# Eiropas Savienības L 3/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 3 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 7. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 3

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 7. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/6 (2014. gada 31. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 443/2009 I pielikumu, lai ņemtu vērā izmaiņas to jauno vieglo automobiļu masā, kas reģistrēti 2011., 2012. un 2013. gadā (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/7 (2015. gada 6. janvāris), ar ko atļauj tādu veselīguma norādi uz pārtikas produktiem, kura neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 432/2012 (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/8 (2015. gada 6. janvāris) par atteikumu piešķirt atļauju tādām konkrētām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/9 (2015. gada 6. janvāris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/10 (2015. gada 6. janvāris) par kritērijiem pieteikuma iesniedzējiem, kas pieteikušies uz dzelzceļa infrastruktūras jaudu, un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 870/2014 atcelšanu (
  1
  ) | 34 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/11 (2015. gada 6. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kranjska klobasa (AĢIN)) | 37 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/12 (2015. gada 6. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 40 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2015/13 (2014. gada 31. oktobris), ar ko groza Direktīvas 2014/32/ES III pielikumu attiecībā uz ūdens skaitītāju caurplūduma diapazonu (
  1
  ) | 42 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/14 (2015. gada 5. janvāris), ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2012/88/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 9909)

   (
  1
  ) | 44 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/15 (2015. gada 5. janvāris) par pasākumu, ar kuru Somija saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/686/EEK 7. pantu aizliedz laist tirgū galvas aizsargu Ribcap

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 10114) | 59 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/16 (2015. gada 6. janvāris) par atsauces uz standartu EN 1870-17:2012 Manuālās horizontālās pārzāģēšanas mašīnas ar vienu zāģa vienību publicēšanu ar ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK (
  1
  ) | 61 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/6 (2014. gada 31. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 443/2009 I pielikumu, lai ņemtu vērā izmaiņas to jauno vieglo automobiļu masā, kas reģistrēti 2011., 2012. un 2013. gadā (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) 2015/7 (2015. gada 6. janvāris), ar ko atļauj tādu veselīguma norādi uz pārtikas produktiem, kura neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 432/2012 (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Regula (ES) 2015/8 (2015. gada 6. janvāris) par atteikumu piešķirt atļauju tādām konkrētām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (
  1
  )

1

6

*

Komisijas Regula (ES) 2015/9 (2015. gada 6. janvāris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (
  1
  )

1

10

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/10 (2015. gada 6. janvāris) par kritērijiem pieteikuma iesniedzējiem, kas pieteikušies uz dzelzceļa infrastruktūras jaudu, un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 870/2014 atcelšanu (
  1
  )

1

34

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/11 (2015. gada 6. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kranjska klobasa (AĢIN))

Kranjska klobasa

37

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/12 (2015. gada 6. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

40

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2015/13 (2014. gada 31. oktobris), ar ko groza Direktīvas 2014/32/ES III pielikumu attiecībā uz ūdens skaitītāju caurplūduma diapazonu (
  1
  )

1

42

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/14 (2015. gada 5. janvāris), ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2012/88/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 9909)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 9909)

1

44

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/15 (2015. gada 5. janvāris) par pasākumu, ar kuru Somija saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/686/EEK 7. pantu aizliedz laist tirgū galvas aizsargu Ribcap

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 10114)

Ribcap

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 10114)

59

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/16 (2015. gada 6. janvāris) par atsauces uz standartu EN 1870-17:2012 Manuālās horizontālās pārzāģēšanas mašīnas ar vienu zāģa vienību publicēšanu ar ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK (
  1
  )

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

1

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 7.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 3/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 3/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2015/6

(2014. gada 31. oktobris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 443/2009 I pielikumu, lai ņemtu vērā izmaiņas to jauno vieglo automobiļu masā, kas reģistrēti 2011., 2012. un 2013. gadā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 443/2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Vidējās masas vērtība, ko izmanto, lai aprēķinātu īpatnējās CO2 emisijas katram jaunam vieglajam automobilim, ik pēc trim gadiem ir jākoriģē, lai ņemtu vērā izmaiņas to jauno automobiļu vidējā masā, kuri ir reģistrēti Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Vidējās masas vērtība, ko izmanto, lai aprēķinātu īpatnējās CO2 emisijas katram jaunam vieglajam automobilim, ik pēc trim gadiem ir jākoriģē, lai ņemtu vērā izmaiņas to jauno automobiļu vidējā masā, kuri ir reģistrēti Savienībā.

| (2) | Kā izriet no to jauno vieglo automobiļu pašmasas monitoringa datiem, kas reģistrēti 2011., 2012. un 2013. kalendārajā gadā, vidējā masa ir palielinājusies, un tāpēc Regulas (EK) Nr. 443/2009 I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā minētā M0 vērtība būtu jākoriģē. |
| --- | --- |

(2)

Kā izriet no to jauno vieglo automobiļu pašmasas monitoringa datiem, kas reģistrēti 2011., 2012. un 2013. kalendārajā gadā, vidējā masa ir palielinājusies, un tāpēc Regulas (EK) Nr. 443/2009 I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā minētā M0 vērtība būtu jākoriģē.

| (3) | Izņēmuma kārtā attiecībā uz šo pirmo korekciju ir lietderīgi ņemt vērā to, ka 2011., 2012. un 2013. gadā veiktā monitoringa datu kvalitāte ir atšķirīga. Tāpēc jaunā vērtība būtu jānosaka, ņemot vērā tikai tās masas vērtības, ko attiecīgie ražotāji ir varējuši pārbaudīt, bet neieskaitot aprēķinos vērtības, kas acīmredzami bija kļūdainas, t. i., vērtības virs 2 840 kg vai zem 500 kg, kā arī vērtības, kas attiecas uz transportlīdzekļiem, kuri neietilpa Regulas (EK) Nr. 443/2009 darbības jomā. Turklāt jaunā vērtība ir noteikta, pamatojoties uz vidējo svērto rādītāju, kas noteikts, ņemot vērā reģistrēto jauno automobiļu skaitu katrā no atsauces gadiem. |
| --- | --- |

(3)

Izņēmuma kārtā attiecībā uz šo pirmo korekciju ir lietderīgi ņemt vērā to, ka 2011., 2012. un 2013. gadā veiktā monitoringa datu kvalitāte ir atšķirīga. Tāpēc jaunā vērtība būtu jānosaka, ņemot vērā tikai tās masas vērtības, ko attiecīgie ražotāji ir varējuši pārbaudīt, bet neieskaitot aprēķinos vērtības, kas acīmredzami bija kļūdainas, t. i., vērtības virs 2 840 kg vai zem 500 kg, kā arī vērtības, kas attiecas uz transportlīdzekļiem, kuri neietilpa Regulas (EK) Nr. 443/2009 darbības jomā. Turklāt jaunā vērtība ir noteikta, pamatojoties uz vidējo svērto rādītāju, kas noteikts, ņemot vērā reģistrēto jauno automobiļu skaitu katrā no atsauces gadiem.

| (4) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, M0 vērtība, kas jāpiemēro no 2016. gada 1. janvāra, būtu jāpalielina par 20,4 kg, t. i., no 1 372,0 uz 1 392,4, |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, M0 vērtība, kas jāpiemēro no 2016. gada 1. janvāra, būtu jāpalielina par 20,4 kg, t. i., no 1 372,0 uz 1 392,4,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 443/2009 I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| “b) | no 2016. gada:
  īpatnējas CO2 emisijas = 130 + a × (M – M0),
  kur:







  M | = | transportlīdzekļa masa kilogramos (kg), |
| --- | --- | --- | --- |
| M0 | = | 1 392,4, |
| a | = | 0,0457;” |

“b)

no 2016. gada:

īpatnējas CO2 emisijas = 130 + a × (M – M0),

kur:

M

=

transportlīdzekļa masa kilogramos (kg),

M0

=

1 392,4,

a

=

0,0457;”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 31. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 140, 5.6.2009., 1. lpp.

1

---

| 7.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 3/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 3/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/7

(2015. gada 6. janvāris),

ar ko atļauj tādu veselīguma norādi uz pārtikas produktiem, kura neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 432/2012

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (1) un jo īpaši tās 18. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tām nav piešķīrusi atļauju saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tām nav piešķīrusi atļauju saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 3. punktu Komisija pieņēma Regulu (ES) Nr. 432/2012 (2), ar ko izveido sarakstu ar atļautajām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 3. punktu Komisija pieņēma Regulu (ES) Nr. 432/2012 (2), ar ko izveido sarakstu ar atļautajām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 1924/2006 arī paredzēts, ka uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, veselīguma norāžu atļaujas pieteikumus iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei. Dalībvalsts kompetentā iestāde derīgos pieteikumus nosūta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA, turpmāk “iestāde”) zinātniskā novērtējuma veikšanai, kā arī Komisijai un dalībvalstīm informācijai. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 1924/2006 arī paredzēts, ka uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, veselīguma norāžu atļaujas pieteikumus iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei. Dalībvalsts kompetentā iestāde derīgos pieteikumus nosūta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA, turpmāk “iestāde”) zinātniskā novērtējuma veikšanai, kā arī Komisijai un dalībvalstīm informācijai.

| (4) | Komisija, ņemot vērā iestādes sniegto atzinumu, lemj par atļaujas piešķiršanu veselīguma norādēm. |
| --- | --- |

(4)

Komisija, ņemot vērā iestādes sniegto atzinumu, lemj par atļaujas piešķiršanu veselīguma norādēm.

| (5) | Lai veicinātu jauninājumus, veselīguma norādēm, kuras pamatotas ar jaunākajām zinātnes atziņām un/vai kurās ietverta prasība par īpašumtiesību datu aizsardzību, atļaujas būtu jāpiešķir paātrināti. |
| --- | --- |

(5)

Lai veicinātu jauninājumus, veselīguma norādēm, kuras pamatotas ar jaunākajām zinātnes atziņām un/vai kurās ietverta prasība par īpašumtiesību datu aizsardzību, atļaujas būtu jāpiešķir paātrināti.

| (6) | Pēc tam, kad uzņēmums Aptonia iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar glikēmisko ogļhidrātu ietekmi uz muskuļu normālu darbību (saraušanos) pēc intensīviem fiziskiem vingrinājumiem (jautājums Nr. EFSA-Q-2013-00234) (3). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Glikēmiskie ogļhidrāti paātrina glikogēna rezervju atjaunošanos muskuļos pēc intensīviem fiziskiem vingrinājumiem.” |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam, kad uzņēmums Aptonia iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar glikēmisko ogļhidrātu ietekmi uz muskuļu normālu darbību (saraušanos) pēc intensīviem fiziskiem vingrinājumiem (jautājums Nr. EFSA-Q-2013-00234) (3). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Glikēmiskie ogļhidrāti paātrina glikogēna rezervju atjaunošanos muskuļos pēc intensīviem fiziskiem vingrinājumiem.”

| (7) | Komisija un dalībvalstis 2013. gada 25. oktobrī saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka ir noteikta cēloņsakarība starp glikēmisko ogļhidrātu lietošanu uzturā un norādīto ietekmi. Tādēļ būtu jāuzskata, ka veselīguma norāde, kas atspoguļo šo secinājumu, atbilst Regulas (EK) Nr. 1924/2006 prasībām, un tā būtu jāiekļauj Savienības atļauto norāžu sarakstā, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 432/2012. |
| --- | --- |

(7)

Komisija un dalībvalstis 2013. gada 25. oktobrī saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka ir noteikta cēloņsakarība starp glikēmisko ogļhidrātu lietošanu uzturā un norādīto ietekmi. Tādēļ būtu jāuzskata, ka veselīguma norāde, kas atspoguļo šo secinājumu, atbilst Regulas (EK) Nr. 1924/2006 prasībām, un tā būtu jāiekļauj Savienības atļauto norāžu sarakstā, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 432/2012.

| (8) | Viens no Regulas (EK) Nr. 1924/2006 mērķiem ir nodrošināt, lai veselīguma norādes būtu patiesas, skaidras, uzticamas un lietderīgas patērētājam un lai saistībā ar iepriekš minēto tiktu ņemts vērā veselīguma norāžu formulējums un noformējums. Tāpēc gadījumos, kad pieteikuma iesniedzēja izmantoto norāžu formulējums patērētājam nozīmē to pašu, ko atļautu veselīguma norāžu formulējums, jo tās norāda uz vienu un to pašu saikni starp pārtikas kategoriju, pārtiku vai kādu tās sastāvdaļu un veselību, uz tām būtu attiecināmi šīs regulas pielikumā minētie lietošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(8)

Viens no Regulas (EK) Nr. 1924/2006 mērķiem ir nodrošināt, lai veselīguma norādes būtu patiesas, skaidras, uzticamas un lietderīgas patērētājam un lai saistībā ar iepriekš minēto tiktu ņemts vērā veselīguma norāžu formulējums un noformējums. Tāpēc gadījumos, kad pieteikuma iesniedzēja izmantoto norāžu formulējums patērētājam nozīmē to pašu, ko atļautu veselīguma norāžu formulējums, jo tās norāda uz vienu un to pašu saikni starp pārtikas kategoriju, pārtiku vai kādu tās sastāvdaļu un veselību, uz tām būtu attiecināmi šīs regulas pielikumā minētie lietošanas nosacījumi.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 20. pantu Pārtikas produktu uzturvērtības un veselīguma norāžu reģistrs, kurā iekļautas visas atļautās veselīguma norādes, būtu jāatjaunina, lai tajā tiktu ņemta vērā šī regula. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 20. pantu Pārtikas produktu uzturvērtības un veselīguma norāžu reģistrs, kurā iekļautas visas atļautās veselīguma norādes, būtu jāatjaunina, lai tajā tiktu ņemta vērā šī regula.

| (10) | Nosakot šajā regulā paredzētos pasākumus, Komisija ņēma vērā atsauksmes, ko tā saņēmusi no pieteikuma iesniedzēja un no sabiedrības pārstāvjiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(10)

Nosakot šajā regulā paredzētos pasākumus, Komisija ņēma vērā atsauksmes, ko tā saņēmusi no pieteikuma iesniedzēja un no sabiedrības pārstāvjiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 6. punktu.

| (11) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 432/2012. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 432/2012.

| (12) | Ir notikusi apspriešanās ar dalībvalstīm, |
| --- | --- |

(12)

Ir notikusi apspriešanās ar dalībvalstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto veselīguma norādi iekļauj Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 3. punktā paredzētajā Savienības atļauto norāžu sarakstā.

2. pants

Regulas (ES) Nr. 432/2012 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 6. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

1

(2)  Komisijas 2012. gada 16. maija Regula (ES) Nr. 432/2012, ar ko izveido sarakstu ar atļautajām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (OV L 136, 25.5.2012., 1. lpp.).

2

(3)  The EFSA Journal 2013; 11(10):3409.

3

The EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 432/2012 pielikumā alfabētiskā secībā iekļauj šādu ierakstu:

| Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija | Norāde | Norādes izmantošanas nosacījumi | Pārtikas lietošanas nosacījumi un/vai ierobežojumi un/vai papildu paziņojums vai brīdinājums | EFSA žurnāla numurs | Attiecīgais ieraksta numurs konsolidētajā sarakstā, kas iesniegts novērtēšanai EFSA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Ogļhidrāti | Ogļhidrāti palīdz atjaunot muskuļu normālu darbību (saraušanos) pēc ļoti intensīviem un/vai ilgstošiem fiziskiem vingrinājumiem, kuri izraisa muskuļu nogurumu un glikogēna rezervju samazināšanos skeleta muskuļos | Norādi var izmantot tikai pārtikas produktiem, kuri nodrošina ogļhidrātus, ko cilvēks pārstrādā vielmaiņas ceļā (izņemot poliolus).
  Patērētājam sniedz informāciju par to, ka labvēlīgo ietekmi panāk, ja no visiem avotiem iegūto ogļhidrātu kopējais uzņemtais daudzums ir 4 g/kg ķermeņa svara un ja tos lieto devās, no kurām pirmo uzņem pirmo četru stundu laikā un pēdējo uzņem ne vēlāk kā sešu stundu laikā pēc ļoti intensīviem un/vai ilgstošiem fiziskiem vingrinājumiem, kuri izraisa muskuļu nogurumu un glikogēna rezervju samazināšanos skeleta muskuļos. | Norādi atļauts izmantot vienīgi uz pārtikas produktiem, kuri paredzēti pieaugušajiem, kas veikuši ļoti intensīvus un/vai ilgstošus fiziskus vingrinājumus, kuri izraisa muskuļu nogurumu un samazina glikogēna rezerves skeleta muskuļos. | 2013;11(10):3409” | |

Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija

Norāde

Norādes izmantošanas nosacījumi

Pārtikas lietošanas nosacījumi un/vai ierobežojumi un/vai papildu paziņojums vai brīdinājums

EFSA žurnāla numurs

Attiecīgais ieraksta numurs konsolidētajā sarakstā, kas iesniegts novērtēšanai EFSA

“Ogļhidrāti

Ogļhidrāti palīdz atjaunot muskuļu normālu darbību (saraušanos) pēc ļoti intensīviem un/vai ilgstošiem fiziskiem vingrinājumiem, kuri izraisa muskuļu nogurumu un glikogēna rezervju samazināšanos skeleta muskuļos

Norādi var izmantot tikai pārtikas produktiem, kuri nodrošina ogļhidrātus, ko cilvēks pārstrādā vielmaiņas ceļā (izņemot poliolus).

Patērētājam sniedz informāciju par to, ka labvēlīgo ietekmi panāk, ja no visiem avotiem iegūto ogļhidrātu kopējais uzņemtais daudzums ir 4 g/kg ķermeņa svara un ja tos lieto devās, no kurām pirmo uzņem pirmo četru stundu laikā un pēdējo uzņem ne vēlāk kā sešu stundu laikā pēc ļoti intensīviem un/vai ilgstošiem fiziskiem vingrinājumiem, kuri izraisa muskuļu nogurumu un glikogēna rezervju samazināšanos skeleta muskuļos.

Norādi atļauts izmantot vienīgi uz pārtikas produktiem, kuri paredzēti pieaugušajiem, kas veikuši ļoti intensīvus un/vai ilgstošus fiziskus vingrinājumus, kuri izraisa muskuļu nogurumu un samazina glikogēna rezerves skeleta muskuļos.

2013;11(10):3409”

---

| 7.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 3/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 3/6

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/8

(2015. gada 6. janvāris)

par atteikumu piešķirt atļauju tādām konkrētām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (1) un jo īpaši tās 18. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tām nav piešķīrusi atļauju saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tām nav piešķīrusi atļauju saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 1924/2006 arī paredzēts, ka uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, veselīguma norāžu atļaujas pieteikumus iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei. Dalībvalsts kompetentā iestāde derīgos pieteikumus nosūta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA, turpmāk “iestāde”) zinātniskā novērtējuma veikšanai, kā arī Komisijai un dalībvalstīm informācijai. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 1924/2006 arī paredzēts, ka uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, veselīguma norāžu atļaujas pieteikumus iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei. Dalībvalsts kompetentā iestāde derīgos pieteikumus nosūta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA, turpmāk “iestāde”) zinātniskā novērtējuma veikšanai, kā arī Komisijai un dalībvalstīm informācijai.

| (3) | Komisija, ņemot vērā iestādes sniegto atzinumu, lemj par atļaujas piešķiršanu veselīguma norādēm. Dažos gadījumos zinātniskais riska novērtējums vien nevar nodrošināt visu informāciju, ar kuru būtu jāpamato riska pārvaldības lēmums, tāpēc būtu jāņem vērā citi pamatoti faktori, kas attiecas uz aplūkojamo jautājumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija, ņemot vērā iestādes sniegto atzinumu, lemj par atļaujas piešķiršanu veselīguma norādēm. Dažos gadījumos zinātniskais riska novērtējums vien nevar nodrošināt visu informāciju, ar kuru būtu jāpamato riska pārvaldības lēmums, tāpēc būtu jāņem vērā citi pamatoti faktori, kas attiecas uz aplūkojamo jautājumu.

| (4) | Pēc tam, kad uzņēmums Dextro Energy GmbH & Co. KG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu iesniedza pieteikumu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q-2012-00266) (2). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Glikoze tiek metabolizēta ķermeņa normālās enerģijas vielmaiņas gaitā.” |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad uzņēmums Dextro Energy GmbH & Co. KG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu iesniedza pieteikumu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q-2012-00266) (2). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Glikoze tiek metabolizēta ķermeņa normālās enerģijas vielmaiņas gaitā.”

| (5) | Komisija un dalībvalstis 2012. gada 11. maijā saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka ir noteikta cēloņsakarība starp glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu. Mērķgrupa ir plaša sabiedrība. |
| --- | --- |

(5)

Komisija un dalībvalstis 2012. gada 11. maijā saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka ir noteikta cēloņsakarība starp glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu. Mērķgrupa ir plaša sabiedrība.

| (6) | Pēc tam, kad uzņēmums Dextro Energy GmbH & Co. KG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu iesniedza pieteikumu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q-2012-00267) (3). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Glikoze palīdz veikt normālas fiziskās aktivitātes.” |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam, kad uzņēmums Dextro Energy GmbH & Co. KG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu iesniedza pieteikumu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q-2012-00267) (3). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Glikoze palīdz veikt normālas fiziskās aktivitātes.”

| (7) | Komisija un dalībvalstis 2012. gada 11. maijā saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā secināja, ka apgalvojums par glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu jau ir novērtēts ar labvēlīgu atzinumu, un atsaucās uz savu atzinumu par veselīguma norādi attiecībā uz glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q- 2012-00266). |
| --- | --- |

(7)

Komisija un dalībvalstis 2012. gada 11. maijā saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā secināja, ka apgalvojums par glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu jau ir novērtēts ar labvēlīgu atzinumu, un atsaucās uz savu atzinumu par veselīguma norādi attiecībā uz glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q- 2012-00266).

| (8) | Pēc tam, kad uzņēmums Dextro Energy GmbH & Co. KG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu iesniedza pieteikumu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q-2012-00268) (4). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Glikoze palīdz nodrošināt normālu enerģijas ieguves vielmaiņu.” |
| --- | --- |

(8)

Pēc tam, kad uzņēmums Dextro Energy GmbH & Co. KG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu iesniedza pieteikumu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q-2012-00268) (4). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Glikoze palīdz nodrošināt normālu enerģijas ieguves vielmaiņu.”

| (9) | Komisija un dalībvalstis 2012. gada 11. maijā saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā secināja, ka apgalvojums par glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu jau ir novērtēts ar labvēlīgu atzinumu, un atsaucās uz savu atzinumu par veselīguma norādi attiecībā uz glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q- 2012-00266). |
| --- | --- |

(9)

Komisija un dalībvalstis 2012. gada 11. maijā saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā secināja, ka apgalvojums par glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu jau ir novērtēts ar labvēlīgu atzinumu, un atsaucās uz savu atzinumu par veselīguma norādi attiecībā uz glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q- 2012-00266).

| (10) | Pēc tam, kad uzņēmums Dextro Energy GmbH & Co. KG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu iesniedza pieteikumu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q-2012-00269) (5). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Glikoze palīdz nodrošināt normālu enerģijas ieguves vielmaiņu fizisku vingrinājumu laikā.” |
| --- | --- |

(10)

Pēc tam, kad uzņēmums Dextro Energy GmbH & Co. KG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu iesniedza pieteikumu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q-2012-00269) (5). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Glikoze palīdz nodrošināt normālu enerģijas ieguves vielmaiņu fizisku vingrinājumu laikā.”

| (11) | Komisija un dalībvalstis 2012. gada 11. maijā saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā secināja, ka apgalvojums par glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu jau ir novērtēts ar labvēlīgu atzinumu, un atsaucās uz savu atzinumu par veselīguma norādi attiecībā uz glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q- 2012-00266). |
| --- | --- |

(11)

Komisija un dalībvalstis 2012. gada 11. maijā saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā secināja, ka apgalvojums par glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu jau ir novērtēts ar labvēlīgu atzinumu, un atsaucās uz savu atzinumu par veselīguma norādi attiecībā uz glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q- 2012-00266).

| (12) | Pēc tam, kad uzņēmums Dextro Energy GmbH & Co. KG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu iesniedza pieteikumu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q-2012-00270) (6). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Glikoze palīdz nodrošināt normālu muskuļu darbību.” |
| --- | --- |

(12)

Pēc tam, kad uzņēmums Dextro Energy GmbH & Co. KG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu iesniedza pieteikumu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q-2012-00270) (6). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Glikoze palīdz nodrošināt normālu muskuļu darbību.”

| (13) | Komisija un dalībvalstis 2012. gada 11. maijā saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā secināja, ka apgalvojums par glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu jau ir novērtēts ar labvēlīgu atzinumu, un atsaucās uz savu atzinumu par veselīguma norādi attiecībā uz glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q- 2012-00266). |
| --- | --- |

(13)

Komisija un dalībvalstis 2012. gada 11. maijā saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā secināja, ka apgalvojums par glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu jau ir novērtēts ar labvēlīgu atzinumu, un atsaucās uz savu atzinumu par veselīguma norādi attiecībā uz glikozi un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu (jautājums Nr. EFSA-Q- 2012-00266).

| (14) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 6. panta 1. punktu un 13. panta 1. punktu veselīguma norādes nepieciešams pamatot ar vispāratzītiem zinātniskiem pierādījumiem. Ja veselīguma norādes neatbilst citām vispārējām un īpašajām Regulas (EK) Nr. 1924/2006 prasībām, atļaujas piešķiršanu var arī likumīgi atlikt pat tad, ja iestādes zinātniskais novērtējums ir bijis labvēlīgs. Veselīguma norādes, kas neatbilst vispāratzītiem uztura un veselības principiem, nebūtu jāsniedz. Iestāde secināja, ka ir noteikta cēloņsakarība starp glikozes lietošanu uzturā un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu. Tomēr, izmantojot šādu veselīguma norādi, patērētājiem tiktu sniegts pretrunīgs un neskaidrs vēstījums, jo tiktu atbalstīta cukuru lietošana uzturā, taču valstu un starptautiskās iestādes, pamatojoties uz vispāratzītiem zinātniskiem ieteikumiem, informē patērētāju, ka cukuru patēriņš būtu jāsamazina. Tāpēc šāda veselīguma norāde neatbilst Regulas (EK) Nr. 1924/2006 3. panta otrās daļas a) apakšpunktam, kas nosaka, ka norāžu izmantošana nedrīkstētu būt pārprotama vai maldinoša. Turklāt pat tad, ja attiecīgo veselīguma norādi atļautu izmantot tikai saskaņā ar īpašiem izmantošanas nosacījumiem un/vai pievienojot papildu paziņojumus vai brīdinājumus, tas tomēr nemazinātu patērētājam radītās neskaidrības, un tāpēc šī norāde nebūtu jāatļauj. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 6. panta 1. punktu un 13. panta 1. punktu veselīguma norādes nepieciešams pamatot ar vispāratzītiem zinātniskiem pierādījumiem. Ja veselīguma norādes neatbilst citām vispārējām un īpašajām Regulas (EK) Nr. 1924/2006 prasībām, atļaujas piešķiršanu var arī likumīgi atlikt pat tad, ja iestādes zinātniskais novērtējums ir bijis labvēlīgs. Veselīguma norādes, kas neatbilst vispāratzītiem uztura un veselības principiem, nebūtu jāsniedz. Iestāde secināja, ka ir noteikta cēloņsakarība starp glikozes lietošanu uzturā un tās ietekmi uz enerģijas ieguves vielmaiņu. Tomēr, izmantojot šādu veselīguma norādi, patērētājiem tiktu sniegts pretrunīgs un neskaidrs vēstījums, jo tiktu atbalstīta cukuru lietošana uzturā, taču valstu un starptautiskās iestādes, pamatojoties uz vispāratzītiem zinātniskiem ieteikumiem, informē patērētāju, ka cukuru patēriņš būtu jāsamazina. Tāpēc šāda veselīguma norāde neatbilst Regulas (EK) Nr. 1924/2006 3. panta otrās daļas a) apakšpunktam, kas nosaka, ka norāžu izmantošana nedrīkstētu būt pārprotama vai maldinoša. Turklāt pat tad, ja attiecīgo veselīguma norādi atļautu izmantot tikai saskaņā ar īpašiem izmantošanas nosacījumiem un/vai pievienojot papildu paziņojumus vai brīdinājumus, tas tomēr nemazinātu patērētājam radītās neskaidrības, un tāpēc šī norāde nebūtu jāatļauj.

| (15) | Šajā regulā aptvertās veselīguma norādes ir Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā aprakstītās veselīguma norādes, kurām var piemērot minētās regulas 28. panta 5. punktā noteikto pārejas posmu, līdz tiek pieņemts atļauto veselīguma norāžu saraksts, ar nosacījumu, ka tās atbilst minētajai regulai. |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā aptvertās veselīguma norādes ir Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā aprakstītās veselīguma norādes, kurām var piemērot minētās regulas 28. panta 5. punktā noteikto pārejas posmu, līdz tiek pieņemts atļauto veselīguma norāžu saraksts, ar nosacījumu, ka tās atbilst minētajai regulai.

| (16) | Atļauto veselīguma norāžu saraksts ir izveidots ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 432/2012 (7), un to piemēro no 2012. gada 14. decembra. Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktā minētajām norādēm, kuras iestāde nav izvērtējusi vai Komisija nav izskatījusi līdz 2012. gada 14. decembrim un kuras saskaņā ar šo regulu nav iekļautas atļauto veselības norāžu sarakstā, ir lietderīgi piemērot pārejas posmu, kura laikā tās joprojām var turpināt izmantot, tādējādi ļaujot gan pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem, gan valsts kompetentajām iestādēm pielāgoties šādu norāžu aizliegumam. |
| --- | --- |

(16)

Atļauto veselīguma norāžu saraksts ir izveidots ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 432/2012 (7), un to piemēro no 2012. gada 14. decembra. Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktā minētajām norādēm, kuras iestāde nav izvērtējusi vai Komisija nav izskatījusi līdz 2012. gada 14. decembrim un kuras saskaņā ar šo regulu nav iekļautas atļauto veselības norāžu sarakstā, ir lietderīgi piemērot pārejas posmu, kura laikā tās joprojām var turpināt izmantot, tādējādi ļaujot gan pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem, gan valsts kompetentajām iestādēm pielāgoties šādu norāžu aizliegumam.

| (17) | Nosakot šajā regulā paredzētos pasākumus, Komisija ņēma vērā atsauksmes, ko tā saņēmusi no pieteikuma iesniedzēja un no sabiedrības pārstāvjiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(17)

Nosakot šajā regulā paredzētos pasākumus, Komisija ņēma vērā atsauksmes, ko tā saņēmusi no pieteikuma iesniedzēja un no sabiedrības pārstāvjiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 6. punktu.

| (18) | Ir notikusi apspriešanās ar dalībvalstīm, |
| --- | --- |

(18)

Ir notikusi apspriešanās ar dalībvalstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Šīs regulas pielikumā minētās veselīguma norādes neiekļauj Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 3. punktā paredzētajā Savienības atļauto norāžu sarakstā.

2.   Tomēr 1. punktā minētās veselīguma norādes, kuras tika izmantotas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, var turpināt izmantot ne ilgāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 6. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

1

(2)  EFSA Journal 2012; 10(5):2694.

2

EFSA Journal

(3)  EFSA Journal 2012; 10(5):2695.

3

EFSA Journal

(4)  EFSA Journal 2012; 10(5):2696.

4

EFSA Journal

(5)  EFSA Journal 2012; 10(5):2697.

5

EFSA Journal

(6)  EFSA Journal 2012; 10(5):2698.

6

EFSA Journal

(7)  Komisijas 2012. gada 16. maija Regula (ES) Nr. 432/2012, ar ko izveido sarakstu ar atļautajām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (OV L 136, 25.5.2012., 1. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

Noraidītās veselīguma norādes

| Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi | Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija | Norāde | Atsauce uz EFSA atzinumu |
| --- | --- | --- | --- |
| Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības | Glikoze | Glikoze tiek metabolizēta ķermeņa normālās enerģijas vielmaiņas gaitā | Q-2012-00266 |
| Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības | Glikoze | Glikoze palīdz veikt normālas fiziskās aktivitātes | Q-2012-00267 |
| Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības | Glikoze | Glikoze palīdz nodrošināt normālu enerģijas ieguves vielmaiņu | Q-2012-00268 |
| Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības | Glikoze | Glikoze palīdz nodrošināt normālu enerģijas ieguves vielmaiņu fizisku vingrinājumu laikā | Q-2012-00269 |
| Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības | Glikoze | Glikoze palīdz nodrošināt normālu muskuļu darbību | Q-2012-00270 |

Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi

Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija

Norāde

Atsauce uz EFSA atzinumu

Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības

Glikoze

Glikoze tiek metabolizēta ķermeņa normālās enerģijas vielmaiņas gaitā

Q-2012-00266

Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības

Glikoze

Glikoze palīdz veikt normālas fiziskās aktivitātes

Q-2012-00267

Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības

Glikoze

Glikoze palīdz nodrošināt normālu enerģijas ieguves vielmaiņu

Q-2012-00268

Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības

Glikoze

Glikoze palīdz nodrošināt normālu enerģijas ieguves vielmaiņu fizisku vingrinājumu laikā

Q-2012-00269

Veselīguma norāde saskaņā ar 13. panta 5. punktu, kas pamatota ar jaunākajām zinātniskajām atziņām un/vai ietver prasību pēc īpašumtiesību datu aizsardzības

Glikoze

Glikoze palīdz nodrošināt normālu muskuļu darbību

Q-2012-00270

---

| 7.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 3/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 3/10

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/9

(2015. gada 6. janvāris),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Aktu par Horvātijas pievienošanos un jo īpaši tā 50. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punkta b), c), d) un g) apakšpunktu, 18. panta 3. punkta b) apakšpunkta i) punktu, 19. panta 4. punkta c) apakšpunktu, 20. panta 11. punktu, 21. panta 6. punkta d) apakšpunktu, 23. panta 3. punktu, 27. panta c) punktu, 31. panta 2. punktu, 40. panta f) punktu, 41. panta 3. punktu un 42. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009 ir noteikti sabiedrības un dzīvnieku veselības aizsardzības noteikumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātiem produktiem, lai novērstu un mazinātu šo produktu radīto risku sabiedrības un dzīvnieku veselībai. Minētajā regulā arī noteikts beigu punkts dažu atvasinātu produktu ražošanas ķēdē, pēc kura uz tiem vairs neattiecas regulas prasības. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009 ir noteikti sabiedrības un dzīvnieku veselības aizsardzības noteikumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātiem produktiem, lai novērstu un mazinātu šo produktu radīto risku sabiedrības un dzīvnieku veselībai. Minētajā regulā arī noteikts beigu punkts dažu atvasinātu produktu ražošanas ķēdē, pēc kura uz tiem vairs neattiecas regulas prasības.

| (2) | Komisijas Regulā (ES) Nr. 142/2011 (2) noteiktas Regulas (EK) Nr. 1069/2009 īstenošanas prasības, ieskaitot noteikumus par dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasinātu produktu izmantošanas vai likvidēšanas alternatīvu metožu pieņemšanu un dažu citu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un organiskā mēslojuma laišanu tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (ES) Nr. 142/2011 (2) noteiktas Regulas (EK) Nr. 1069/2009 īstenošanas prasības, ieskaitot noteikumus par dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasinātu produktu izmantošanas vai likvidēšanas alternatīvu metožu pieņemšanu un dažu citu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un organiskā mēslojuma laišanu tirgū.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 19. panta 1. punkta d) apakšpunktu dalībvalstis var atļaut minētās regulas 10. panta f) punktā minētā trešās kategorijas materiāla savākšanu, pārvadāšanu un likvidēšanu, izmantojot citus līdzekļus, kas norādīti Regulas (ES) Nr. 142/2011 VI pielikuma IV nodaļā. Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 142/2011 36. panta 3. punktam šādas iespējas izmantošana ir atļauta tikai pārejas periodā līdz 2014. gada 31. decembrim. Atsevišķas dalībvalstis atļauj Regulas (ES) Nr. 142/2011 VI pielikuma IV nodaļā izklāstīto līdzekļu izmantošanu, lai savāktu, pārvadātu un likvidētu agrāko pārtiku nelielos apjomos, kas nepārsniedz 20 kg nedēļā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 19. panta 1. punkta d) apakšpunktu dalībvalstis var atļaut minētās regulas 10. panta f) punktā minētā trešās kategorijas materiāla savākšanu, pārvadāšanu un likvidēšanu, izmantojot citus līdzekļus, kas norādīti Regulas (ES) Nr. 142/2011 VI pielikuma IV nodaļā. Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 142/2011 36. panta 3. punktam šādas iespējas izmantošana ir atļauta tikai pārejas periodā līdz 2014. gada 31. decembrim. Atsevišķas dalībvalstis atļauj Regulas (ES) Nr. 142/2011 VI pielikuma IV nodaļā izklāstīto līdzekļu izmantošanu, lai savāktu, pārvadātu un likvidētu agrāko pārtiku nelielos apjomos, kas nepārsniedz 20 kg nedēļā.

| (4) | Nav saņemti ziņojumi, ka būtu novērota nelabvēlīga ietekme uz dzīvnieku veselību, turklāt dažos gadījumos likvidēšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 14. pantu būtu nepieņemami apgrūtinoša salīdzinājumā ar likvidēšanu uz vietas, tāpēc šķiet pamatoti ieviest pārejas perioda atkāpi kā pastāvīgu iespēju ar nosacījumu, ka šāda likvidēšana nerada nepieņemamu veselības apdraudējumu. Tādējādi Regulas (ES) Nr. 142/2011 15. pants, kurā paredzēti īpaši noteikumi attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1069/2009 19. panta 1. punkta a), b), c), e) un f) apakšpunkta īstenošanu, būtu jāpapildina ar atsauci uz pasākumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 142/2011 VI pielikuma IV nodaļā un kas savukārt arī būtu attiecīgi jāgroza. Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un ieinteresēto personu organizācijām nolemts, ka, pārejas perioda atkāpei kļūstot par pastāvīgu iespēju, tiks atcelta iespēja dalībvalstīm palielināt apjomu augstākais līdz 50 kg nedēļā. Turklāt Regulas (ES) Nr. 142/2011 36. panta 3. punkts būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(4)

Nav saņemti ziņojumi, ka būtu novērota nelabvēlīga ietekme uz dzīvnieku veselību, turklāt dažos gadījumos likvidēšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 14. pantu būtu nepieņemami apgrūtinoša salīdzinājumā ar likvidēšanu uz vietas, tāpēc šķiet pamatoti ieviest pārejas perioda atkāpi kā pastāvīgu iespēju ar nosacījumu, ka šāda likvidēšana nerada nepieņemamu veselības apdraudējumu. Tādējādi Regulas (ES) Nr. 142/2011 15. pants, kurā paredzēti īpaši noteikumi attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1069/2009 19. panta 1. punkta a), b), c), e) un f) apakšpunkta īstenošanu, būtu jāpapildina ar atsauci uz pasākumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 142/2011 VI pielikuma IV nodaļā un kas savukārt arī būtu attiecīgi jāgroza. Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un ieinteresēto personu organizācijām nolemts, ka, pārejas perioda atkāpei kļūstot par pastāvīgu iespēju, tiks atcelta iespēja dalībvalstīm palielināt apjomu augstākais līdz 50 kg nedēļā. Turklāt Regulas (ES) Nr. 142/2011 36. panta 3. punkts būtu jāsvītro.

| (5) | Risks, ka lauksaimniecības dzīvnieki varētu nonākt saskarē ar organisko mēslojumu un augsnes uzlabotājiem, ar ko atsevišķi uzņēmēji un lietotāji veic manipulācijas, ir zems (it sevišķi tad, ja viņu darbība neietilpst pārtikas un barības ķēdē), tāpēc būtu jāļauj kompetentajām iestādēm atbrīvot šos uzņēmējus un lietotājus no Regulas (EK) Nr. 1069/2009 23. pantā paredzētā reģistrēšanas pienākuma. Minētie uzņēmēji un lietotāji būtu jāiekļauj to uzņēmēju sarakstā, kas atbilstoši Regulas (ES) Nr. 142/2011 20. panta 4. punktam atbrīvoti no pienākuma paziņot kompetentajām iestādēm. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 20. panta 4. punkts. |
| --- | --- |

(5)

Risks, ka lauksaimniecības dzīvnieki varētu nonākt saskarē ar organisko mēslojumu un augsnes uzlabotājiem, ar ko atsevišķi uzņēmēji un lietotāji veic manipulācijas, ir zems (it sevišķi tad, ja viņu darbība neietilpst pārtikas un barības ķēdē), tāpēc būtu jāļauj kompetentajām iestādēm atbrīvot šos uzņēmējus un lietotājus no Regulas (EK) Nr. 1069/2009 23. pantā paredzētā reģistrēšanas pienākuma. Minētie uzņēmēji un lietotāji būtu jāiekļauj to uzņēmēju sarakstā, kas atbilstoši Regulas (ES) Nr. 142/2011 20. panta 4. punktam atbrīvoti no pienākuma paziņot kompetentajām iestādēm. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 20. panta 4. punkts.

| (6) | Nav riska, ka lauksaimniecības dzīvnieku barībā varētu izmantot augšanas substrātus, ieskaitot podiņu augsni, kas nelielā daudzumā satur dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus un kas iepakoti lietošanai galapatērētājiem. Risku, ka augsnes substrātus, ieskaitot stādīšanai paredzētu augsni, varētu izmantot lauksaimniecības dzīvnieku barībā, mazina tiem piemērotais ierobežojums – no otrās un trešās kategorijas materiāla atvasināto produktu saturam tilpumā jābūt mazākam par 5 % –, tādējādi augstais augsnes un citu materiālu saturs padara šos produktus lauksaimniecības dzīvniekiem negaršīgus. Augšanas substrātu ražošanā var izmantot kūtsmēslus. Taču pārstrādāti kūtsmēsli nevar būt vienīgā augšanas substrāta sastāvdaļa. Tiem nevajadzētu veidot vairāk par 50 % augšanas substrāta tilpumā. Pārstrādātus kūtsmēslus neizmanto augšanas substrātu ražošanā, ja izcelsmes vietai piemēro aizliegumu, jo radušās aizdomas par nopietnu lipīgu slimību, kas skar lauksaimniecības dzīvniekus, vai ir apstiprināts šādas slimības uzliesmojums. Tāpēc šādus produktus var atbrīvot no veterinārās kontroles laišanai tirgū, izņemot importa gadījumā. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 22. panta 2. punkts. |
| --- | --- |

(6)

Nav riska, ka lauksaimniecības dzīvnieku barībā varētu izmantot augšanas substrātus, ieskaitot podiņu augsni, kas nelielā daudzumā satur dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus un kas iepakoti lietošanai galapatērētājiem. Risku, ka augsnes substrātus, ieskaitot stādīšanai paredzētu augsni, varētu izmantot lauksaimniecības dzīvnieku barībā, mazina tiem piemērotais ierobežojums – no otrās un trešās kategorijas materiāla atvasināto produktu saturam tilpumā jābūt mazākam par 5 % –, tādējādi augstais augsnes un citu materiālu saturs padara šos produktus lauksaimniecības dzīvniekiem negaršīgus. Augšanas substrātu ražošanā var izmantot kūtsmēslus. Taču pārstrādāti kūtsmēsli nevar būt vienīgā augšanas substrāta sastāvdaļa. Tiem nevajadzētu veidot vairāk par 50 % augšanas substrāta tilpumā. Pārstrādātus kūtsmēslus neizmanto augšanas substrātu ražošanā, ja izcelsmes vietai piemēro aizliegumu, jo radušās aizdomas par nopietnu lipīgu slimību, kas skar lauksaimniecības dzīvniekus, vai ir apstiprināts šādas slimības uzliesmojums. Tāpēc šādus produktus var atbrīvot no veterinārās kontroles laišanai tirgū, izņemot importa gadījumā. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 22. panta 2. punkts.

| (7) | Lai novērstu nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, būtu jāprecizē “starpproduktu” un “tirdzniecības paraugu” definīcijas attiecīgi Regulas (ES) Nr. 142/2011 I pielikuma 35. un 39. punktā. “Starpproduktu” definīcija ietver arī šo starpproduktu galamērķi. Ir pamats paplašināt pašreizējo definīciju, iekļaujot iespējamus papildu lietojuma veidus kosmētikas nozarē. Padomes Direktīvas 76/768/EEK (3) prasībām atbilstošus atvasinātos produktus var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 1. punktu deklarēt kā ražošanas ķēdes beigu punktu. Turklāt ir jāprecizē, ka lolojumdzīvnieku barību var ievest ES kā tirdzniecības paraugus barošanas izmēģinājumu veikšanai, mašīnu vai iekārtu testēšanai. Būtu attiecīgi jāgroza “starpproduktu” un “tirdzniecības paraugu” definīcija Regulas (ES) Nr. 142/2011 I pielikuma 35. un 39. punktā. |
| --- | --- |

(7)

Lai novērstu nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, būtu jāprecizē “starpproduktu” un “tirdzniecības paraugu” definīcijas attiecīgi Regulas (ES) Nr. 142/2011 I pielikuma 35. un 39. punktā. “Starpproduktu” definīcija ietver arī šo starpproduktu galamērķi. Ir pamats paplašināt pašreizējo definīciju, iekļaujot iespējamus papildu lietojuma veidus kosmētikas nozarē. Padomes Direktīvas 76/768/EEK (3) prasībām atbilstošus atvasinātos produktus var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 1. punktu deklarēt kā ražošanas ķēdes beigu punktu. Turklāt ir jāprecizē, ka lolojumdzīvnieku barību var ievest ES kā tirdzniecības paraugus barošanas izmēģinājumu veikšanai, mašīnu vai iekārtu testēšanai. Būtu attiecīgi jāgroza “starpproduktu” un “tirdzniecības paraugu” definīcija Regulas (ES) Nr. 142/2011 I pielikuma 35. un 39. punktā.

| (8) | Lai gan saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta 6. punktu zirgu dzimtas dzīvnieki tiek uzskatīti par lauksaimniecības dzīvniekiem, atsevišķiem zirgu dzimtas dzīvniekiem ir īpaši cieša saikne ar saviem saimniekiem. Tāpēc ir pamatoti paredzēt iespēju kremēt mirušus zirgu dzimtas dzīvniekus sadedzināšanas iekārtās, ko šim mērķim apstiprinājusi kompetentā iestāde, ar nosacījumu, ka zirgu dzimtas dzīvnieki ir ar izcelsmi saimniecībās, kurām nepiemēro aizliegumus saistībā ar paziņojamām slimībām. Padomes Direktīvā 2009/156/EK (4) paredzētas dzīvnieku veselības prasības, kas cita starpā reglamentē zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanu, ieskaitot zirgu dzimtas dzīvnieku identifikācijas nosacījumus. Mazjaudas sadedzināšanas iekārtās drīkst atsevišķi kremēt tikai mirušus zirgu dzimtas dzīvniekus, kas atbilst minētās direktīvas prasībām. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 III pielikuma III nodaļa. |
| --- | --- |

(8)

Lai gan saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta 6. punktu zirgu dzimtas dzīvnieki tiek uzskatīti par lauksaimniecības dzīvniekiem, atsevišķiem zirgu dzimtas dzīvniekiem ir īpaši cieša saikne ar saviem saimniekiem. Tāpēc ir pamatoti paredzēt iespēju kremēt mirušus zirgu dzimtas dzīvniekus sadedzināšanas iekārtās, ko šim mērķim apstiprinājusi kompetentā iestāde, ar nosacījumu, ka zirgu dzimtas dzīvnieki ir ar izcelsmi saimniecībās, kurām nepiemēro aizliegumus saistībā ar paziņojamām slimībām. Padomes Direktīvā 2009/156/EK (4) paredzētas dzīvnieku veselības prasības, kas cita starpā reglamentē zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanu, ieskaitot zirgu dzimtas dzīvnieku identifikācijas nosacījumus. Mazjaudas sadedzināšanas iekārtās drīkst atsevišķi kremēt tikai mirušus zirgu dzimtas dzīvniekus, kas atbilst minētās direktīvas prasībām. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 III pielikuma III nodaļa.

| (9) | Regulas (EK) Nr. 1069/2009 13. panta g) punktā paredzēts, ka dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas iegūti no otrās kategorijas ūdensdzīvnieku materiāla, var skābēt, kompostēt vai transformēt biogāzē. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) publicēja zinātnisku atzinumu par to, kā novērtēta jauna pārstrādes metode otrās kategorijas zivju izcelsmes materiāla dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādei (5). Saskaņā ar EFSA atzinumu pārstrādes metode pienācīgi novērš zivju izcelsmes otrās kategorijas materiāla radītos riskus, tāpēc atvasinātos produktus var izmantot organisko mēslojumu ražošanā, kompostēt, transformēt biogāzē vai izmantot kažokzvēru vai citu dzīvnieku, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā, barības ražošanā. EFSA atzinumā secināts, ka risks nepalielinās, ja pārstrādes metodi izmanto arī, lai pārstrādātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas iegūti no trešās kategorijas ūdensdzīvnieku materiāla. Tāpēc ūdensdzīvnieku izcelsmes trešās kategorijas materiālu var izmantot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 14. pantā uzskaitītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(9)

Regulas (EK) Nr. 1069/2009 13. panta g) punktā paredzēts, ka dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas iegūti no otrās kategorijas ūdensdzīvnieku materiāla, var skābēt, kompostēt vai transformēt biogāzē. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) publicēja zinātnisku atzinumu par to, kā novērtēta jauna pārstrādes metode otrās kategorijas zivju izcelsmes materiāla dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādei (5). Saskaņā ar EFSA atzinumu pārstrādes metode pienācīgi novērš zivju izcelsmes otrās kategorijas materiāla radītos riskus, tāpēc atvasinātos produktus var izmantot organisko mēslojumu ražošanā, kompostēt, transformēt biogāzē vai izmantot kažokzvēru vai citu dzīvnieku, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā, barības ražošanā. EFSA atzinumā secināts, ka risks nepalielinās, ja pārstrādes metodi izmanto arī, lai pārstrādātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas iegūti no trešās kategorijas ūdensdzīvnieku materiāla. Tāpēc ūdensdzīvnieku izcelsmes trešās kategorijas materiālu var izmantot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 14. pantā uzskaitītajiem mērķiem.

| (10) | Saistībā ar EFSA veiktā riska novērtējuma labvēlīgo iznākumu zivju izcelsmes materiāla skābēšana būtu jāiekļauj alternatīvo pārstrādes metožu sarakstā Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikuma IV nodaļā. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikums. |
| --- | --- |

(10)

Saistībā ar EFSA veiktā riska novērtējuma labvēlīgo iznākumu zivju izcelsmes materiāla skābēšana būtu jāiekļauj alternatīvo pārstrādes metožu sarakstā Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikuma IV nodaļā. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikums.

| (11) | Dzīvnieku izcelsmes fermentācijas atliekas un komposts praksē var būt sajaukts ar materiālu, kas nav dzīvnieku izcelsmes. Uzņēmējiem būtu jāzina, kādi noteikumi attiecas uz šādu fermentācijas atlieku un komposta likvidēšanu. Turklāt ir skaidri jānorāda, kādos gadījumos komposts un fermentācijas atliekas, kas iegūtas no ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumiem, var likvidēt, apglabājot atļautā atkritumu poligonā. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 V pielikuma III nodaļa. |
| --- | --- |

(11)

Dzīvnieku izcelsmes fermentācijas atliekas un komposts praksē var būt sajaukts ar materiālu, kas nav dzīvnieku izcelsmes. Uzņēmējiem būtu jāzina, kādi noteikumi attiecas uz šādu fermentācijas atlieku un komposta likvidēšanu. Turklāt ir skaidri jānorāda, kādos gadījumos komposts un fermentācijas atliekas, kas iegūtas no ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumiem, var likvidēt, apglabājot atļautā atkritumu poligonā. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 V pielikuma III nodaļa.

| (12) | Horvātija ir paziņojusi savvaļas maitēdāju putnu sugu sarakstu, kam vajadzētu piemērot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 18. pantā izklāstīto atkāpi par īpašiem barošanas nolūkiem. Tāpēc attiecīgi jāgroza maitēdāju putnu sugu saraksts Regulas (ES) Nr. 142/2011 VI pielikumā. |
| --- | --- |

(12)

Horvātija ir paziņojusi savvaļas maitēdāju putnu sugu sarakstu, kam vajadzētu piemērot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 18. pantā izklāstīto atkāpi par īpašiem barošanas nolūkiem. Tāpēc attiecīgi jāgroza maitēdāju putnu sugu saraksts Regulas (ES) Nr. 142/2011 VI pielikumā.

| (13) | EFSA novērtēja risku, ko rada saimniecībā nobeigušos cūku komposta izolēšana un sadedzināšana pēc tās (6), un secināja, ka komposta izolēšana, kā minēts Regulas (ES) Nr. 142/2011 V pielikuma III nodaļas 2. iedaļā par alternatīvajiem parametriem, nenodrošina pietiekamu apstrādi, lai drošā veidā likvidētu otrās kategorijas materiālu, tāpēc to nevar aprakstīt kā alternatīvu pārstrādes metodi minētās regulas IV pielikuma IV nodaļā. Saistībā ar minēto EFSA novērtējumu “saimniecībā nobeigušos cūku aerobā nogatavināšana un uzglabāšana ar vēlāk veiktu sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu” uzskatāma par konkrētu izolēšanas metodi, kā uzglabāt tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, ko vēlāk plānots likvidēt, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 prasības. Lai minēto metodi nošķirtu no apstiprinātajām kompostēšanas metodēm un izvairītos no apstiprināšanas procedūras, kas jāveic kompostēšanas iekārtām, kuras minētas Regulas (ES) Nr. 142/2011 V pielikumā, ir lietderīgi šo metodi iekļaut jaunā nodaļā minētās regulas IX pielikumā – līdz ar metodi “Hidrolīze un turpmāka likvidēšana”, kas patlaban minēta IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas H punktā un kuras pamatā ir tie paši principi. Turklāt būtu attiecīgi jāgroza atsauce uz IV pielikumu XVI pielikuma II nodaļas 11. iedaļā. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV, IX un XVI pielikums. |
| --- | --- |

(13)

EFSA novērtēja risku, ko rada saimniecībā nobeigušos cūku komposta izolēšana un sadedzināšana pēc tās (6), un secināja, ka komposta izolēšana, kā minēts Regulas (ES) Nr. 142/2011 V pielikuma III nodaļas 2. iedaļā par alternatīvajiem parametriem, nenodrošina pietiekamu apstrādi, lai drošā veidā likvidētu otrās kategorijas materiālu, tāpēc to nevar aprakstīt kā alternatīvu pārstrādes metodi minētās regulas IV pielikuma IV nodaļā. Saistībā ar minēto EFSA novērtējumu “saimniecībā nobeigušos cūku aerobā nogatavināšana un uzglabāšana ar vēlāk veiktu sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu” uzskatāma par konkrētu izolēšanas metodi, kā uzglabāt tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, ko vēlāk plānots likvidēt, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 prasības. Lai minēto metodi nošķirtu no apstiprinātajām kompostēšanas metodēm un izvairītos no apstiprināšanas procedūras, kas jāveic kompostēšanas iekārtām, kuras minētas Regulas (ES) Nr. 142/2011 V pielikumā, ir lietderīgi šo metodi iekļaut jaunā nodaļā minētās regulas IX pielikumā – līdz ar metodi “Hidrolīze un turpmāka likvidēšana”, kas patlaban minēta IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas H punktā un kuras pamatā ir tie paši principi. Turklāt būtu attiecīgi jāgroza atsauce uz IV pielikumu XVI pielikuma II nodaļas 11. iedaļā. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV, IX un XVI pielikums.

| (14) | Uz kausētiem taukiem, kas iegūti no trešās kategorijas materiāla, attiecas Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 3. iedaļā izklāstītās īpašās prasības. Taču nav ar dzīvnieku veselības apsvērumiem saistīta pamatojuma, kāpēc aizliegt ūdensdzīvnieku izcelsmes trešās kategorijas materiāla un ūdensdzīvnieku izcelsmes blakusproduktu, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta i) un j) punktā, pārstrādāšanu kopā ar sauszemes dzīvnieku izcelsmes trešās kategorijas blakusproduktiem, lai iegūtu kausētu tauku maisījumu. Tāpēc būtu jābūt iespējai kausētu tauku ražošanā izmantot ūdensdzīvnieku izcelsmes trešās kategorijas materiālu un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta i) un j) punktā. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 3. iedaļas A punkta 1. apakšpunkts. |
| --- | --- |

(14)

Uz kausētiem taukiem, kas iegūti no trešās kategorijas materiāla, attiecas Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 3. iedaļā izklāstītās īpašās prasības. Taču nav ar dzīvnieku veselības apsvērumiem saistīta pamatojuma, kāpēc aizliegt ūdensdzīvnieku izcelsmes trešās kategorijas materiāla un ūdensdzīvnieku izcelsmes blakusproduktu, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta i) un j) punktā, pārstrādāšanu kopā ar sauszemes dzīvnieku izcelsmes trešās kategorijas blakusproduktiem, lai iegūtu kausētu tauku maisījumu. Tāpēc būtu jābūt iespējai kausētu tauku ražošanā izmantot ūdensdzīvnieku izcelsmes trešās kategorijas materiālu un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta i) un j) punktā. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 3. iedaļas A punkta 1. apakšpunkts.

| (15) | Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 4. iedaļas III daļā ir izklāstītas prasības attiecībā uz tādu centrifūgas vai separatora nogulšņu termisko apstrādi, ko vēlāk var izmantot kā organisko mēslojumu vai tā ražošanā un laist tirgū. Ir lietderīgi ieviest atkāpi, lai kompetentā iestāde varētu atļaut alternatīvus parametrus tādu centrifūgas vai separatora nogulšņu termiskai apstrādei, kas paredzētas izmantošanai dalībvalstīs, – ar nosacījumu, ka uzņēmēji var apliecināt, ka atbilstoši alternatīvajiem parametriem veiktā termiskā apstrāde garantē vismaz tādu pašu riska samazinājumu kā apstrāde, ko veic, ievērojot jau esošus parametrus, kurus piemēro laišanai tirgū. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 4. iedaļas III daļa. |
| --- | --- |

(15)

Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 4. iedaļas III daļā ir izklāstītas prasības attiecībā uz tādu centrifūgas vai separatora nogulšņu termisko apstrādi, ko vēlāk var izmantot kā organisko mēslojumu vai tā ražošanā un laist tirgū. Ir lietderīgi ieviest atkāpi, lai kompetentā iestāde varētu atļaut alternatīvus parametrus tādu centrifūgas vai separatora nogulšņu termiskai apstrādei, kas paredzētas izmantošanai dalībvalstīs, – ar nosacījumu, ka uzņēmēji var apliecināt, ka atbilstoši alternatīvajiem parametriem veiktā termiskā apstrāde garantē vismaz tādu pašu riska samazinājumu kā apstrāde, ko veic, ievērojot jau esošus parametrus, kurus piemēro laišanai tirgū. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 4. iedaļas III daļa.

| (16) | Starpproduktus cita starpā var izmantot laboratorijas reaģentu ražošanā vai in vitro diagnostikā dzīvnieku vajadzībām. Pēc pārbaudes robežpunktā saskaņā ar Padomes Direktīvas 97/78/EK (7) 4. pantu produkts jānogādā tieši reģistrētajā galamērķa uzņēmumā vai iekārtā. Lai precizētu starpproduktu importēšanas prasības, attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 XII pielikums. |
| --- | --- |

(16)

Starpproduktus cita starpā var izmantot laboratorijas reaģentu ražošanā vai in vitro diagnostikā dzīvnieku vajadzībām. Pēc pārbaudes robežpunktā saskaņā ar Padomes Direktīvas 97/78/EK (7) 4. pantu produkts jānogādā tieši reģistrētajā galamērķa uzņēmumā vai iekārtā. Lai precizētu starpproduktu importēšanas prasības, attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 XII pielikums.

| (17) | Asins pagatavojumiem, kas paredzēti barības ražošanai lauksaimniecības dzīvniekiem, tostarp ar izsmidzināšanu žāvētām cūku dzimtas dzīvnieku asinīm un asins plazmai, jābūt ražotiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 2. iedaļu. Atsaucoties uz minētās iedaļas B punktu, asins pagatavojumiem jābūt pakļautiem jebkurai no 1. līdz 5. vai 7. pārstrādes metodei, kā izklāstīts minētās regulas IV pielikuma III nodaļā, vai citai metodei, kas nodrošina, ka asins pagatavojumi atbilst atvasinātu produktu mikrobioloģiskajiem standartiem, kuri noteikti Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma I nodaļā. Regulā (ES) Nr. 142/2011, konkrēti XIV pielikuma I nodaļas 1. iedaļas 1. tabulas otrās rindas sestajā slejā, paredzēts arī, ka asins pagatavojumiem, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā, bet ko varētu izmantot kā barību, ir jābūt pievienotam veselības sertifikātam, kas izveidots atbilstoši XV pielikuma 4. nodaļas B daļā iekļautajam veselības sertifikāta paraugam, ja šie pagatavojumi ir paredzēti nosūtīšanai uz Savienību vai tranzītam caur to. |
| --- | --- |

(17)

Asins pagatavojumiem, kas paredzēti barības ražošanai lauksaimniecības dzīvniekiem, tostarp ar izsmidzināšanu žāvētām cūku dzimtas dzīvnieku asinīm un asins plazmai, jābūt ražotiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 2. iedaļu. Atsaucoties uz minētās iedaļas B punktu, asins pagatavojumiem jābūt pakļautiem jebkurai no 1. līdz 5. vai 7. pārstrādes metodei, kā izklāstīts minētās regulas IV pielikuma III nodaļā, vai citai metodei, kas nodrošina, ka asins pagatavojumi atbilst atvasinātu produktu mikrobioloģiskajiem standartiem, kuri noteikti Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma I nodaļā. Regulā (ES) Nr. 142/2011, konkrēti XIV pielikuma I nodaļas 1. iedaļas 1. tabulas otrās rindas sestajā slejā, paredzēts arī, ka asins pagatavojumiem, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā, bet ko varētu izmantot kā barību, ir jābūt pievienotam veselības sertifikātam, kas izveidots atbilstoši XV pielikuma 4. nodaļas B daļā iekļautajam veselības sertifikāta paraugam, ja šie pagatavojumi ir paredzēti nosūtīšanai uz Savienību vai tranzītam caur to.

| (18) | Āzijā, Ziemeļamerikā, Karību jūras reģionā, Centrālamerikā un Dienvidamerikā ir ziņots par cūku epidēmisko diareju, ieskaitot cūku inficēšanos ar cūku epidēmiskās diarejas vīrusu (PEDv) un cūku delta koronavīrusu (SDCv). SDCv nekad nav bijis konstatēts Savienībā. Ir aizdomas, ka vīrusa izplatība saistīta ar to, ka ar izsmidzināšanu žāvētām asinīm vai asins plazmai no cūku dzimtas dzīvniekiem (kas ir tradicionāla sastāvdaļa sivēnu barībā) veikta nepiemērota termiskā apstrāde vai tā kontaminēta pēc termiskās apstrādes. |
| --- | --- |

(18)

Āzijā, Ziemeļamerikā, Karību jūras reģionā, Centrālamerikā un Dienvidamerikā ir ziņots par cūku epidēmisko diareju, ieskaitot cūku inficēšanos ar cūku epidēmiskās diarejas vīrusu (PEDv) un cūku delta koronavīrusu (SDCv). SDCv nekad nav bijis konstatēts Savienībā. Ir aizdomas, ka vīrusa izplatība saistīta ar to, ka ar izsmidzināšanu žāvētām asinīm vai asins plazmai no cūku dzimtas dzīvniekiem (kas ir tradicionāla sastāvdaļa sivēnu barībā) veikta nepiemērota termiskā apstrāde vai tā kontaminēta pēc termiskās apstrādes.

| (19) | Komisija pēc savas iniciatīvas pieņēma Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 483/2014 (8) kā pagaidu aizsardzības pasākumu, lai nodrošinātu, ka ar izsmidzināšanu žāvētas cūku izcelsmes asinis un asins plazma, ko paredzēts izmantot cūku dzimtas dzīvnieku barības ražošanā, ir drošas. Tā kā risks dzīvnieku veselībai saglabājas, ir jāpārskata importa prasības, ko piemēro ar izsmidzināšanu žāvētām cūku izcelsmes asinīm un asins plazmai, kas paredzēta cūku dzimtas dzīvnieku barības ražošanai, un jāīsteno minētie pagaidu pasākumi kā pastāvīga prasība. |
| --- | --- |

(19)

Komisija pēc savas iniciatīvas pieņēma Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 483/2014 (8) kā pagaidu aizsardzības pasākumu, lai nodrošinātu, ka ar izsmidzināšanu žāvētas cūku izcelsmes asinis un asins plazma, ko paredzēts izmantot cūku dzimtas dzīvnieku barības ražošanā, ir drošas. Tā kā risks dzīvnieku veselībai saglabājas, ir jāpārskata importa prasības, ko piemēro ar izsmidzināšanu žāvētām cūku izcelsmes asinīm un asins plazmai, kas paredzēta cūku dzimtas dzīvnieku barības ražošanai, un jāīsteno minētie pagaidu pasākumi kā pastāvīga prasība.

| (20) | Zinātniski novērojumi liecina, ka cūku koronavīrusi cūku fēcēs kļūst inaktīvi, uzkarsējot līdz 71 °C un uzturot šo temperatūru 10 minūtes vai paturot istabas temperatūrā (20 °C) septiņas dienas. Vīruss neizdzīvoja eksperimentālā kārtā inficētā sausā barībā, kas tika uzglabāta istabas temperatūrā (24 °C) vismaz divas nedēļas. Savienībā un trešās valstīs asins un asins plazmas žāvēšanai ar izsmidzināšanu parasti izmanto 80 °C temperatūru visā produktā. |
| --- | --- |

(20)

Zinātniski novērojumi liecina, ka cūku koronavīrusi cūku fēcēs kļūst inaktīvi, uzkarsējot līdz 71 °C un uzturot šo temperatūru 10 minūtes vai paturot istabas temperatūrā (20 °C) septiņas dienas. Vīruss neizdzīvoja eksperimentālā kārtā inficētā sausā barībā, kas tika uzglabāta istabas temperatūrā (24 °C) vismaz divas nedēļas. Savienībā un trešās valstīs asins un asins plazmas žāvēšanai ar izsmidzināšanu parasti izmanto 80 °C temperatūru visā produktā.

| (21) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, šķiet lietderīgi noteikt, ka ar izsmidzināšanu žāvētām cūku izcelsmes asinīm un asins plazmai, kas ievesta no trešām valstīm un paredzēta cūku barošanai, jābūt pakļautai apstrādei augstā temperatūrā un pēc tam noteiktu laiku uzglabātai istabas temperatūrā, tādējādi mazinot kontaminācijas risku pēc apstrādes. |
| --- | --- |

(21)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, šķiet lietderīgi noteikt, ka ar izsmidzināšanu žāvētām cūku izcelsmes asinīm un asins plazmai, kas ievesta no trešām valstīm un paredzēta cūku barošanai, jābūt pakļautai apstrādei augstā temperatūrā un pēc tam noteiktu laiku uzglabātai istabas temperatūrā, tādējādi mazinot kontaminācijas risku pēc apstrādes.

| (22) | Būtu jāatļauj importēt arī kaulus un kaulu produktus (izņemot kaulu miltus), ragus un ragu produktus (izņemot ragu miltus) un nagus un nagu produktus (izņemot nagu miltus), kas paredzēti citiem lietojumiem, kas nav barības materiāls, organiskais mēslojums vai augsnes uzlabotāji, ja minētie materiāli tiek pārvadāti ar lidmašīnu, – ar nosacījumu, ka tie atbilst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 41. pantā noteiktajām prasībām. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIV pielikums. |
| --- | --- |

(22)

Būtu jāatļauj importēt arī kaulus un kaulu produktus (izņemot kaulu miltus), ragus un ragu produktus (izņemot ragu miltus) un nagus un nagu produktus (izņemot nagu miltus), kas paredzēti citiem lietojumiem, kas nav barības materiāls, organiskais mēslojums vai augsnes uzlabotāji, ja minētie materiāli tiek pārvadāti ar lidmašīnu, – ar nosacījumu, ka tie atbilst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 41. pantā noteiktajām prasībām. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIV pielikums.

| (23) | Saistībā ar izmaiņām “starpproduktu” definīcijā un papildu prasībām attiecībā uz asins pagatavojumu importu būtu attiecīgi jāgroza deklarācijas paraugs, kuru izmanto starpproduktu importam no trešām valstīm, un veselības sertifikāta paraugs tādu asins pagatavojumu importam, kas paredzēti izmantošanai kā barības materiāls. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 XV pielikuma 4. nodaļas B punkts un 20. nodaļa. |
| --- | --- |

(23)

Saistībā ar izmaiņām “starpproduktu” definīcijā un papildu prasībām attiecībā uz asins pagatavojumu importu būtu attiecīgi jāgroza deklarācijas paraugs, kuru izmanto starpproduktu importam no trešām valstīm, un veselības sertifikāta paraugs tādu asins pagatavojumu importam, kas paredzēti izmantošanai kā barības materiāls. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 XV pielikuma 4. nodaļas B punkts un 20. nodaļa.

| (24) | Lai nepieļautu tirdzniecības traucējumus, būtu jāparedz pārejas periods, kura laikā dalībvalstīm būtu jāatļauj tādu starpproduktu imports, uz kuriem attiecas Regulā (ES) Nr. 142/2011 paredzētie noteikumi, kas grozīti ar šo regulu, saskaņā ar noteikumiem, kas bija spēkā pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(24)

Lai nepieļautu tirdzniecības traucējumus, būtu jāparedz pārejas periods, kura laikā dalībvalstīm būtu jāatļauj tādu starpproduktu imports, uz kuriem attiecas Regulā (ES) Nr. 142/2011 paredzētie noteikumi, kas grozīti ar šo regulu, saskaņā ar noteikumiem, kas bija spēkā pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

| (25) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(25)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 142/2011 groza šādi:

| 1) | regulas 15. pantam pievieno šādu daļu:
  “Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1069/2009 14. panta dalībvalstis var atļaut minētās regulas 10. panta f) punktā minētā trešās kategorijas materiāla savākšanu, pārvadāšanu un likvidēšanu nelielos daudzumos, izmantojot tās pašas regulas 19. panta 1) punkta d) apakšpunktā minētos līdzekļus, ar nosacījumu, ka ir ievērotas VI pielikuma IV nodaļā izklāstītās prasības attiecībā uz citādu likvidēšanu.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 15. pantam pievieno šādu daļu:

“Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1069/2009 14. panta dalībvalstis var atļaut minētās regulas 10. panta f) punktā minētā trešās kategorijas materiāla savākšanu, pārvadāšanu un likvidēšanu nelielos daudzumos, izmantojot tās pašas regulas 19. panta 1) punkta d) apakšpunktā minētos līdzekļus, ar nosacījumu, ka ir ievērotas VI pielikuma IV nodaļā izklāstītās prasības attiecībā uz citādu likvidēšanu.”

| 2) | regulas 19. panta c) punktu aizstāj ar šādu:






  “c) | III nodaļas prasībām, ja tie uzglabā atvasinātus produktus, kas paredzēti konkrētiem mērķiem, kā noteikts minētās regulas 24. panta 1. punkta j) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 19. panta c) punktu aizstāj ar šādu:

“c)

III nodaļas prasībām, ja tie uzglabā atvasinātus produktus, kas paredzēti konkrētiem mērķiem, kā noteikts minētās regulas 24. panta 1. punkta j) apakšpunktā;

| d) | V nodaļas prasībām, ja tie saimniecībā uzglabā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas paredzēti vēlākai likvidēšanai, kā noteikts minētās regulas 4. pantā.” |
| --- | --- |

d)

V nodaļas prasībām, ja tie saimniecībā uzglabā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas paredzēti vēlākai likvidēšanai, kā noteikts minētās regulas 4. pantā.”

;

| 3) | regulas 20. panta 4. punktu groza šādi:






  a) | punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | uzņēmējus, kuri Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. un 10. pantā minētos otrās un trešās kategorijas materiālus vai no tiem atvasinātus produktus izmanto nelielos daudzumos nolūkā tieši piegādāt produktus galapatērētājam reģiona robežās, vietējā tirgū vai vietējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem, ja kompetentā iestāde uzskata, ka šāda darbība nevar radīt nopietnas lipīgas slimības izplatīšanās risku cilvēkiem vai dzīvniekiem; šis punkts uz minētajiem materiāliem neattiecas, ja tos lieto kā barību lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus.” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

regulas 20. panta 4. punktu groza šādi:

a)

punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

uzņēmējus, kuri Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. un 10. pantā minētos otrās un trešās kategorijas materiālus vai no tiem atvasinātus produktus izmanto nelielos daudzumos nolūkā tieši piegādāt produktus galapatērētājam reģiona robežās, vietējā tirgū vai vietējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem, ja kompetentā iestāde uzskata, ka šāda darbība nevar radīt nopietnas lipīgas slimības izplatīšanās risku cilvēkiem vai dzīvniekiem; šis punkts uz minētajiem materiāliem neattiecas, ja tos lieto kā barību lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus.”

;

| b) | pievieno šādu e) un f) apakšpunktu:






  “e) | organiskā mēslojuma vai augsnes ielabotāju lietotājus telpās, kurās netiek turēti lauksaimniecības dzīvnieki; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu e) un f) apakšpunktu:

“e)

organiskā mēslojuma vai augsnes ielabotāju lietotājus telpās, kurās netiek turēti lauksaimniecības dzīvnieki;

| f) | uzņēmējus, kas veic manipulācijas ar organiskajiem mēslojumiem vai augsnes ielabotājiem vai izplata tos vienīgi pārdošanai mazumtirdzniecībā gatavos iepakojumos, kuru svars nepārsniedz 50 kg, lietojumiem ārpus barības un pārtikas ķēdes.” |
| --- | --- |

f)

uzņēmējus, kas veic manipulācijas ar organiskajiem mēslojumiem vai augsnes ielabotājiem vai izplata tos vienīgi pārdošanai mazumtirdzniecībā gatavos iepakojumos, kuru svars nepārsniedz 50 kg, lietojumiem ārpus barības un pārtikas ķēdes.”

;

| 4) | regulas 22. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Nekādi dzīvnieku veselības nosacījumi neattiecas uz šādu produktu laišanu tirgū:






  a) | savvaļas jūras putnu gvano, kas savākts Savienībā vai importēts no trešām valstīm; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 22. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Nekādi dzīvnieku veselības nosacījumi neattiecas uz šādu produktu laišanu tirgū:

a)

savvaļas jūras putnu gvano, kas savākts Savienībā vai importēts no trešām valstīm;

| b) | pārdošanai gatavi augšanas substrāti (izņemot importētus), kas tilpumā satur mazāk par:






  i) | 5 % no otrās vai trešās kategorijas materiāla atvasināto produktu, izņemot pārstrādātus kūtsmēslus; |
| --- | --- | --- |

b)

pārdošanai gatavi augšanas substrāti (izņemot importētus), kas tilpumā satur mazāk par:

i)

5 % no otrās vai trešās kategorijas materiāla atvasināto produktu, izņemot pārstrādātus kūtsmēslus;

| ii) | 50 % pārstrādātu kūtsmēslu.” |
| --- | --- |

ii)

50 % pārstrādātu kūtsmēslu.”

| 5) | regulas 23. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Starpproduktu galamērķa uzņēmuma vai iekārtas uzņēmējs vai īpašnieks vai viņa pārstāvis izmanto un/vai nosūta starpproduktus tikai izmantošanai ražošanā saskaņā ar starpproduktu definīciju I pielikuma 35. punktā.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 23. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Starpproduktu galamērķa uzņēmuma vai iekārtas uzņēmējs vai īpašnieks vai viņa pārstāvis izmanto un/vai nosūta starpproduktus tikai izmantošanai ražošanā saskaņā ar starpproduktu definīciju I pielikuma 35. punktā.”

| 6) | regulas 36. panta 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

6)

regulas 36. panta 3. punktu svītro;

| 7) | I, III, IV, V, VI, IX, X, XI, XII, XIV, XV un XVI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

7)

I, III, IV, V, VI, IX, X, XI, XII, XIV, XV un XVI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Pārejas periodā līdz 2015. gada 27. septembrim joprojām atļauts importēt Savienībā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu sūtījumus, kam pievienots veselības sertifikāts, kas aizpildīts un parakstīts saskaņā ar paraugu Regulas (ES) Nr. 142/2011 XV pielikuma 20. nodaļā, tā redakcijā pirms šīs regulas stāšanās spēkā un ja minētie sertifikāti ir aizpildīti un parakstīti pirms 2015. gada 27. jūlija.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2015. gada 23. februāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 6. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīva 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem (OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp.).

3

(4)  Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/156/EK par dzīvnieku veselības prasībām attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanu un importu no trešām valstīm (OV L 192, 23.7.2010., 1. lpp.).

4

(5)  EFSA Journal, 2011. gads; 9(9):2389 (11 lpp.).

5

EFSA Journal

(6)  EFSA Journal, 2012. gads; 10(2):2559 (11 lpp.).

6

EFSA Journal

(7)  Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīva 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2014. gada 8. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 483/2014 par aizsardzības pasākumiem pret cūku diareju, ko izraisa delta koronavīruss, attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, ievedot Savienībā ar izsmidzināšanu žāvētas cūku izcelsmes asinis un asins plazmu, ko paredzēts izmantot lauksaimniecības cūku barības ražošanā (OV L 138, 13.5.2014., 52. lpp.).

8

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 142/2011 I, III, IV, V, VI, IX, X, XI, XII, XIV, XV un XVI pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas I pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 35. punktu aizstāj ar šādu:






  “35. | “starpprodukts” ir atvasināts produkts:






  a) | kas paredzēts, lai to lietotu šādu izstrādājumu ražošanā: zāles, veterinārās zāles, medicīniskas ierīces medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, aktīvas implantējamas medicīnas ierīces, in vitro diagnostikas medicīnas ierīces medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, laboratorijas reaģenti vai kosmētika, proti:






  i) | kā materiālu ražošanas procesā vai gatavā produkta galaražošanā; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

regulas I pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 35. punktu aizstāj ar šādu:

“35.

“starpprodukts” ir atvasināts produkts:

a)

kas paredzēts, lai to lietotu šādu izstrādājumu ražošanā: zāles, veterinārās zāles, medicīniskas ierīces medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, aktīvas implantējamas medicīnas ierīces, in vitro diagnostikas medicīnas ierīces medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, laboratorijas reaģenti vai kosmētika, proti:

i)

kā materiālu ražošanas procesā vai gatavā produkta galaražošanā;

| ii) | validēšanā vai pārbaudēs ražošanas procesa laikā; vai |
| --- | --- |

ii)

validēšanā vai pārbaudēs ražošanas procesa laikā; vai

| iii) | gatavā produkta kvalitātes kontrolē; |
| --- | --- |

iii)

gatavā produkta kvalitātes kontrolē;

| b) | kura projektēšanas, transformēšanas un ražošanas posmi ir pietiekami pabeigti, lai to varētu uzskatīt par atvasinātu produktu un lai tas būtu derīgs tieši kā materiāls vai kā produkta sastāvdaļa a) punktā minētajā nolūkā; |
| --- | --- |

b)

kura projektēšanas, transformēšanas un ražošanas posmi ir pietiekami pabeigti, lai to varētu uzskatīt par atvasinātu produktu un lai tas būtu derīgs tieši kā materiāls vai kā produkta sastāvdaļa a) punktā minētajā nolūkā;

| c) | kam tomēr vēl vajadzīga turpmāka apstrāde vai transformēšana, piemēram, maisīšana, apvalkošana, salikšana vai iepakošana, lai to attiecīgi varētu laist tirgū vai sākt izmantot kā zāles, veterinārās zāles, medicīnisku ierīci medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, aktīvu implantējamu medicīnas ierīci, in vitro diagnostikas medicīnas ierīci medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, laboratorijas reaģentu vai kosmētikas līdzekļus;” |
| --- | --- |

c)

kam tomēr vēl vajadzīga turpmāka apstrāde vai transformēšana, piemēram, maisīšana, apvalkošana, salikšana vai iepakošana, lai to attiecīgi varētu laist tirgū vai sākt izmantot kā zāles, veterinārās zāles, medicīnisku ierīci medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, aktīvu implantējamu medicīnas ierīci, in vitro diagnostikas medicīnas ierīci medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, laboratorijas reaģentu vai kosmētikas līdzekļus;”

;

| b) | pielikuma 39. punktu aizstāj ar šādu:






  “39. | “tirdzniecības paraugi” ir dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasinātie produkti, kas paredzēti īpašiem pētījumiem vai analīzei, ko atļāvusi kompetentā iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 17. panta 1. punktu, lai veiktu ražošanu, tostarp pārstrādātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, vai izstrādātu barību, lolojumdzīvnieku barību vai atvasinātus produktus vai arī lai testētu mašīnas vai iekārtas;” |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma 39. punktu aizstāj ar šādu:

“39.

“tirdzniecības paraugi” ir dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasinātie produkti, kas paredzēti īpašiem pētījumiem vai analīzei, ko atļāvusi kompetentā iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 17. panta 1. punktu, lai veiktu ražošanu, tostarp pārstrādātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, vai izstrādātu barību, lolojumdzīvnieku barību vai atvasinātus produktus vai arī lai testētu mašīnas vai iekārtas;”

;

| c) | pielikuma 58. punktu aizstāj ar šādu:






  “58. | “pārstrādes iekārta” ir telpas vai iekārtas dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādei, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā un kurā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus pārstrādā saskaņā ar IV pielikumu un/vai X pielikumu;” |
| --- | --- | --- |

c)

pielikuma 58. punktu aizstāj ar šādu:

“58.

“pārstrādes iekārta” ir telpas vai iekārtas dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādei, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā un kurā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus pārstrādā saskaņā ar IV pielikumu un/vai X pielikumu;”

;

| d) | pievieno šādu 59. punktu:






  “59. | “augšanas substrāti” ir materiāli, ieskaitot podiņu augsni, izņemot augsni in situ, kuros audzē augus un kurus izmanto atsevišķi no augsnes in situ.” |
| --- | --- | --- |

d)

pievieno šādu 59. punktu:

“59.

“augšanas substrāti” ir materiāli, ieskaitot podiņu augsni, izņemot augsni in situ, kuros audzē augus un kurus izmanto atsevišķi no augsnes in situ.”

;

| 2) | regulas III pielikuma III nodaļas a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | tiek izmantotas tikai tam, lai likvidētu:






  i) | mirušus lolojumdzīvniekus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta a) punkta iii) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas III pielikuma III nodaļas a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

tiek izmantotas tikai tam, lai likvidētu:

i)

mirušus lolojumdzīvniekus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta a) punkta iii) apakšpunktā;

| ii) | pirmās kategorijas materiālus, kas aprakstīti minētās regulas 8. panta b), e) un f) punktā, otrās kategorijas materiālus, kas minēti 9. pantā, vai trešās kategorijas materiālus, kas minēti 10. pantā; un |
| --- | --- |

ii)

pirmās kategorijas materiālus, kas aprakstīti minētās regulas 8. panta b), e) un f) punktā, otrās kategorijas materiālus, kas minēti 9. pantā, vai trešās kategorijas materiālus, kas minēti 10. pantā; un

| iii) | mirušus individuāli identificētus zirgu dzimtas dzīvniekus no saimniecībām, kurām nepiemēro veselības ierobežojumus saskaņā ar Direktīvas 2009/156/EK 4. panta 5. punktu vai 5. pantu, ja dalībvalsts to atļāvusi;” |
| --- | --- |

iii)

mirušus individuāli identificētus zirgu dzimtas dzīvniekus no saimniecībām, kurām nepiemēro veselības ierobežojumus saskaņā ar Direktīvas 2009/156/EK 4. panta 5. punktu vai 5. pantu, ja dalībvalsts to atļāvusi;”

;

| 3) | regulas IV pielikuma IV nodaļu groza šādi:






  a) | nodaļas 2. iedaļu groza šādi:






  i) | svītro H punktu; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

regulas IV pielikuma IV nodaļu groza šādi:

a)

nodaļas 2. iedaļu groza šādi:

i)

svītro H punktu;

| ii) | pievieno šādu punktu:
  “K.   Zivju izcelsmes materiāla skābēšana
  1.   Izejvielas
  Šim procesam var izmantot tikai šādus no ūdensdzīvniekiem iegūtus blakusproduktus:






  a) | otrās kategorijas materiāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. panta f) punkta i) un iii) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādu punktu:

“K.   Zivju izcelsmes materiāla skābēšana

1.   Izejvielas

Šim procesam var izmantot tikai šādus no ūdensdzīvniekiem iegūtus blakusproduktus:

a)

otrās kategorijas materiāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. panta f) punkta i) un iii) apakšpunktā;

| b) | trešās kategorijas materiāls. |
| --- | --- |

b)

trešās kategorijas materiāls.

2.   Pārstrādes metode

| 2.1. | Apstrādājamo materiālu katru dienu bez liekas kavēšanās savāc akvakultūras saimniecībās un pārtikas pārstrādes uzņēmumos, samaļ vai sasmalcina un pēc tam skābē apstākļos, kuros pH līmenis ir 4 vai zemāks, izmantojot skudrskābi vai citu saskaņā ar pārtikas tiesību aktiem atļautu organisku skābi. Iegūtā skābbarība ir ūdensdzīvnieku daļu suspensija, kas pievienotās skābes klātbūtnē šķidrināta iekšējo fermentu iedarbībā. Ūdensdzīvnieku proteīni jāsadala mazākās šķīstošās vienībās, izmantojot fermentus un skābi, lai novērstu bojāšanos mikroorganismu iedarbībā. Skābēto materiālu pārvieto uz pārstrādes telpām. |
| --- | --- |

2.1.

Apstrādājamo materiālu katru dienu bez liekas kavēšanās savāc akvakultūras saimniecībās un pārtikas pārstrādes uzņēmumos, samaļ vai sasmalcina un pēc tam skābē apstākļos, kuros pH līmenis ir 4 vai zemāks, izmantojot skudrskābi vai citu saskaņā ar pārtikas tiesību aktiem atļautu organisku skābi. Iegūtā skābbarība ir ūdensdzīvnieku daļu suspensija, kas pievienotās skābes klātbūtnē šķidrināta iekšējo fermentu iedarbībā. Ūdensdzīvnieku proteīni jāsadala mazākās šķīstošās vienībās, izmantojot fermentus un skābi, lai novērstu bojāšanos mikroorganismu iedarbībā. Skābēto materiālu pārvieto uz pārstrādes telpām.

| 2.2. | Pārstrādes telpās skābētais ūdensdzīvnieku izcelsmes materiāls jāiepilda slēgtās uzglabāšanas tvertnēs. Inkubācijas periodam jāilgst vismaz 24 stundas pie pH 4 vai zemāka, pirms var veikt termisko apstrādi. Pirms termiskās apstrādes ūdensdzīvnieku izcelsmes skābētajam materiālam ir jāsasniedz pH līmenis 4 vai zemāks, un pēc filtrēšanas vai mērcēšanas pārstrādes telpās daļiņām jābūt mazākām par 10 mm. Pārstrādes procesā materiāls sākotnēji jākarsē līdz 85 °C, pēc tam 25 minūtes jātur inkubācijā izolētos konteineros, lai sasniegtu 85 °C temperatūru viscaur zivju izcelsmes materiālā. Procesam jānotiek slēgtā ražošanas līnijā, kurā ietilpst tvertnes un cauruļvadi. |
| --- | --- |

2.2.

Pārstrādes telpās skābētais ūdensdzīvnieku izcelsmes materiāls jāiepilda slēgtās uzglabāšanas tvertnēs. Inkubācijas periodam jāilgst vismaz 24 stundas pie pH 4 vai zemāka, pirms var veikt termisko apstrādi. Pirms termiskās apstrādes ūdensdzīvnieku izcelsmes skābētajam materiālam ir jāsasniedz pH līmenis 4 vai zemāks, un pēc filtrēšanas vai mērcēšanas pārstrādes telpās daļiņām jābūt mazākām par 10 mm. Pārstrādes procesā materiāls sākotnēji jākarsē līdz 85 °C, pēc tam 25 minūtes jātur inkubācijā izolētos konteineros, lai sasniegtu 85 °C temperatūru viscaur zivju izcelsmes materiālā. Procesam jānotiek slēgtā ražošanas līnijā, kurā ietilpst tvertnes un cauruļvadi.

| 2.3. | Pirms atļaujas piešķiršanas kompetentā iestāde novērtē Regulas (EK) Nr. 1069/2009 29. panta 1.–3. punktā minēto uzņēmēja pastāvīgo rakstisko procedūru.” |
| --- | --- |

2.3.

Pirms atļaujas piešķiršanas kompetentā iestāde novērtē Regulas (EK) Nr. 1069/2009 29. panta 1.–3. punktā minēto uzņēmēja pastāvīgo rakstisko procedūru.”

| b) | nodaļas 3. iedaļā 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | ar kaļķiem apstrādātu cūku un mājputnu kūtsmēslu maisījumu var izmantot augsnē kā pārstrādātus kūtsmēslus;” |
| --- | --- | --- |

b)

nodaļas 3. iedaļā 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

ar kaļķiem apstrādātu cūku un mājputnu kūtsmēslu maisījumu var izmantot augsnē kā pārstrādātus kūtsmēslus;”

;

| c) | nodaļas 3. iedaļai pievieno šādu 2. punkta e) apakšpunktu:






  “e) | Zivju izcelsmes materiāla skābēšanā iegūto galaproduktu var:






  i) | otrās kategorijas materiālu gadījumā – izmantot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 13. panta a)–d) un g)–i) punktā minētajiem mērķiem, neveicot turpmāku pārstrādi, vai kā barību tās pašas regulas 18. pantā vai 36. panta a) punkta ii) apakšpunktā minētajiem dzīvniekiem; vai |
| --- | --- | --- | --- |

c)

nodaļas 3. iedaļai pievieno šādu 2. punkta e) apakšpunktu:

“e)

Zivju izcelsmes materiāla skābēšanā iegūto galaproduktu var:

i)

otrās kategorijas materiālu gadījumā – izmantot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 13. panta a)–d) un g)–i) punktā minētajiem mērķiem, neveicot turpmāku pārstrādi, vai kā barību tās pašas regulas 18. pantā vai 36. panta a) punkta ii) apakšpunktā minētajiem dzīvniekiem; vai

| ii) | trešās kategorijas materiālu gadījumā – izmantot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 14. pantā minētajiem mērķiem.” |
| --- | --- |

ii)

trešās kategorijas materiālu gadījumā – izmantot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 14. pantā minētajiem mērķiem.”

;

| 4) | regulas V pielikuma III nodaļas 2. iedaļu groza šādi:






  a) | iedaļas 2. punkta b) apakšpunkta x) punktu aizstāj ar šādu:






  “x) | dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta f) punktā un kas pārstrādāti, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 852/2004 2. panta 1. punkta m) apakšpunktā.” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

regulas V pielikuma III nodaļas 2. iedaļu groza šādi:

a)

iedaļas 2. punkta b) apakšpunkta x) punktu aizstāj ar šādu:

“x)

dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta f) punktā un kas pārstrādāti, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 852/2004 2. panta 1. punkta m) apakšpunktā.”

;

| b) | iedaļas 2. punkta b) apakšpunktam pievieno šādu xi) punktu:






  “xi) | 2. punkta b) apakšpunktā minēto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu maisījumiem ar blakusproduktu materiāliem, kas nav dzīvnieku izcelsmes.” |
| --- | --- | --- |

b)

iedaļas 2. punkta b) apakšpunktam pievieno šādu xi) punktu:

“xi)

2. punkta b) apakšpunktā minēto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu maisījumiem ar blakusproduktu materiāliem, kas nav dzīvnieku izcelsmes.”

;

| c) | iedaļas 3. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | uzskata, ka fermentācijas atliekas vai komposts ir nepārstrādāts materiāls, un liek uzņēmējiem rīkoties ar to saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009, saskaņā ar šo regulu vai, ja komposts vai fermentācijas atliekas iegūtas no ēdināšanas uzņēmumu atkritumiem, reģenerēt vai likvidēt to saskaņā ar vides jomas tiesību aktiem.” |
| --- | --- | --- |

c)

iedaļas 3. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

uzskata, ka fermentācijas atliekas vai komposts ir nepārstrādāts materiāls, un liek uzņēmējiem rīkoties ar to saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009, saskaņā ar šo regulu vai, ja komposts vai fermentācijas atliekas iegūtas no ēdināšanas uzņēmumu atkritumiem, reģenerēt vai likvidēt to saskaņā ar vides jomas tiesību aktiem.”

;

| 5) | regulas VI pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma II nodaļas 2. iedaļas 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:






  “i) | kāda no šādām maitēdāju putnu sugām šādās dalībvalstīs:








  Valsts kods | Dalībvalsts | Dzīvnieku suga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vietējais nosaukums | Nosaukums latīņu valodā |
| BG | Bulgārija | Bārdainais grifs
  Melnais grifs
  Maitērglis
  Baltgalvas grifs
  Klinšu ērglis
  Karaliskais ērglis
  Jūras ērglis
  Melnā klija
  Sarkanā klija | Gypaetus barbatus


  Aegypius monachus


  Neophron percnopterus


  Gyps fulvus


  Aquila chrysaetos


  Aquila helíaca


  Haliaeetus albicilla


  Milvus migrans


  Milvus milvus |
| EL | Grieķija | Bārdainais grifs
  Melnais grifs
  Maitērglis
  Baltgalvas grifs
  Klinšu ērglis
  Karaliskais ērglis
  Jūras ērglis
  Melnā klija | Gypaetus barbatus


  Aegypius monachus


  Neophron percnopterus


  Gyps fulvus


  Aquila chrysaetos


  Aquila heliaca


  Haliaeetus albicilla


  Milvus migrans |
| ES | Spānija | Bārdainais grifs
  Melnais grifs
  Maitērglis
  Baltgalvas grifs
  Klinšu ērglis
  Spānijas ērglis
  Melnā klija
  Sarkanā klija | Gypaetus barbatus


  Aegypius monachus


  Neophron percnopterus


  Gyps fulvus


  Aquila chrysaetos


  Aquila adalberti


  Milvus migrans


  Milvus milvus |
| FR | Francija | Bārdainais grifs
  Melnais grifs
  Maitērglis
  Baltgalvas grifs
  Klinšu ērglis
  Jūras ērglis
  Melnā klija
  Sarkanā klija | Gypaetus barbatus


  Aegypius monachus


  Neophron percnopterus


  Gyps fulvus


  Aquila chrysaetos


  Haliaeetus albicilla


  Milvus migrans


  Milvus milvus |
| HR | Horvātija | Bārdainais grifs
  Melnais grifs
  Maitērglis
  Baltgalvas grifs | Gypaetus barbatus


  Aegypius monachus


  Neophron percnopterus


  Gyps fulvus |
| IT | Itālija | Bārdainais grifs
  Melnais grifs
  Maitērglis
  Baltgalvas grifs
  Klinšu ērglis
  Melnā klija
  Sarkanā klija | Gypaetus barbatus


  Aegypius monachus


  Neophron percnopterus


  Gyps fulvus


  Aquila chrysaetos


  Milvus migrans


  Milvus milvus |
| CY | Kipra | Melnais grifs
  Baltgalvas grifs | Aegypius monachus


  Gyps fulvus |
| PT | Portugāle | Melnais grifs
  Maitērglis
  Baltgalvas grifs
  Klinšu ērglis | Aegypius monachus


  Neophron percnopterus


  Gyps fulvus


  Aquila chrysaetos |
| SK | Slovākija | Klinšu ērglis
  Karaliskais ērglis
  Jūras ērglis
  Melnā klija
  Sarkanā klija | Aquila chrysaetos


  Aquila heliaca


  Haliaeetus albicilla


  Milvus migrans


  Milvus milvus” |

5)

regulas VI pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma II nodaļas 2. iedaļas 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:

“i)

kāda no šādām maitēdāju putnu sugām šādās dalībvalstīs:

Valsts kods

Dalībvalsts

Dzīvnieku suga

Vietējais nosaukums

Nosaukums latīņu valodā

BG

Bulgārija

Bārdainais grifs

Melnais grifs

Maitērglis

Baltgalvas grifs

Klinšu ērglis

Karaliskais ērglis

Jūras ērglis

Melnā klija

Sarkanā klija

Gypaetus barbatus

Aegypius monachus

Neophron percnopterus

Gyps fulvus

Aquila chrysaetos

Aquila helíaca

Haliaeetus albicilla

Milvus migrans

Milvus milvus

EL

Grieķija

Bārdainais grifs

Melnais grifs

Maitērglis

Baltgalvas grifs

Klinšu ērglis

Karaliskais ērglis

Jūras ērglis

Melnā klija

Gypaetus barbatus

Aegypius monachus

Neophron percnopterus

Gyps fulvus

Aquila chrysaetos

Aquila heliaca

Haliaeetus albicilla

Milvus migrans

ES

Spānija

Bārdainais grifs

Melnais grifs

Maitērglis

Baltgalvas grifs

Klinšu ērglis

Spānijas ērglis

Melnā klija

Sarkanā klija

Gypaetus barbatus

Aegypius monachus

Neophron percnopterus

Gyps fulvus

Aquila chrysaetos

Aquila adalberti

Milvus migrans

Milvus milvus

FR

Francija

Bārdainais grifs

Melnais grifs

Maitērglis

Baltgalvas grifs

Klinšu ērglis

Jūras ērglis

Melnā klija

Sarkanā klija

Gypaetus barbatus

Aegypius monachus

Neophron percnopterus

Gyps fulvus

Aquila chrysaetos

Haliaeetus albicilla

Milvus migrans

Milvus milvus

HR

Horvātija

Bārdainais grifs

Melnais grifs

Maitērglis

Baltgalvas grifs

Gypaetus barbatus

Aegypius monachus

Neophron percnopterus

Gyps fulvus

IT

Itālija

Bārdainais grifs

Melnais grifs

Maitērglis

Baltgalvas grifs

Klinšu ērglis

Melnā klija

Sarkanā klija

Gypaetus barbatus

Aegypius monachus

Neophron percnopterus

Gyps fulvus

Aquila chrysaetos

Milvus migrans

Milvus milvus

CY

Kipra

Melnais grifs

Baltgalvas grifs

Aegypius monachus

Gyps fulvus

PT

Portugāle

Melnais grifs

Maitērglis

Baltgalvas grifs

Klinšu ērglis

Aegypius monachus

Neophron percnopterus

Gyps fulvus

Aquila chrysaetos

SK

Slovākija

Klinšu ērglis

Karaliskais ērglis

Jūras ērglis

Melnā klija

Sarkanā klija

Aquila chrysaetos

Aquila heliaca

Haliaeetus albicilla

Milvus migrans

Milvus milvus”

;

| b) | IV nodaļā svītro otro daļu; |
| --- | --- |

b)

IV nodaļā svītro otro daļu;

| 6) | IX pielikumam pievieno šādu V nodaļu:
  “V NODAĻA

  NOROBEŽOŠANAS METODES


  1. iedaļa


  Vispārīgi noteikumi









  1. | Norobežošanas metodes procesa rezultātā radušos materiālu var izmantot vai likvidēt tikai dalībvalstī, kur kompetentā iestāde ir atļāvusi attiecīgo norobežošanas metodi. |
| --- | --- | --- |

6)

IX pielikumam pievieno šādu V nodaļu:

“V NODAĻA

NOROBEŽOŠANAS METODES

1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

1.

Norobežošanas metodes procesa rezultātā radušos materiālu var izmantot vai likvidēt tikai dalībvalstī, kur kompetentā iestāde ir atļāvusi attiecīgo norobežošanas metodi.

| 2. | Dalībvalsts kompetentā iestāde pēc pieprasījuma dara citas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieejamus oficiālās kontroles rezultātus, kad minētajā dalībvalstī pirmo reizi izmanto kādu norobežošanas metodi, lai atvieglotu jaunās norobežošanas metodes ieviešanu. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalsts kompetentā iestāde pēc pieprasījuma dara citas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieejamus oficiālās kontroles rezultātus, kad minētajā dalībvalstī pirmo reizi izmanto kādu norobežošanas metodi, lai atvieglotu jaunās norobežošanas metodes ieviešanu.

2. iedaļa

Metodoloģija

A.   Saimniecībā nobeigušos cūku un cita konkrēta cūku izcelsmes materiāla aerobā nogatavināšana un uzglabāšana ar vēlāk veiktu sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu.

1.   Attiecīgās dalībvalstis

Saimniecībā nobeigušos cūku un cita konkrēta cūku izcelsmes materiāla aerobo nogatavināšanu un uzglabāšanu ar vēlāk veiktu sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu var izmantot Francijā, Īrijā, Latvijā, Portugālē un Apvienotajā Karalistē.

Attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei ir jānodrošina, lai pēc materiāla aerobās nogatavināšanas un uzglabāšanas tas tiktu savākts un likvidēts šīs dalībvalsts teritorijā.

2.   Izejvielas

Šajā procesā var izmantot tikai šādu cūku dzimtas dzīvnieku izcelsmes materiālu:

| a) | otrās kategorijas materiāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. panta f) punkta i)–iii) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

otrās kategorijas materiāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. panta f) punkta i)–iii) apakšpunktā;

| b) | trešās kategorijas materiāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta h) punktā. |
| --- | --- |

b)

trešās kategorijas materiāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta h) punktā.

Šī metode izmantojama tikai, lai likvidētu cūku dzimtas dzīvniekus, kuru izcelsme ir vienā un tajā pašā saimniecībā, ar nosacījumu, ka šai saimniecībai netiek piemēroti ierobežojumi, jo radušās aizdomas par nopietnu lipīgu slimību, kas skar cūku dzimtas dzīvniekus, vai ir apstiprināts šādas slimības uzliesmojums. Šo metodi nedrīkst izmantot, lai likvidētu dzīvniekus, kas nobeigušies minēto slimību dēļ vai nonāvēti slimību kontroles nolūkos vai lai likvidētu šādu dzīvnieku daļas.

3.   Metodoloģija

3.1.   Vispārīgi principi

Metode ir process, ko atļāvusi kompetentā iestāde.

Vietai saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vides aizsardzību jābūt veidotai un izvietotai tā, lai novērstu smaku un riskus augsnei un gruntsūdeņiem.

Uzņēmējam:

| a) | ir jāveic profilaktiski pasākumi, lai novērstu dzīvnieku piekļuvi, un jāievieš dokumentēta kaitēkļu apkarošanas programma; |
| --- | --- |

a)

ir jāveic profilaktiski pasākumi, lai novērstu dzīvnieku piekļuvi, un jāievieš dokumentēta kaitēkļu apkarošanas programma;

| b) | jāievieš procedūras slimību izplatības novēršanai; |
| --- | --- |

b)

jāievieš procedūras slimību izplatības novēršanai;

| c) | jāievieš procedūras, lai novērstu zāģu skaidu nonākšanu ārpus slēgtās sistēmas. |
| --- | --- |

c)

jāievieš procedūras, lai novērstu zāģu skaidu nonākšanu ārpus slēgtās sistēmas.

Process jāveic slēgtā sistēmā, ko veido vairākas šūnas ar ūdensizturīgu grīdu, kas norobežotas ar vienlaidu sienām. Visi notekūdeņi ir jāsavāc; šūnām jābūt savienotām ar kanalizācijas cauruli, kas aprīkota ar 6 mm sietu, kurš aiztur cietās daļiņas.

Šūnu skaits un lielums jāpielāgo mirstības līmenim, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 29. panta 1)–3) punktā minētajā pastāvīgajā rakstiskajā procedūrā, un to kapacitātei ir jābūt pietiekamai attiecībā uz mirstības līmeni saimniecībā vismaz astoņu mēnešu periodā.

3.2.   Posmi

3.2.1.   Aizpildīšanas un uzglabāšanas posms

Nobeigušās cūkas un citu cūku izcelsmes materiāls ir atsevišķi jāpārklāj ar zāģu skaidām un jākrauj šūnā, līdz tā ir pilna. Vispirms grīda ir jānoklāj ar vismaz 30 cm biezu zāģu skaidu kārtu. Tad liemeņi un cits cūku izcelsmes materiāls ir jāliek uz pirmās zāģu skaidu kārtas, un katra liemeņu un cita cūku izcelsmes materiāla kārta ir jāpārklāj ar vismaz 30 cm biezu zāģu skaidu kārtu.

Personāls nedrīkst staigāt pa glabājamo materiālu.

3.2.2.   Nogatavināšanas posms

Kad šūna ir pilna un temperatūras paaugstināšanās dara iespējamu visu mīksto audu noārdīšanos, sākas nogatavināšanas posms, un tas ilgst vismaz trīs mēnešus.

Aizpildīšanas un uzglabāšanas posma beigās un visa nogatavināšanas posma laikā uzņēmējam ir jāmonitorē katras tvertnes temperatūra, izmantojot temperatūras sensoru, kas novietots 40–60 cm zem kaudzes virsmas kārtas, kas uzlikta pēdējā.

Uzņēmējam ir jāreģistrē temperatūras elektroniskais nolasījums un monitorēšanas dati.

Aizpildīšanas un uzglabāšanas posma beigās temperatūras monitorēšana ir apmierinoši izkārtotas kaudzes rādītājs. Temperatūras mērīšanai jāizmanto automātiskas reģistrēšanas ierīce. Mērķis ir sasniegt 55 °C temperatūru trīs dienas pēc kārtas, kas liecina par to, ka nogatavināšanas process ir aktīvs, kaudzes izkārtojums efektīvs un ka nogatavināšanas posms ir sācies.

Uzņēmējam jāuzrauga temperatūra vienreiz dienā un atkarībā no šo mērījumu rādītājiem jāveic šādi pasākumi:

| a) | ja 55 °C vai augstāka temperatūra ir turējusies trīs dienas pēc kārtas, kaudzi var pārvietot pēc 3 mēnešu nogatavināšanas posma vai arī paturēt uz vietas un pārvietot vēlāk; |
| --- | --- |

a)

ja 55 °C vai augstāka temperatūra ir turējusies trīs dienas pēc kārtas, kaudzi var pārvietot pēc 3 mēnešu nogatavināšanas posma vai arī paturēt uz vietas un pārvietot vēlāk;

| b) | ja 55 °C temperatūra netiek sasniegta trīs dienas pēc kārtas, uzņēmējam ir jāievieš Regulas (EK) Nr. 1069/2009 29. panta 1)–3) punktā minētajā pastāvīgajā rakstiskajā procedūrā paredzētie pasākumi; vajadzības gadījumā kompetentā iestāde var apturēt pārstrādes metodi, un tad materiāls jālikvidē atbilstoši minētās regulas 13. pantam. |
| --- | --- |

b)

ja 55 °C temperatūra netiek sasniegta trīs dienas pēc kārtas, uzņēmējam ir jāievieš Regulas (EK) Nr. 1069/2009 29. panta 1)–3) punktā minētajā pastāvīgajā rakstiskajā procedūrā paredzētie pasākumi; vajadzības gadījumā kompetentā iestāde var apturēt pārstrādes metodi, un tad materiāls jālikvidē atbilstoši minētās regulas 13. pantam.

Kompetentā iestāde var noteikt uzglabāšanas posma laika ierobežojumu.

3.2.3.   Pārvadāšana un sadedzināšana vai līdzsadedzināšana

Nogatavināšanas posmā iegūtā materiāla pārvadāšanai uz apstiprinātajām sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtām piemēro Regulā (EK) Nr. 1069/2009 vai Direktīvā 2008/98/EK minēto kontroli.

B.   Hidrolīze un likvidēšana pēc tās

1.   Attiecīgās dalībvalstis

Hidrolīzes procesu ar likvidēšanu pēc tās var izmantot Īrijā, Spānijā, Latvijā, Portugālē un Apvienotajā Karalistē.

Pēc hidrolīzes kompetentajai iestādei, kas izsniedz atļauju, jānodrošina, ka materiālu savāc un likvidē tajā pašā iepriekšminētajā dalībvalstī.

2.   Izejvielas

Šim procesam var izmantot tikai šādu cūku izcelsmes materiālu:

| a) | otrās kategorijas materiāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. panta f) punkta i)–iii) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

otrās kategorijas materiāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. panta f) punkta i)–iii) apakšpunktā;

| b) | trešās kategorijas materiāls, kas minēts tās pašas regulas 10. panta h) punktā. |
| --- | --- |

b)

trešās kategorijas materiāls, kas minēts tās pašas regulas 10. panta h) punktā.

Šī metode izmantojama tikai, lai likvidētu cūku dzimtas dzīvniekus, kuru izcelsme ir vienā un tajā pašā saimniecībā, ar nosacījumu, ka šai saimniecībai netiek piemēroti ierobežojumi, jo radušās aizdomas par nopietnu lipīgu slimību, kas skar cūku dzimtas dzīvniekus, vai ir apstiprināts šādas slimības uzliesmojums, vai arī dzīvniekus, kas nonāvēti slimību kontroles nolūkā.

3.   Metodoloģija

Hidrolīze ar likvidēšanu pēc tās ir pagaidu uzglabāšana uz vietas. To veic atbilstīgi šādiem standartiem:

| a) | pēc savākšanas saimniecībā, kurai kompetentā iestāde ir atļāvusi izmantot šo pārstrādes metodi, pamatojoties uz novērtējumu par saimniecības dzīvnieku blīvumu, paredzamo mirstības līmeni un iespējamajiem riskiem, kas var rasties cilvēku un dzīvnieku veselībai, dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti jāievieto konteinerā, kas ir būvēts saskaņā ar b) punktu (“konteiners”) un kas ir novietots tam īpaši paredzētā vietā saskaņā ar c) un d) punktu (“speciālā vieta”); |
| --- | --- |

a)

pēc savākšanas saimniecībā, kurai kompetentā iestāde ir atļāvusi izmantot šo pārstrādes metodi, pamatojoties uz novērtējumu par saimniecības dzīvnieku blīvumu, paredzamo mirstības līmeni un iespējamajiem riskiem, kas var rasties cilvēku un dzīvnieku veselībai, dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti jāievieto konteinerā, kas ir būvēts saskaņā ar b) punktu (“konteiners”) un kas ir novietots tam īpaši paredzētā vietā saskaņā ar c) un d) punktu (“speciālā vieta”);

| b) | konteineram jābūt:






  i) | ar ierīci tā aizvēršanai; |
| --- | --- | --- |

b)

konteineram jābūt:

i)

ar ierīci tā aizvēršanai;

| ii) | ūdensnecaurlaidīgam, drošam pret sūcēm un hermētiski noslēgtam; |
| --- | --- |

ii)

ūdensnecaurlaidīgam, drošam pret sūcēm un hermētiski noslēgtam;

| iii) | pārklātam tā, lai novērstu koroziju; |
| --- | --- |

iii)

pārklātam tā, lai novērstu koroziju;

| iv) | aprīkotam ar ierīci emisiju kontrolei saskaņā ar e) punktu; |
| --- | --- |

iv)

aprīkotam ar ierīci emisiju kontrolei saskaņā ar e) punktu;

| c) | konteiners jānovieto speciālā vietā, kas ir fiziski atdalīta no saimniecības.
  Šai vietai jābūt speciāliem piekļuves ceļiem materiālu piegādei un savākšanas transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

c)

konteiners jānovieto speciālā vietā, kas ir fiziski atdalīta no saimniecības.

Šai vietai jābūt speciāliem piekļuves ceļiem materiālu piegādei un savākšanas transportlīdzekļiem;

| d) | konteiners un vieta jābūvē un jāveido saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vides aizsardzību, lai novērstu smaku un riskus augsnei un gruntsūdeņiem; |
| --- | --- |

d)

konteiners un vieta jābūvē un jāveido saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vides aizsardzību, lai novērstu smaku un riskus augsnei un gruntsūdeņiem;

| e) | konteineram jābūt savienotam ar cauruli gāzu emisijām, kas aprīkota ar atbilstošiem filtriem, lai novērstu cilvēkiem vai dzīvniekiem lipīgu slimību pārnešanu; |
| --- | --- |

e)

konteineram jābūt savienotam ar cauruli gāzu emisijām, kas aprīkota ar atbilstošiem filtriem, lai novērstu cilvēkiem vai dzīvniekiem lipīgu slimību pārnešanu;

| f) | veicot hidrolīzes procesu, konteineram jābūt slēgtam vismaz trīs mēnešus tādā veidā, lai novērstu tā neatļautu atvēršanu; |
| --- | --- |

f)

veicot hidrolīzes procesu, konteineram jābūt slēgtam vismaz trīs mēnešus tādā veidā, lai novērstu tā neatļautu atvēršanu;

| g) | uzņēmējam jāievieš procedūras, lai novērstu cilvēkiem vai dzīvniekiem lipīgu slimību pārnešanu, personālam pārvietojoties; |
| --- | --- |

g)

uzņēmējam jāievieš procedūras, lai novērstu cilvēkiem vai dzīvniekiem lipīgu slimību pārnešanu, personālam pārvietojoties;

| h) | uzņēmējam:






  i) | jāveic aizsargpasākumi attiecībā uz putniem, grauzējiem, kukaiņiem un citiem parazītiem; |
| --- | --- | --- |

h)

uzņēmējam:

i)

jāveic aizsargpasākumi attiecībā uz putniem, grauzējiem, kukaiņiem un citiem parazītiem;

| ii) | jāievieš dokumentēta kaitēkļu apkarošanas programma; |
| --- | --- |

ii)

jāievieš dokumentēta kaitēkļu apkarošanas programma;

| i) | uzņēmējam jāglabā uzskaite par:






  i) | materiāla ievietošanu konteinerā; |
| --- | --- | --- |

i)

uzņēmējam jāglabā uzskaite par:

i)

materiāla ievietošanu konteinerā;

| ii) | visām hidrolizētā materiāla savākšanas reizēm no konteinera; |
| --- | --- |

ii)

visām hidrolizētā materiāla savākšanas reizēm no konteinera;

| j) | uzņēmējam regulāri jāiztukšo konteiners, veicot pārbaudi:






  i) | attiecībā uz koroziju; |
| --- | --- | --- |

j)

uzņēmējam regulāri jāiztukšo konteiners, veicot pārbaudi:

i)

attiecībā uz koroziju;

| ii) | lai noteiktu un novērstu šķidro materiālu iespējamo iesūkšanos augsnē; |
| --- | --- |

ii)

lai noteiktu un novērstu šķidro materiālu iespējamo iesūkšanos augsnē;

| k) | pēc hidrolīzes materiālu savāc, izmanto un likvidē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 13. panta a), b) un c) punktu vai 13. panta e) punkta i) apakšpunktu vai minētās regulas 14. pantu attiecībā uz trešās kategorijas materiālu; |
| --- | --- |

k)

pēc hidrolīzes materiālu savāc, izmanto un likvidē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 13. panta a), b) un c) punktu vai 13. panta e) punkta i) apakšpunktu vai minētās regulas 14. pantu attiecībā uz trešās kategorijas materiālu;

| l) | process jāveic periodisku procesu sistēmā; |
| --- | --- |

l)

process jāveic periodisku procesu sistēmā;

| m) | hidrolizētā materiāla jebkāda citāda izmantošana vai darbības ar to, ieskaitot izmantošanu augsnē, ir aizliegta.” |
| --- | --- |

m)

hidrolizētā materiāla jebkāda citāda izmantošana vai darbības ar to, ieskaitot izmantošanu augsnē, ir aizliegta.”

| 7) | regulas X pielikuma II nodaļu groza šādi:






  a) | nodaļas 3. iedaļas A punkta 1. apakšpunktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Kausētie tauki
  Kausēto tauku ražošanai var izmantot tikai trešās kategorijas materiālu, izņemot trešās kategorijas materiālu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta n), o) un p) punktā.”; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas X pielikuma II nodaļu groza šādi:

a)

nodaļas 3. iedaļas A punkta 1. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“1.   Kausētie tauki

Kausēto tauku ražošanai var izmantot tikai trešās kategorijas materiālu, izņemot trešās kategorijas materiālu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta n), o) un p) punktā.”

| b) | nodaļas 4. iedaļas III daļai pievieno šādu daļu:
  “Atkāpjoties no pirmās daļas, kompetentā iestāde var atļaut alternatīvus parametrus tādu centrifūgas vai separatora nogulšņu termiskai apstrādei, kas paredzētas izmantošanai dalībvalstīs, kuras atļāvušas šo alternatīvo parametru izmantošanu – ar nosacījumu, ka uzņēmēji var apliecināt, ka atbilstoši alternatīvajiem parametriem veiktā termiskā apstrāde garantē vismaz tādu pašu riska samazinājumu kā apstrāde, ko veic, ievērojot pirmajā daļā noteiktos parametrus.”; |
| --- | --- |

b)

nodaļas 4. iedaļas III daļai pievieno šādu daļu:

“Atkāpjoties no pirmās daļas, kompetentā iestāde var atļaut alternatīvus parametrus tādu centrifūgas vai separatora nogulšņu termiskai apstrādei, kas paredzētas izmantošanai dalībvalstīs, kuras atļāvušas šo alternatīvo parametru izmantošanu – ar nosacījumu, ka uzņēmēji var apliecināt, ka atbilstoši alternatīvajiem parametriem veiktā termiskā apstrāde garantē vismaz tādu pašu riska samazinājumu kā apstrāde, ko veic, ievērojot pirmajā daļā noteiktos parametrus.”

| 8) | šādu 3. iedaļu pievieno XI pielikuma II nodaļai:

  “3. iedaļa


  Uzņēmumu vai iekārtu apstiprināšanas prasības

  Lai saņemtu apstiprinājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta f) apakšpunktu, uzņēmējiem jānodrošina, lai uzņēmumi vai iekārtas, kurās veic 1. iedaļas 1. punktā minētās darbības, atbilstu šīs regulas 8. pantā izklāstītajām prasībām un:






  a) | tajās būtu piemērotas telpas ienākošo sastāvdaļu uzglabāšanai, lai novērstu savstarpēju kontamināciju un izvairītos no kontaminācijas glabāšanas laikā; |
| --- | --- | --- |

8)

šādu 3. iedaļu pievieno XI pielikuma II nodaļai:

“3. iedaļa

Uzņēmumu vai iekārtu apstiprināšanas prasības

Lai saņemtu apstiprinājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta f) apakšpunktu, uzņēmējiem jānodrošina, lai uzņēmumi vai iekārtas, kurās veic 1. iedaļas 1. punktā minētās darbības, atbilstu šīs regulas 8. pantā izklāstītajām prasībām un:

a)

tajās būtu piemērotas telpas ienākošo sastāvdaļu uzglabāšanai, lai novērstu savstarpēju kontamināciju un izvairītos no kontaminācijas glabāšanas laikā;

| b) | likvidētu neizmantotos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 13. un 14. pantu.” |
| --- | --- |

b)

likvidētu neizmantotos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 13. un 14. pantu.”

| 9) | regulas XII pielikuma 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “3. | Starpproduktus, kas tiek ievesti Savienībā, pārbauda robežkontroles punktā saskaņā ar Direktīvas 97/78/EK 4. pantu un pārved tieši no robežkontroles punkta vai nu uz:






  a) | reģistrētu uzņēmumu vai iekārtu Regulas (EK) Nr. 1069/2009 33. pantā minēto laboratorijas reaģentu, medicīnisku ierīču un in vitro diagnostikas medicīnas ierīču veterināriem nolūkiem vai atvasināto produktu ražošanai, kur starpprodukti turpmāk jāsamaisa, jāizmanto apvalkošanai, jāsaliek vai jāiepako, pirms tos laiž tirgū vai izmanto pakalpojumos saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kas piemērojami atvasinātajam produktam;” |
| --- | --- | --- | --- |

9)

regulas XII pielikuma 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“3.

Starpproduktus, kas tiek ievesti Savienībā, pārbauda robežkontroles punktā saskaņā ar Direktīvas 97/78/EK 4. pantu un pārved tieši no robežkontroles punkta vai nu uz:

a)

reģistrētu uzņēmumu vai iekārtu Regulas (EK) Nr. 1069/2009 33. pantā minēto laboratorijas reaģentu, medicīnisku ierīču un in vitro diagnostikas medicīnas ierīču veterināriem nolūkiem vai atvasināto produktu ražošanai, kur starpprodukti turpmāk jāsamaisa, jāizmanto apvalkošanai, jāsaliek vai jāiepako, pirms tos laiž tirgū vai izmanto pakalpojumos saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kas piemērojami atvasinātajam produktam;”

;

| 10) | regulas XIV pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma I nodaļu groza šādi:






  i) | 1. iedaļas 1. tabulas otrajā rindā ceturtās slejas tekstu aizstāj ar šādu:
  “Asins pagatavojumiem jābūt ražotiem saskaņā ar X pielikuma II nodaļas 2. iedaļu un XIV pielikuma I nodaļas 5. iedaļu.”; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

regulas XIV pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma I nodaļu groza šādi:

i)

1. iedaļas 1. tabulas otrajā rindā ceturtās slejas tekstu aizstāj ar šādu:

“Asins pagatavojumiem jābūt ražotiem saskaņā ar X pielikuma II nodaļas 2. iedaļu un XIV pielikuma I nodaļas 5. iedaļu.”

| ii) | pievieno jaunu 5. iedaļu:

  “5. iedaļa


  Asins pagatavojumu imports lauksaimniecības dzīvnieku barošanai

  Asins pagatavojumu, tostarp ar izsmidzināšanu žāvētu cūku izcelsmes asiņu un asins plazmas, ko paredzēts izmantot cūku barošanā, importam piemēro šādas prasības:
  šiem atvasinātajiem produktiem jābūt:






  a) | termiski apstrādātiem vismaz 80 °C temperatūrā visā vielā, un žāvēto asiņu un asins plazmas mitrums nepārsniedz 8 % ar ūdens aktivitāti (Aw), kas mazāka par 0,60; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno jaunu 5. iedaļu:

“5. iedaļa

Asins pagatavojumu imports lauksaimniecības dzīvnieku barošanai

Asins pagatavojumu, tostarp ar izsmidzināšanu žāvētu cūku izcelsmes asiņu un asins plazmas, ko paredzēts izmantot cūku barošanā, importam piemēro šādas prasības:

šiem atvasinātajiem produktiem jābūt:

a)

termiski apstrādātiem vismaz 80 °C temperatūrā visā vielā, un žāvēto asiņu un asins plazmas mitrums nepārsniedz 8 % ar ūdens aktivitāti (Aw), kas mazāka par 0,60;

| b) | uzglabātiem noliktavā – sausumā un istabas temperatūrā vismaz sešas nedēļas.” |
| --- | --- |

b)

uzglabātiem noliktavā – sausumā un istabas temperatūrā vismaz sešas nedēļas.”

| b) | pielikuma II nodaļas 7. iedaļas 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | produkti vesti no to izcelsmes trešās valsts tieši līdz iebraukšanas robežkontroles punktam Savienībā un nav pārkrauti ostās vai vietās ārpus Savienības;” |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma II nodaļas 7. iedaļas 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

produkti vesti no to izcelsmes trešās valsts tieši līdz iebraukšanas robežkontroles punktam Savienībā un nav pārkrauti ostās vai vietās ārpus Savienības;”

;

| 11) | regulas XV pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 4. nodaļas B daļu aizstāj ar šādu:
  “4. NODAĻAS B DAĻA

  Veselības sertifikāts


  Asins pagatavojumiem, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā un ko varētu izmantot kā barības sastāvdaļas, un kas paredzēti nosūtīšanai uz Eiropas Savienību vai pārvadāšanai tranzītā caur to (2)










  ”; |
| --- | --- | --- |

11)

regulas XV pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 4. nodaļas B daļu aizstāj ar šādu:

“4. NODAĻAS B DAĻA

Veselības sertifikāts

Asins pagatavojumiem, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā un ko varētu izmantot kā barības sastāvdaļas, un kas paredzēti nosūtīšanai uz Eiropas Savienību vai pārvadāšanai tranzītā caur to (2)

Image

Image

Image

Image”

| b) | pielikuma 20. nodaļu aizstāj ar šādu:
  “20. NODAĻA

  Deklarācijas paraugs


  Deklarācija, lai no trešām valstīm importētu Eiropas Savienībā vai pārvadātu tranzītā caur to starpproduktus, kas izmantojami, lai ražotu zāles, veterinārās zāles, medicīniskas ierīces medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, aktīvas implantējamas medicīnas ierīces, in vitro diagnostikas medicīnas ierīces medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, laboratorijas reaģentus vai kosmētiku














  ”; |
| --- | --- |

b)

pielikuma 20. nodaļu aizstāj ar šādu:

“20. NODAĻA

Deklarācijas paraugs

Deklarācija, lai no trešām valstīm importētu Eiropas Savienībā vai pārvadātu tranzītā caur to starpproduktus, kas izmantojami, lai ražotu zāles, veterinārās zāles, medicīniskas ierīces medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, aktīvas implantējamas medicīnas ierīces, in vitro diagnostikas medicīnas ierīces medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, laboratorijas reaģentus vai kosmētiku

Image

Image

Image

Image

Image”

| 12) | regulas XVI pielikuma III nodaļas 11. iedaļu aizstāj ar šādu:

  “11. iedaļa


  Oficiālās kontroles attiecībā uz hidrolīzi un likvidēšanu pēc tās

  Kompetentā iestāde veic kontroles objektos, kur tiek veikta hidrolīze ar likvidēšanu pēc tās saskaņā ar IX pielikuma V nodaļas 2. iedaļas B. punktu.
  Lai saskaņotu nosūtīto un likvidēto hidrolizēto materiālu daudzumus, šādas kontroles ietver dokumentācijas pārbaudes:






  a) | par objektā hidrolizēto materiālu daudzumu; |
| --- | --- | --- |

12)

regulas XVI pielikuma III nodaļas 11. iedaļu aizstāj ar šādu:

“11. iedaļa

Oficiālās kontroles attiecībā uz hidrolīzi un likvidēšanu pēc tās

Kompetentā iestāde veic kontroles objektos, kur tiek veikta hidrolīze ar likvidēšanu pēc tās saskaņā ar IX pielikuma V nodaļas 2. iedaļas B. punktu.

Lai saskaņotu nosūtīto un likvidēto hidrolizēto materiālu daudzumus, šādas kontroles ietver dokumentācijas pārbaudes:

a)

par objektā hidrolizēto materiālu daudzumu;

| b) | uzņēmumos vai iekārtās, kurās notiek hidrolizēto materiālu likvidēšana. |
| --- | --- |

b)

uzņēmumos vai iekārtās, kurās notiek hidrolizēto materiālu likvidēšana.

Kontroles veic regulāri, pamatojoties uz riska novērtējumu.

Objekta darbības pirmo divpadsmit mēnešu laikā katru reizi, kad no konteinera tiek savākts hidrolizētais materiāls, veic kontroles apmeklējumu objektā, kurā atrodas hidrolīzes konteiners.

Pēc tam, kad pirmie divpadsmit darbības mēneši ir pagājuši, kontroles apmeklējumus uz šādiem objektiem veic katru reizi, kad konteiners tiek iztukšots, lai pārbaudītu attiecībā uz koroziju un noplūdi saskaņā ar IX pielikuma V nodaļas 2. iedaļas B punkta 3. apakšpunkta j) punktu.”

---

| 7.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 3/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 3/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/10

(2015. gada 6. janvāris)

par kritērijiem pieteikuma iesniedzējiem, kas pieteikušies uz dzelzceļa infrastruktūras jaudu, un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 870/2014 atcelšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīvu 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (1), un jo īpaši tās 41. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2012/34/ES 41. panta 2. punktā ir paredzēts, ka infrastruktūras pārvaldītāji var noteikt prasības pieteikuma iesniedzējiem, lai nodrošinātu, ka tiek garantēts tas, ko infrastruktūras pārvaldītāji leģitīmi sagaida attiecībā uz ieņēmumiem un infrastruktūras izmantošanu nākotnē. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2012/34/ES 41. panta 2. punktā ir paredzēts, ka infrastruktūras pārvaldītāji var noteikt prasības pieteikuma iesniedzējiem, lai nodrošinātu, ka tiek garantēts tas, ko infrastruktūras pārvaldītāji leģitīmi sagaida attiecībā uz ieņēmumiem un infrastruktūras izmantošanu nākotnē.

| (2) | Minētajām prasībām būtu jābūt atbilstošām, pārredzamām un nediskriminējošām. Tajās var ietvert tikai prasību par finansiālas garantijas sniegšanu, kas nepārsniedz attiecīgu lielumu, kurš ir proporcionāls paredzētās darbības pakāpei, un par apliecinājuma sniegšanu par pieteikuma iesniedzēja spēju sagatavot infrastruktūras jaudai atbilstošus piedāvājumus. |
| --- | --- |

(2)

Minētajām prasībām būtu jābūt atbilstošām, pārredzamām un nediskriminējošām. Tajās var ietvert tikai prasību par finansiālas garantijas sniegšanu, kas nepārsniedz attiecīgu lielumu, kurš ir proporcionāls paredzētās darbības pakāpei, un par apliecinājuma sniegšanu par pieteikuma iesniedzēja spēju sagatavot infrastruktūras jaudai atbilstošus piedāvājumus.

| (3) | Finansiālās garantijas varētu būt avansa maksājumu vai finanšu iestāžu sniegtu garantiju veidā. |
| --- | --- |

(3)

Finansiālās garantijas varētu būt avansa maksājumu vai finanšu iestāžu sniegtu garantiju veidā.

| (4) | Attiecībā uz Direktīvas 2012/34/ES 41. panta 2. punktā minēto prasību atbilstīgumu būtu jāņem vērā tas, ka konkurējošu transporta veidu infrastruktūrai – autotransportam un gaisa transportam, jūras transportam un iekšzemes ūdensceļiem – bieži nenosaka lietošanas maksu, un tādējādi tām nav noteiktas finansiālas garantijas. Lai nodrošinātu taisnīgu konkurenci starp transporta veidiem, finansiālās garantijas apmēra un ilguma ziņā būtu jāierobežo līdz stingri noteiktam minimumam. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz Direktīvas 2012/34/ES 41. panta 2. punktā minēto prasību atbilstīgumu būtu jāņem vērā tas, ka konkurējošu transporta veidu infrastruktūrai – autotransportam un gaisa transportam, jūras transportam un iekšzemes ūdensceļiem – bieži nenosaka lietošanas maksu, un tādējādi tām nav noteiktas finansiālas garantijas. Lai nodrošinātu taisnīgu konkurenci starp transporta veidiem, finansiālās garantijas apmēra un ilguma ziņā būtu jāierobežo līdz stingri noteiktam minimumam.

| (5) | Minētās finansiālās garantijas ir atbilstošas tikai tad, ja tās ir vajadzīgas, lai infrastruktūras pārvaldītāju pārliecinātu par ieņēmumiem un infrastruktūras izmantošanu nākotnē. Ņemot vērā, ka infrastruktūras pārvaldītāji var paļauties uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu finansiālās gatavības pārbaudēm un uzraudzību, ko saskaņā ar licencēšanas procedūru veic atbilstīgi Direktīvas 2012/34/ES III nodaļai un jo īpaši minētās direktīvas 20. pantam, finansiālo garantiju nepieciešamība ir vēl mazāka. |
| --- | --- |

(5)

Minētās finansiālās garantijas ir atbilstošas tikai tad, ja tās ir vajadzīgas, lai infrastruktūras pārvaldītāju pārliecinātu par ieņēmumiem un infrastruktūras izmantošanu nākotnē. Ņemot vērā, ka infrastruktūras pārvaldītāji var paļauties uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu finansiālās gatavības pārbaudēm un uzraudzību, ko saskaņā ar licencēšanas procedūru veic atbilstīgi Direktīvas 2012/34/ES III nodaļai un jo īpaši minētās direktīvas 20. pantam, finansiālo garantiju nepieciešamība ir vēl mazāka.

| (6) | Uz minētajām garantijām attiecas nediskriminācijas princips, un tāpēc garantijām, kuras pieprasa no privātiem un publiskiem pieteikuma iesniedzējiem, nevajadzētu atšķirties. |
| --- | --- |

(6)

Uz minētajām garantijām attiecas nediskriminācijas princips, un tāpēc garantijām, kuras pieprasa no privātiem un publiskiem pieteikuma iesniedzējiem, nevajadzētu atšķirties.

| (7) | Garantijām būtu jābūt samērojamām ar infrastruktūras pārvaldnieka risku, ko rada pieteikuma iesniedzējs dažādos jaudas sadales posmos. Risku vispār uzskata par zemu, ja jaudu var piedalīt citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(7)

Garantijām būtu jābūt samērojamām ar infrastruktūras pārvaldnieka risku, ko rada pieteikuma iesniedzējs dažādos jaudas sadales posmos. Risku vispār uzskata par zemu, ja jaudu var piedalīt citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem.

| (8) | Garantiju, kas ir pieprasīta atbilstošu piedāvājumu sagatavošanai, var uzskatīt par atbilstošu, pārredzamu un nediskriminējošu tikai tad, ja infrastruktūras pārvaldītājs tīkla pārskatā izklāsta skaidrus un pārredzamus noteikumus par jaudas pieprasījuma sagatavošanu un piedāvā pieteikuma iesniedzējiem nepieciešamos atbalsta instrumentus. Tā kā pirms pieteikšanās procedūras nav iespējams objektīvi noteikt, kāda ir atbilstošu piedāvājumu sagatavošanas iespēja, šādu iespēju nepietiekamību var noteikt tikai pēc minētās procedūras, pamatojoties uz to, ka vairākkārt nav bijis iespējams izvirzīt šos piedāvājumus, vai to, ka infrastruktūras pārvaldniekam nav sniegta vajadzīgā informācija. Pieteikuma iesniedzējam būtu jāatbild par šo piedāvājumu nesniegšanu, un par to ir noteikta sankcija, liedzot pieteikuma iesniedzējam pieteikties uz konkrētu vilcienu ceļu. |
| --- | --- |

(8)

Garantiju, kas ir pieprasīta atbilstošu piedāvājumu sagatavošanai, var uzskatīt par atbilstošu, pārredzamu un nediskriminējošu tikai tad, ja infrastruktūras pārvaldītājs tīkla pārskatā izklāsta skaidrus un pārredzamus noteikumus par jaudas pieprasījuma sagatavošanu un piedāvā pieteikuma iesniedzējiem nepieciešamos atbalsta instrumentus. Tā kā pirms pieteikšanās procedūras nav iespējams objektīvi noteikt, kāda ir atbilstošu piedāvājumu sagatavošanas iespēja, šādu iespēju nepietiekamību var noteikt tikai pēc minētās procedūras, pamatojoties uz to, ka vairākkārt nav bijis iespējams izvirzīt šos piedāvājumus, vai to, ka infrastruktūras pārvaldniekam nav sniegta vajadzīgā informācija. Pieteikuma iesniedzējam būtu jāatbild par šo piedāvājumu nesniegšanu, un par to ir noteikta sankcija, liedzot pieteikuma iesniedzējam pieteikties uz konkrētu vilcienu ceļu.

| (9) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 870/2014 (2) kļūdas dēļ nav pieņemta tajā redakcijā, kura bija saņēmusi komitejas pozitīvo atzinumu. Līdz ar to Īstenošanas regula (ES) Nr. 870/2014 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 870/2014 (2) kļūdas dēļ nav pieņemta tajā redakcijā, kura bija saņēmusi komitejas pozitīvo atzinumu. Līdz ar to Īstenošanas regula (ES) Nr. 870/2014 būtu jāatceļ.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 62. panta 1. punktā minētās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 62. panta 1. punktā minētās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir noteiktas prasības finansiālajām garantijām, ko infrastruktūras pārvaldītājs var pieprasīt, lai nodrošinātu, ka viņa leģitīmie paredzējumi par nākotnes ieņēmumiem tiek izpildīti, nepārsniedzot apmēru, kas ir proporcionāls pieteikuma iesniedzēja nodomāto darbību apmēram. Prasībās it īpaši ietilpst apstākļi, kādos drīkst pieprasīt garantiju vai avansa maksājumu, un finansiālās garantijas apmērs un ilgums. Bez tam šajā regulā ir izklāstīta sīka informācija par kritērijiem, kurus piemēro, lai novērtētu pieteikuma iesniedzēja spēju sagatavot infrastruktūras jaudai atbilstošus piedāvājumus.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādu definīciju:

| | “finansiāla garantija” ir a) avansa maksājumi, kas samazina un apsteidzoši sedz pienākumus nākotnē maksāt infrastruktūras maksas, vai b) līgumsaistības, ar kurām tāda finanšu iestāde kā banka apņemas nodrošināt, ka šādi maksājumi tiks izdarīti, iestājoties to termiņam. |
| --- | --- |

“finansiāla garantija” ir a) avansa maksājumi, kas samazina un apsteidzoši sedz pienākumus nākotnē maksāt infrastruktūras maksas, vai b) līgumsaistības, ar kurām tāda finanšu iestāde kā banka apņemas nodrošināt, ka šādi maksājumi tiks izdarīti, iestājoties to termiņam.

3. pants

Finansiālo garantiju nosacījumi

1.   Pieteikuma iesniedzējs var izvēlēties, vai tas nodrošina pieprasīto finansiālo garantiju ar avansa maksājumu vai ar līgumsaistībām 2. panta nozīmē. Ja pieteikuma iesniedzējs izdara infrastruktūras maksu avansa maksājumu, infrastruktūras pārvaldītājs tajā pašā laikā nepieprasa citas finansiālas garantijas tām pašām nodomātajām darbībām.

2.   Infrastruktūras pārvaldītājs var pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs sagādā finansiālas garantijas, ja pieteikuma iesniedzēja kredītreitings liecina par to, ka pieteikuma iesniedzējam varētu rasties grūtības regulāri nomaksāt infrastruktūras maksas. Infrastruktūras pārvaldītājs min šādus kredītreitingus sava tīkla pārskata sadaļā par maksas uzlikšanas principiem, ja tādus piemēro. Finansiālas garantijas pieprasījumu infrastruktūras pārvaldītājs pamato ar kredītreitingu aģentūras vai citas profesionālas kredītreitinga vai kredītspējas novērtēšanas vienības sniegtiem kredītreitingiem, kas nav vecāki par diviem gadiem.

3.   Infrastruktūras pārvaldītājs nepieprasa finansiālu garantiju:

| a) | no izraudzītā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, ja finansiālo garantiju jau piešķīris vai samaksājis pieteikuma iesniedzējs, kas nav dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, lai segtu maksājumus nākotnē par tādām pašām paredzētajām darbībām; |
| --- | --- |

a)

no izraudzītā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, ja finansiālo garantiju jau piešķīris vai samaksājis pieteikuma iesniedzējs, kas nav dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, lai segtu maksājumus nākotnē par tādām pašām paredzētajām darbībām;

| b) | ja infrastruktūras maksu tieši infrastruktūras pārvaldītājam maksā kompetentā iestāde saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1370/2007 (3). |
| --- | --- |

b)

ja infrastruktūras maksu tieši infrastruktūras pārvaldītājam maksā kompetentā iestāde saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1370/2007 (3).

4. pants

Finansiālo garantiju apmērs un ilgums

1.   Finansiālo garantiju apmērs vienam pieteikuma iesniedzējam nepārsniedz aplēsto maksu summu, kas jāmaksā divos pieprasītās vilcienu darbības mēnešos.

2.   Infrastruktūras pārvaldītājs nevar pieprasīt, lai finansiālā garantija stājas spēkā vai tiek izmaksāta vairāk nekā desmit dienas pirms tā mēneša pirmās dienas, kurā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums sāk vilcienu ekspluatāciju, kas saistīta ar infrastruktūras maksām, kuras ir paredzēts segt ar šo garantiju. Ja jauda tiek iedalīta pēc šā brīža, infrastruktūras pārvaldītājs var pieprasīt finansiālo garantiju tūlīt.

5. pants

Spēja sagatavot infrastruktūras jaudai atbilstošus piedāvājumus

Infrastruktūras pārvaldītājs nevar noraidīt pieteikumu uz konkrētu vilcienu ceļu uz tāda pamata, ka pieteikuma iesniedzējs nespēj sniegt apliecinājumu par savu spēju sagatavot infrastruktūras jaudai atbilstošus piedāvājumus Direktīvas 2012/34/ES 41. panta 2. punkta nozīmē, izņemot, ja:

| a) | pieteikuma iesniedzējs nav atbildējis uz diviem secīgiem pieprasījumiem sniegt trūkstošu informāciju vai atkārtoti ir atbildējis tādā veidā, kas neatbilst tā tīkla pārskatā izklāstītajiem nosacījumiem, kurš minēts Direktīvas 2012/34/ES 27. pantā un minētās direktīvas IV pielikumā saistībā ar vilcienu ceļu sadales procedūru; un |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzējs nav atbildējis uz diviem secīgiem pieprasījumiem sniegt trūkstošu informāciju vai atkārtoti ir atbildējis tādā veidā, kas neatbilst tā tīkla pārskatā izklāstītajiem nosacījumiem, kurš minēts Direktīvas 2012/34/ES 27. pantā un minētās direktīvas IV pielikumā saistībā ar vilcienu ceļu sadales procedūru; un

| b) | infrastruktūras pārvaldītājs pēc regulatīvās iestādes pieprasījuma spēj tai pietiekami pārliecinoši pierādīt, ka ir veicis visus samērīgos pasākumus, lai pieteikumi tiktu iesniegti pareizi un laikus. |
| --- | --- |

b)

infrastruktūras pārvaldītājs pēc regulatīvās iestādes pieprasījuma spēj tai pietiekami pārliecinoši pierādīt, ka ir veicis visus samērīgos pasākumus, lai pieteikumi tiktu iesniegti pareizi un laikus.

6. pants

Pārejas noteikums

Nepieciešamības gadījumā infrastruktūras pārvaldītāji savus tīkla pārskatus pieskaņo šās regulas noteikumiem pirmajā grafika periodā pēc šās regulas stāšanās spēkā.

7. pants

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 870/2014 atceļ.

8. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 16. jūnija, izņemot 7. pantu, ko piemēro no spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 6. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 11. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 870/2014 par kritērijiem pieteikuma iesniedzējiem, kas pieteikušies uz dzelzceļa infrastruktūras jaudu (OV L 239, 12.8.2014., 11. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

3

---

| 7.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 3/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 3/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/11

(2015. gada 6. janvāris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kranjska klobasa (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu un 52. panta 3. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 1151/2012 stājās spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 1151/2012 stājās spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 (2).

| (2) | Saskaņā ar 6. panta 2. punkta pirmo daļu Slovēnijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Kranjska klobasa ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 6. panta 2. punkta pirmo daļu Slovēnijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Kranjska klobasa ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (3) | Vācija 2012. gada 3. jūlijā, Horvātija 2012. gada 16. augustā un Austrija 2012. gada 17. augustā iesniedza iebildumus pret reģistrāciju atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 1. punktam (4). Iebildumi tika uzskatīti par pieņemamiem. |
| --- | --- |

(3)

Vācija 2012. gada 3. jūlijā, Horvātija 2012. gada 16. augustā un Austrija 2012. gada 17. augustā iesniedza iebildumus pret reģistrāciju atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 1. punktam (4). Iebildumi tika uzskatīti par pieņemamiem.

| (4) | Ar 2012. gada 24. oktobra vēstulēm Komisija aicināja ieinteresētās personas uzsākt attiecīgas konsultācijas, lai rastu savstarpēju vienošanos sešu mēnešu laikā saskaņā ar minēto personu iekšējām procedūrām. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2012. gada 24. oktobra vēstulēm Komisija aicināja ieinteresētās personas uzsākt attiecīgas konsultācijas, lai rastu savstarpēju vienošanos sešu mēnešu laikā saskaņā ar minēto personu iekšējām procedūrām.

| (5) | Starp Slovēniju un Vāciju un starp Slovēniju un Austriju tika panākta vienošanās. Savukārt starp Slovēniju un Horvātiju vienošanos panākt neizdevās. |
| --- | --- |

(5)

Starp Slovēniju un Vāciju un starp Slovēniju un Austriju tika panākta vienošanās. Savukārt starp Slovēniju un Horvātiju vienošanos panākt neizdevās.

| (6) | Ņemot vērā to, ka vienošanās starp Slovēniju un Horvātiju nav panākta, Komisijai būtu jāpieņem lēmums saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1151/2012 52. panta 3. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā to, ka vienošanās starp Slovēniju un Horvātiju nav panākta, Komisijai būtu jāpieņem lēmums saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1151/2012 52. panta 3. punkta b) apakšpunktā.

| (7) | Attiecībā uz apgalvojumu par neatbilstību Regulas (EK) Nr. 510/2006 2. panta 1. punkta b) apakšpunktam, kas aizstāts ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 5. panta 2. punktu, saistībā ar ģeogrāfiskā apgabala robežām, proti, ka produkts nav radies konkrētā vietā, reģionā vai valstī vai ka patērētāji tiek maldināti, acīmredzama kļūda nav tikusi konstatēta. Attiecībā uz apgalvojumu par pārkāpumu saistībā ar valsts nosaukuma izmantošanu, kas ir atļauts ārkārtas gadījumos, – Kranjska nav valsts nosaukums, bet gan (bijušā) reģiona nosaukums. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1151/2012 nav paredzēts, ka valsts nosaukuma izmantošana ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm būtu pieļaujama tikai ārkārtas gadījumos. Atbildot uz apgalvojumu, ka ģeogrāfiskā apgabala dabas apstākļi neatšķiras no kaimiņu reģionu dabas apstākļiem, jāatzīmē, ka nav vajadzības vērtēt šo apgalvojumu pēc būtības, jo Regulā (ES) Nr. 1151/2012 šādu prasību nav. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz apgalvojumu par neatbilstību Regulas (EK) Nr. 510/2006 2. panta 1. punkta b) apakšpunktam, kas aizstāts ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 5. panta 2. punktu, saistībā ar ģeogrāfiskā apgabala robežām, proti, ka produkts nav radies konkrētā vietā, reģionā vai valstī vai ka patērētāji tiek maldināti, acīmredzama kļūda nav tikusi konstatēta. Attiecībā uz apgalvojumu par pārkāpumu saistībā ar valsts nosaukuma izmantošanu, kas ir atļauts ārkārtas gadījumos, – Kranjska nav valsts nosaukums, bet gan (bijušā) reģiona nosaukums. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1151/2012 nav paredzēts, ka valsts nosaukuma izmantošana ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm būtu pieļaujama tikai ārkārtas gadījumos. Atbildot uz apgalvojumu, ka ģeogrāfiskā apgabala dabas apstākļi neatšķiras no kaimiņu reģionu dabas apstākļiem, jāatzīmē, ka nav vajadzības vērtēt šo apgalvojumu pēc būtības, jo Regulā (ES) Nr. 1151/2012 šādu prasību nav.

| (8) | Termini Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer un Bauernkrainer, no vienas puses, un termini Kranjska un Kranjska kobasica, no otras puses, ir līdzīgu desu nosaukumi attiecīgi vācu un horvātu valodā, un tiem ir kopīga vēsturiskā izcelsme, kas saistīta ar bijušo Karniolas zemi, kas administratīvi šodien vairs nepastāv. Nosaukumiem ir kopīga izcelsme, turklāt produktiem ir līdzīgs izskats, tāpēc, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 13. pantā, un jo īpaši tā 1. punkta b) apakšpunktā, paredzēto aizsardzību, varētu izrādīties, ka nosaukuma Kranjska klobasa reģistrācija, ja to apstiprinātu, liegtu ražotājiem, kuri neatbilst Kranjska klobasa produkta specifikācijai, izmantot terminus Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer, Bauernkrainer, Kranjska un Kranjska kobasica. |
| --- | --- |

(8)

Termini Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer un Bauernkrainer, no vienas puses, un termini Kranjska un Kranjska kobasica, no otras puses, ir līdzīgu desu nosaukumi attiecīgi vācu un horvātu valodā, un tiem ir kopīga vēsturiskā izcelsme, kas saistīta ar bijušo Karniolas zemi, kas administratīvi šodien vairs nepastāv. Nosaukumiem ir kopīga izcelsme, turklāt produktiem ir līdzīgs izskats, tāpēc, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 13. pantā, un jo īpaši tā 1. punkta b) apakšpunktā, paredzēto aizsardzību, varētu izrādīties, ka nosaukuma Kranjska klobasa reģistrācija, ja to apstiprinātu, liegtu ražotājiem, kuri neatbilst Kranjska klobasa produkta specifikācijai, izmantot terminus Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer, Bauernkrainer, Kranjska un Kranjska kobasica.

| (9) | Dati liecina, ka terminu Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer, Bauernkrainer, Kranjska un Kranjska kobasica lietošana, lai apzīmētu produktus, kuriem ir kopīga izcelsme ar produktu Kranjska klobasa, nav par iemeslu izmantot pēdējā minētā produkta reputāciju, un patērētāji nav tikuši un nebūtu varējuši tikt maldināti par produkta patieso izcelsmi. Turklāt tika pierādīts, ka šie apzīmējumi likumīgi un taisnīgi tikuši sistemātiski izmantoti vismaz 25 gadus, pirms Komisijai tika iesniegts pieteikums reģistrēt nosaukumu Kranjska klobasa. |
| --- | --- |

(9)

Dati liecina, ka terminu Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer, Bauernkrainer, Kranjska un Kranjska kobasica lietošana, lai apzīmētu produktus, kuriem ir kopīga izcelsme ar produktu Kranjska klobasa, nav par iemeslu izmantot pēdējā minētā produkta reputāciju, un patērētāji nav tikuši un nebūtu varējuši tikt maldināti par produkta patieso izcelsmi. Turklāt tika pierādīts, ka šie apzīmējumi likumīgi un taisnīgi tikuši sistemātiski izmantoti vismaz 25 gadus, pirms Komisijai tika iesniegts pieteikums reģistrēt nosaukumu Kranjska klobasa.

| (10) | Tomēr būtu jāatzīmē, ka vācu valodā divu gadsimtu laikā nosaukums Krainer un tā atvasinājumi ir pilnībā zaudējuši ģeogrāfisko saikni ar Karniolas reģionu. To apstiprina fakts, ka, panākot vienošanos ar Vāciju un attiecīgi Austriju, Slovēnija atzina, ka terminu Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer un Bauernkrainer izmantošana nebūtu uzskatāma par nosaukuma Kranjska klobasa ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(10)

Tomēr būtu jāatzīmē, ka vācu valodā divu gadsimtu laikā nosaukums Krainer un tā atvasinājumi ir pilnībā zaudējuši ģeogrāfisko saikni ar Karniolas reģionu. To apstiprina fakts, ka, panākot vienošanos ar Vāciju un attiecīgi Austriju, Slovēnija atzina, ka terminu Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer un Bauernkrainer izmantošana nebūtu uzskatāma par nosaukuma Kranjska klobasa ļaunprātīgu izmantošanu.

| (11) | Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ taisnīguma un tradicionālā lietojuma labad neatkarīgi no tā, vai apzīmējumus Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer, Bauernkrainer, Kranjska un Kranjska kobasica varētu uzskatīt par sugas vārdiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 41. pantu vai ne, un ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Savienības tiesību sistēmā piemērojamie principi un noteikumi, būtu jāsaglabā brīva terminu Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer un Bauernkrainer izmantošana bez laika ierobežojumiem, bet terminu Kranjska un Kranjska kobasica lietošana būtu jāatļauj visā Regulas (ES) Nr. 1151/2012 15. panta 2. punktā paredzētajā maksimālajā pārejas periodā. |
| --- | --- |

(11)

Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ taisnīguma un tradicionālā lietojuma labad neatkarīgi no tā, vai apzīmējumus Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer, Bauernkrainer, Kranjska un Kranjska kobasica varētu uzskatīt par sugas vārdiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 41. pantu vai ne, un ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Savienības tiesību sistēmā piemērojamie principi un noteikumi, būtu jāsaglabā brīva terminu Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer un Bauernkrainer izmantošana bez laika ierobežojumiem, bet terminu Kranjska un Kranjska kobasica lietošana būtu jāatļauj visā Regulas (ES) Nr. 1151/2012 15. panta 2. punktā paredzētajā maksimālajā pārejas periodā.

| (12) | Ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 6. panta 1. punktu ir aizliegts reģistrēt nosaukumus, kas ir kļuvuši par sugas vārdiem. Iebildumos bija norādīts, ka patērētāji Austrijā, Horvātijā un Vācijā nesaista šo valstu tirgos lietotos nosaukumus Krainer, Krainer Wurst, Kranjska un Kranjska kobasica ar konkrētu izcelsmi. Reģistrācijai pieteiktais nosaukums ir Kranjska klobasa, savukārt iebildumu paziņojumos sniegtās liecības norāda uz apzīmējumu Krainer, Krainer Wurst, Kranjska un Kranjska kobasica lietošanu sugas vārda nozīmē Austrijā, Horvātijā un Vācijā, nevis par nosaukuma Kranjska klobasa lietošanu sugas vārda nozīmē. Iebildumos nav ņemta vērā Slovēnijas situācija. Paziņojumos par iebildumiem nav sniegti nekādi pierādījumi, kas ļautu secināt, ka reģistrācijai ierosinātais nosaukums vai nosaukums, kas ietver reģistrācijai ierosināto nosaukumu, tiktu lietots vispārējā nozīmē. Tāpēc, pamatojoties uz iesniegto informāciju, nosaukumu Kranjska klobasa nevar uzskatīt par vispārēju un attiecīgi nav konstatējama neatbilstība Regulas (ES) Nr. 1151/2012 6. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(12)

Ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 6. panta 1. punktu ir aizliegts reģistrēt nosaukumus, kas ir kļuvuši par sugas vārdiem. Iebildumos bija norādīts, ka patērētāji Austrijā, Horvātijā un Vācijā nesaista šo valstu tirgos lietotos nosaukumus Krainer, Krainer Wurst, Kranjska un Kranjska kobasica ar konkrētu izcelsmi. Reģistrācijai pieteiktais nosaukums ir Kranjska klobasa, savukārt iebildumu paziņojumos sniegtās liecības norāda uz apzīmējumu Krainer, Krainer Wurst, Kranjska un Kranjska kobasica lietošanu sugas vārda nozīmē Austrijā, Horvātijā un Vācijā, nevis par nosaukuma Kranjska klobasa lietošanu sugas vārda nozīmē. Iebildumos nav ņemta vērā Slovēnijas situācija. Paziņojumos par iebildumiem nav sniegti nekādi pierādījumi, kas ļautu secināt, ka reģistrācijai ierosinātais nosaukums vai nosaukums, kas ietver reģistrācijai ierosināto nosaukumu, tiktu lietots vispārējā nozīmē. Tāpēc, pamatojoties uz iesniegto informāciju, nosaukumu Kranjska klobasa nevar uzskatīt par vispārēju un attiecīgi nav konstatējama neatbilstība Regulas (ES) Nr. 1151/2012 6. panta 1. punktam.

| (13) | Ja aizsardzība nosaukumam Kranjska klobasa ir piešķirta kopumā, tad minētā nosaukuma ar ģeogrāfiskiem aspektiem nesaistīto daļu, kā arī tās tulkojumu var izmantot visā Savienībā ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Savienības tiesību sistēmā piemērojamie principi un noteikumi. |
| --- | --- |

(13)

Ja aizsardzība nosaukumam Kranjska klobasa ir piešķirta kopumā, tad minētā nosaukuma ar ģeogrāfiskiem aspektiem nesaistīto daļu, kā arī tās tulkojumu var izmantot visā Savienībā ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Savienības tiesību sistēmā piemērojamie principi un noteikumi.

| (14) | Ņemot vērā iepriekš minēto, nosaukums Kranjska klobasa būtu jāieraksta Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā iepriekš minēto, nosaukums Kranjska klobasa būtu jāieraksta Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukumu Kranjska klobasa (AĢIN) ieraksta reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (5) XI pielikumu.

2. pants

Terminu Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer un Bauernkrainer turpmāka izmantošana Savienības teritorijā ir atļauta ar nosacījumu, ka ir ievēroti tās tiesību sistēmā piemērojamie principi un noteikumi.

Terminus Kranjska un Kranjska kobasica atļauts izmantot, lai apzīmētu desu, kas neatbilst Kranjska klobasa specifikācijai, piecpadsmit gadus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 6. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.).

2

(3)  OV C 48, 18.2.2012., 23. lpp.

3

(4)  Tikmēr aizstāts ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 10. panta 1. punkta a), c) un d) apakšpunktu.

4

(5)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

5

---

| 7.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 3/40 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 3/40

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/12

(2015. gada 6. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 6. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 70,5 |
| IL | 102,8 |
| MA | 89,8 |
| TR | 103,2 |
| ZZ | 91,6 |
| 0707 00 05 | TR | 159,9 |
| ZZ | 159,9 |
| 0709 93 10 | MA | 89,1 |
| SN | 80,8 |
| TR | 156,9 |
| ZZ | 108,9 |
| 0805 10 20 | EG | 41,2 |
| MA | 68,6 |
| TR | 61,7 |
| ZA | 36,4 |
| ZW | 32,9 |
| ZZ | 48,2 |
| 0805 20 10 | MA | 57,5 |
| ZZ | 57,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 85,5 |
| JM | 105,9 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 89,2 |
| 0805 50 10 | TR | 59,7 |
| ZZ | 59,7 |
| 0808 10 80 | AR | 164,5 |
| BR | 62,9 |
| CL | 82,5 |
| MK | 39,8 |
| US | 145,8 |
| ZA | 147,0 |
| ZZ | 107,1 |
| 0808 30 90 | US | 171,4 |
| ZZ | 171,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

70,5

IL

102,8

MA

89,8

TR

103,2

ZZ

91,6

0707 00 05

TR

159,9

ZZ

159,9

0709 93 10

MA

89,1

SN

80,8

TR

156,9

ZZ

108,9

0805 10 20

EG

41,2

MA

68,6

TR

61,7

ZA

36,4

ZW

32,9

ZZ

48,2

0805 20 10

MA

57,5

ZZ

57,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

85,5

JM

105,9

TR

76,3

ZZ

89,2

0805 50 10

TR

59,7

ZZ

59,7

0808 10 80

AR

164,5

BR

62,9

CL

82,5

MK

39,8

US

145,8

ZA

147,0

ZZ

107,1

0808 30 90

US

171,4

ZZ

171,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

DIREKTĪVAS

| 7.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 3/42 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 3/42

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA (ES) 2015/13

(2014. gada 31. oktobris),

ar ko groza Direktīvas 2014/32/ES III pielikumu attiecībā uz ūdens skaitītāju caurplūduma diapazonu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/32/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz mērinstrumentu pieejamību tirgū (1) un jo īpaši tās 47. panta b) punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2014/32/ES ir noteiktas prasības attiecībā uz konkrētiem mērinstrumentiem, lai tos varētu laist tirgū un/vai izmantot dalībvalstu noteiktu konkrētu mērīšanas uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2014/32/ES ir noteiktas prasības attiecībā uz konkrētiem mērinstrumentiem, lai tos varētu laist tirgū un/vai izmantot dalībvalstu noteiktu konkrētu mērīšanas uzdevumu veikšanai.

| (2) | Direktīvas 2014/32/ES III pielikumā ietvertā pirmā īpašā prasība attiecībā uz ūdens skaitītājiem (1. punkts) attiecas uz caurplūduma diapazona (Q3/Q1 ≥ 10) nominālajiem darbības apstākļiem. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2014/32/ES III pielikumā ietvertā pirmā īpašā prasība attiecībā uz ūdens skaitītājiem (1. punkts) attiecas uz caurplūduma diapazona (Q3/Q1 ≥ 10) nominālajiem darbības apstākļiem.

| (3) | 2011. gada 31. oktobrī stājās spēkā atjaunināts standarts EN 14154, kurā ietverts lielāks caurplūduma diapazons Q3/Q1 ≥ 40. Pārskatītajā standartā EN 14154 ir atspoguļots starptautiskais standarts. Attiecībā uz caurplūduma diapazonu tas ir stingrāks par īpašo prasību, kas noteikta Direktīvas 2014/32/ES III pielikumā, un prasa precīzākus mērījumus. |
| --- | --- |

(3)

2011. gada 31. oktobrī stājās spēkā atjaunināts standarts EN 14154, kurā ietverts lielāks caurplūduma diapazons Q3/Q1 ≥ 40. Pārskatītajā standartā EN 14154 ir atspoguļots starptautiskais standarts. Attiecībā uz caurplūduma diapazonu tas ir stingrāks par īpašo prasību, kas noteikta Direktīvas 2014/32/ES III pielikumā, un prasa precīzākus mērījumus.

| (4) | Pirms ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/22/EK (2) par mērinstrumentiem tika noteikts caurplūduma diapazons Q3/Q1 ≥ 10, visās dalībvalstīs tika piemērots starptautiskais OIML standarts, kurā jau bija ietverta prasība par caurplūduma diapazonu Q3/Q1 ≥ 40. Direktīvas 2014/32/ES 50. panta 2. punktā noteikto pārejas noteikumu rezultātā lielākā daļa pašreiz tirgū laisto ūdens skaitītāju jau atbilst prasībai par Q3/Q1 ≥ 40. |
| --- | --- |

(4)

Pirms ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/22/EK (2) par mērinstrumentiem tika noteikts caurplūduma diapazons Q3/Q1 ≥ 10, visās dalībvalstīs tika piemērots starptautiskais OIML standarts, kurā jau bija ietverta prasība par caurplūduma diapazonu Q3/Q1 ≥ 40. Direktīvas 2014/32/ES 50. panta 2. punktā noteikto pārejas noteikumu rezultātā lielākā daļa pašreiz tirgū laisto ūdens skaitītāju jau atbilst prasībai par Q3/Q1 ≥ 40.

| (5) | Ūdens skaitītāji ar caurplūduma diapazonu Q3/Q1 ≥ 10 var būt ievērojami lētāki par tiem ūdens skaitītājiem, kuri atbilst standarta EN 14154 prasībām (Q3/Q1 ≥ 40). Direktīvas 2014/32/ES III pielikuma 10. punktā sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumam vai personai, kas likumīgi izraudzīta uzstādīt skaitītāju, ļauts cita starpā noteikt, cik liels caurplūduma diapazons ir piemērots, lai nodrošinātu precīzus paredzētā vai paredzamā patēriņa mērījumus (3). Tādēļ var uzstādīt ūdens skaitītājus, kas neatbilst standartam EN 14154 attiecībā uz caurplūduma diapazonu, bet atbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2014/32/ES III pielikumā. Taču tas var palielināt tādu kļūdu iespēju klientu rēķinos, kas izriet no skaitītāja neprecīza mērījuma. |
| --- | --- |

(5)

Ūdens skaitītāji ar caurplūduma diapazonu Q3/Q1 ≥ 10 var būt ievērojami lētāki par tiem ūdens skaitītājiem, kuri atbilst standarta EN 14154 prasībām (Q3/Q1 ≥ 40). Direktīvas 2014/32/ES III pielikuma 10. punktā sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumam vai personai, kas likumīgi izraudzīta uzstādīt skaitītāju, ļauts cita starpā noteikt, cik liels caurplūduma diapazons ir piemērots, lai nodrošinātu precīzus paredzētā vai paredzamā patēriņa mērījumus (3). Tādēļ var uzstādīt ūdens skaitītājus, kas neatbilst standartam EN 14154 attiecībā uz caurplūduma diapazonu, bet atbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2014/32/ES III pielikumā. Taču tas var palielināt tādu kļūdu iespēju klientu rēķinos, kas izriet no skaitītāja neprecīza mērījuma.

| (6) | Caurplūduma diapazons Q3/Q1 ≥ 40 liecina par augstu tehnoloģisko līmeni, kas ietverts esošajā starptautiskajā standartā un ražošanas praksē, kā arī par pašreizējā Savienības tirgū pieejamo minimālo kvalitātes līmeni. Tas paredz precīzākus mērījumus, tādējādi nodrošinot augstāku patērētāju aizsardzības līmeni. Ņemot vērā, ka caurplūduma diapazons Q3/Q1 ≥ 40 daudzus gadus bijis un arvien vēl ir minimālais prasītais līmenis, kas tirgū tiek uzstādīts, atbilstības nodrošināšana neparedz patērētājiem papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(6)

Caurplūduma diapazons Q3/Q1 ≥ 40 liecina par augstu tehnoloģisko līmeni, kas ietverts esošajā starptautiskajā standartā un ražošanas praksē, kā arī par pašreizējā Savienības tirgū pieejamo minimālo kvalitātes līmeni. Tas paredz precīzākus mērījumus, tādējādi nodrošinot augstāku patērētāju aizsardzības līmeni. Ņemot vērā, ka caurplūduma diapazons Q3/Q1 ≥ 40 daudzus gadus bijis un arvien vēl ir minimālais prasītais līmenis, kas tirgū tiek uzstādīts, atbilstības nodrošināšana neparedz patērētājiem papildu izmaksas.

| (7) | Būtu atbilstīgi jāgroza Direktīva 2014/32/ES, |
| --- | --- |

(7)

Būtu atbilstīgi jāgroza Direktīva 2014/32/ES,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2014/32/ES III pielikuma 1. punktu aizstāj ar šādu:

| “1. | Ūdens caurplūduma diapazons
  Caurplūduma diapazona vērtības atbilst šādiem nosacījumiem: | Q3/Q1 ≥ 40 |
| --- | --- | --- |

“1.

Ūdens caurplūduma diapazons

Caurplūduma diapazona vērtības atbilst šādiem nosacījumiem:

Q3/Q1 ≥ 40

| | Q2/Q1 = 1,6 |
| --- | --- |

Q2/Q1 = 1,6

| | Q4/Q3 = 1,25” |
| --- | --- |

Q4/Q3 = 1,25”

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2016. gada 19. aprīlim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2016. gada 20. aprīļa.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 31. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 96, 29.3.2014., 149. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/22/EK par mērinstrumentiem (OV L 135, 30.4.2004., 1. lpp.).

2

(3)  Skatīt Direktīvas 2014/32/ES III pielikuma 10. punktu.

3

---

LĒMUMI

| 7.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 3/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 3/44

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/14

(2015. gada 5. janvāris),

ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2012/88/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 9909)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu C(2010) 2576 (2) Komisija deva Eiropas Dzelzceļa aģentūrai (Aģentūra) pilnvarojumu izstrādāt un pārskatīt savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS), lai paplašinātu to darbības jomu attiecībā uz visu dzelzceļa sistēmu Savienībā saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 1. panta 4. punktu. Aģentūra 2013. gada 10. janvārī sniedza ieteikumu par grozījumiem savstarpējās izmantojamības tehniskajās specifikācijās attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu C(2010) 2576 (2) Komisija deva Eiropas Dzelzceļa aģentūrai (Aģentūra) pilnvarojumu izstrādāt un pārskatīt savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS), lai paplašinātu to darbības jomu attiecībā uz visu dzelzceļa sistēmu Savienībā saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 1. panta 4. punktu. Aģentūra 2013. gada 10. janvārī sniedza ieteikumu par grozījumiem savstarpējās izmantojamības tehniskajās specifikācijās attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 8. panta 4. punktu par SITS darbības jomas paplašināšanu dalībvalstīm nebūtu jāpiemēro pārskatītās SITS attiecībā uz projektiem, kas ir izstrādes beigu posmā vai uz kuriem attiecas līgums, kurš tiek pildīts, kas bija ārpus iepriekšējās SITS darbības jomas. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 8. panta 4. punktu par SITS darbības jomas paplašināšanu dalībvalstīm nebūtu jāpiemēro pārskatītās SITS attiecībā uz projektiem, kas ir izstrādes beigu posmā vai uz kuriem attiecas līgums, kurš tiek pildīts, kas bija ārpus iepriekšējās SITS darbības jomas.

| (3) | Pārskatītajai vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu SITS (CCS SITS) būtu jāattiecas uz tīklu ar 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm un 1 668 mm sliežu ceļa nominālo platumu. Tādējādi tiktu nodrošināta savstarpēja izmantojamība sistēmās ar vienu sliežu platumu un nodrošināta iespēja izstrādāt un izmantot ritekļus, kas der vairākiem metriskajiem sliežu ceļu platumiem. Tas dotu arī iespēju attīstīt un izmantot vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas un savstarpējas izmantojamības komponentus neatkarīgi no sliežu ceļa platuma. Lielu daļu ritekļu izmanto gan Eiropas dzelzceļa tīklā, gan ārpus TEN dzelzceļa tīkla. Tāpēc vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas un lauka iekārtu apakšsistēmas parametriem būtu jābūt vienādiem visā tīklā. |
| --- | --- |

(3)

Pārskatītajai vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu SITS (CCS SITS) būtu jāattiecas uz tīklu ar 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm un 1 668 mm sliežu ceļa nominālo platumu. Tādējādi tiktu nodrošināta savstarpēja izmantojamība sistēmās ar vienu sliežu platumu un nodrošināta iespēja izstrādāt un izmantot ritekļus, kas der vairākiem metriskajiem sliežu ceļu platumiem. Tas dotu arī iespēju attīstīt un izmantot vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas un savstarpējas izmantojamības komponentus neatkarīgi no sliežu ceļa platuma. Lielu daļu ritekļu izmanto gan Eiropas dzelzceļa tīklā, gan ārpus TEN dzelzceļa tīkla. Tāpēc vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas un lauka iekārtu apakšsistēmas parametriem būtu jābūt vienādiem visā tīklā.

| (4) | Konkrētus atklātos punktus, kas saistīti ar vilcienu detektēšanas sistēmu saderību, var aizvērt, ņemot vērā prasības attiecībā uz dažādiem sliežu ceļa platumiem (specifikācijā atsauce uz A pielikuma 77. indeksu). Ar drošības prasībām attiecībā uz ETCS mašīnista un mašīnas saskarnes (DMI) funkciju saistīto atklāto punktu var aizvērt, un ir panākts zināms progress, lai precizētu atklāto punktu “drošums/darbgatavība”. |
| --- | --- |

(4)

Konkrētus atklātos punktus, kas saistīti ar vilcienu detektēšanas sistēmu saderību, var aizvērt, ņemot vērā prasības attiecībā uz dažādiem sliežu ceļa platumiem (specifikācijā atsauce uz A pielikuma 77. indeksu). Ar drošības prasībām attiecībā uz ETCS mašīnista un mašīnas saskarnes (DMI) funkciju saistīto atklāto punktu var aizvērt, un ir panākts zināms progress, lai precizētu atklāto punktu “drošums/darbgatavība”.

| (5) | Noteikumi par savstarpējas izmantojamības komponentu un apakšsistēmu novērtējumu gadījumā, ja prasības ir daļēji izpildītas, ir jāprecizē. |
| --- | --- |

(5)

Noteikumi par savstarpējas izmantojamības komponentu un apakšsistēmu novērtējumu gadījumā, ja prasības ir daļēji izpildītas, ir jāprecizē.

| (6) | Savā sistēmas iestādes lomā attiecībā uz Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēmu (ERTMS) Aģentūra ir sagatavojusi atjauninātas obligātās ERTMS specifikācijas, kas norādītas CCS SITS A pielikumā. Līdz laikam, kad par specifikācijām, kas attiecas uz vilciena saskarni (FFFIS – Form Fit Functional Interface Specification), abās saskarnes pusēs/no abām saskarnes pusēm būs panākta visu ieinteresēto personu vienošanās tās uzskatīt par obligātām, Aģentūrai uz tām būtu jāatsaucas savā piemērošanas rokasgrāmatā, lai tās varētu izmantot uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus. |
| --- | --- |

(6)

Savā sistēmas iestādes lomā attiecībā uz Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēmu (ERTMS) Aģentūra ir sagatavojusi atjauninātas obligātās ERTMS specifikācijas, kas norādītas CCS SITS A pielikumā. Līdz laikam, kad par specifikācijām, kas attiecas uz vilciena saskarni (FFFIS – Form Fit Functional Interface Specification), abās saskarnes pusēs/no abām saskarnes pusēm būs panākta visu ieinteresēto personu vienošanās tās uzskatīt par obligātām, Aģentūrai uz tām būtu jāatsaucas savā piemērošanas rokasgrāmatā, lai tās varētu izmantot uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus.

| (7) | Aģentūrai, cik drīz vien iespējams, būtu jāpublicē testu specifikācijas, kas attiecas uz 3. bāzlīniju. |
| --- | --- |

(7)

Aģentūrai, cik drīz vien iespējams, būtu jāpublicē testu specifikācijas, kas attiecas uz 3. bāzlīniju.

| (8) | Ir konstatētas kļūdas Komisijas Lēmuma 2012/88/ES (3) tekstā, un tās ir jālabo. |
| --- | --- |

(8)

Ir konstatētas kļūdas Komisijas Lēmuma 2012/88/ES (3) tekstā, un tās ir jālabo.

| (9) | GSM-R signālu pieejamība un kvalitāte ir būtiska dzelzceļa pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(9)

GSM-R signālu pieejamība un kvalitāte ir būtiska dzelzceļa pārvadājumiem.

| (10) | GSM-R viesabonēšana publiskajos tīklos ir izvēles iespēja. Ja to kādā dalībvalstī izmanto, tās īstenošana būtu jānorāda dzelzceļa infrastruktūras reģistra pozīcijā Nr. 1.1.1.3.3.3. saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/880/ES (4). |
| --- | --- |

(10)

GSM-R viesabonēšana publiskajos tīklos ir izvēles iespēja. Ja to kādā dalībvalstī izmanto, tās īstenošana būtu jānorāda dzelzceļa infrastruktūras reģistra pozīcijā Nr. 1.1.1.3.3.3. saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/880/ES (4).

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2012/88/ES groza šādi:

| 1) | virsrakstu aizstāj ar šādu: “Komisijas Lēmums 2012/88/ES (2012. gada 25. janvāris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām”; |
| --- | --- |

1)

virsrakstu aizstāj ar šādu: “Komisijas Lēmums 2012/88/ES (2012. gada 25. janvāris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām”;

| 2) | lēmuma III pielikumu groza šādi:






  a) | šādu tekstu pievieno 1.1. iedaļas beigās:
  “Šo SITS piemēro vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmām dzelzceļa tīklā, kas definēts šīs SITS 1.2. iedaļā (Ģeogrāfiskā darbības joma), un attiecībā uz tādu ritekļu vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmām, kurus izmanto (vai ir paredzēts izmantot) šajā tīklā. Šie ritekļi pieder pie viena no turpmāk minētajiem tipiem (kā noteikts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.2. un 2.2. iedaļā):






  1) | dīzeļvilcieni un elektrovilcieni; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

lēmuma III pielikumu groza šādi:

a)

šādu tekstu pievieno 1.1. iedaļas beigās:

“Šo SITS piemēro vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmām dzelzceļa tīklā, kas definēts šīs SITS 1.2. iedaļā (Ģeogrāfiskā darbības joma), un attiecībā uz tādu ritekļu vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmām, kurus izmanto (vai ir paredzēts izmantot) šajā tīklā. Šie ritekļi pieder pie viena no turpmāk minētajiem tipiem (kā noteikts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.2. un 2.2. iedaļā):

1)

dīzeļvilcieni un elektrovilcieni;

| 2) | dīzeļlokomotīves un elektrolokomotīves; |
| --- | --- |

2)

dīzeļlokomotīves un elektrolokomotīves;

| 3) | pasažieru vagoni, ja tie aprīkoti ar mašīnista kabīni; |
| --- | --- |

3)

pasažieru vagoni, ja tie aprīkoti ar mašīnista kabīni;

| 4) | dzelzceļa infrastruktūras būvei un tehniskajai apkopei paredzētās mobilās iekārtas, ja tās ir aprīkotas ar mašīnista kabīni un ir paredzētas lietošanai transporta režīmā uz saviem riteņiem.” |
| --- | --- |

4)

dzelzceļa infrastruktūras būvei un tehniskajai apkopei paredzētās mobilās iekārtas, ja tās ir aprīkotas ar mašīnista kabīni un ir paredzētas lietošanai transporta režīmā uz saviem riteņiem.”

| b) | pielikuma 1.2. iedaļas tekstu aizstāj ar šādu:
  “Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir visas dzelzceļu sistēmas tīkls, ko veido:






  1) | Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīkls (TEN), kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. iedaļā “Tīkls”; |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma 1.2. iedaļas tekstu aizstāj ar šādu:

“Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir visas dzelzceļu sistēmas tīkls, ko veido:

1)

Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīkls (TEN), kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. iedaļā “Tīkls”;

| 2) | Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīkls (TEN), kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. iedaļā “Tīkls”; |
| --- | --- |

2)

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīkls (TEN), kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. iedaļā “Tīkls”;

| 3) | visas dzelzceļu sistēmas tīkla citas daļas pēc piemērošanas jomas paplašināšanas, kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 4. iedaļā, |
| --- | --- |

3)

visas dzelzceļu sistēmas tīkla citas daļas pēc piemērošanas jomas paplašināšanas, kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 4. iedaļā,

un tajā nav ietverti Direktīvas 2008/57/EK 1. panta 3. punktā minētie gadījumi.

Šo SITS piemēro tīkliem ar 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm un 1 668 mm sliežu ceļa platumu. Tomēr tā neattiecas uz īsām robežšķērsošanas līnijām ar 1 520 mm sliežu ceļa platumu, kas savienotas ar trešo valstu tīklu”

| c) | pielikuma 2.2. iedaļas piektās daļas tekstu aizstāj ar šādu:
  “Eiropas dzelzceļu sistēmas tīkla B klases sistēmas ir ierobežots kopums, ko veido vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu mantotās sistēmas, kuras bija ekspluatācijā Eiropas dzelzceļa tīklā pirms 2001. gada 20. aprīļa.
  Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas citu tīkla daļu B klases sistēmas ir ierobežots kopums, ko veido vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu mantotās sistēmas, kuras bija ekspluatācijā minētajā tīklā pirms 2015. gada 1. jūlija.
  B klases sistēmu saraksts ir noteikts Eiropas Dzelzceļa aģentūras tehniskajos dokumentos “CCS B klases sistēmu saraksts”, ERA/TD/2011-11, versija 2.0”; |
| --- | --- |

c)

pielikuma 2.2. iedaļas piektās daļas tekstu aizstāj ar šādu:

“Eiropas dzelzceļu sistēmas tīkla B klases sistēmas ir ierobežots kopums, ko veido vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu mantotās sistēmas, kuras bija ekspluatācijā Eiropas dzelzceļa tīklā pirms 2001. gada 20. aprīļa.

Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas citu tīkla daļu B klases sistēmas ir ierobežots kopums, ko veido vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu mantotās sistēmas, kuras bija ekspluatācijā minētajā tīklā pirms 2015. gada 1. jūlija.

B klases sistēmu saraksts ir noteikts Eiropas Dzelzceļa aģentūras tehniskajos dokumentos “CCS B klases sistēmu saraksts”, ERA/TD/2011-11, versija 2.0”

| d) | pielikuma 4.1. iedaļas tabulā “4.2.1.” pievieno pamatparametriem, kas saistīti ar vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas vilcienu aizsardzības daļu, un “4.2.1.2.” pievieno pamatparametriem, kas saistīti ar vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas radiosakaru daļu un vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas radiosakaru daļu; |
| --- | --- |

d)

pielikuma 4.1. iedaļas tabulā “4.2.1.” pievieno pamatparametriem, kas saistīti ar vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas vilcienu aizsardzības daļu, un “4.2.1.2.” pievieno pamatparametriem, kas saistīti ar vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas radiosakaru daļu un vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas radiosakaru daļu;

| e) | pielikuma 4.2.1.2. iedaļas tekstu aizstāj ar šādu:
  “4.2.1.2.   Darbgatavība un drošums

  Šī iedaļa attiecas uz atteices režīma gadījumiem, kas nerada drošības apdraudējumu, bet gan nelabvēlīgas situācijas, kas varētu samazināt sistēmas vispārējo drošību.
  Saistībā ar šo parametru “atteice” ir objekta spējas izpildīt nepieciešamo funkciju ar vajadzīgajiem ekspluatācijas parametriem izbeigšanās un “atteices režīms” ir situācija, kad atteice tiek novērota.
  Lai nodrošinātu, ka attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir sniegta visa informācija, kas tiem vajadzīga, lai noteiktu piemērotas procedūras nelabvēlīgu situāciju pārvaldībai, tehniskajā dokumentācijā, kuru pievieno vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu vai lauka iekārtu apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijai, ietver aprēķinātās darbgatavības un drošuma vērtības, kas saistītas ar atteices režīmiem, kuri ietekmē vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu spēju uzraudzīt viena vai vairāku ritekļu drošu kustību vai nodibināt radio balss sakarus starp satiksmes vadību un vilcienu mašīnistiem.
  Jānodrošina šādu aprēķināto vērtību ievērošana:






  1) | darbības stundu vidējais skaits starp CCS borta iekārtu apakšsistēmas atteicēm, kuras prasa izolēt vilcienu aizsardzības funkcijas: [atklāts punkts]; |
| --- | --- | --- |

e)

pielikuma 4.2.1.2. iedaļas tekstu aizstāj ar šādu:

“4.2.1.2.   Darbgatavība un drošums

Šī iedaļa attiecas uz atteices režīma gadījumiem, kas nerada drošības apdraudējumu, bet gan nelabvēlīgas situācijas, kas varētu samazināt sistēmas vispārējo drošību.

Saistībā ar šo parametru “atteice” ir objekta spējas izpildīt nepieciešamo funkciju ar vajadzīgajiem ekspluatācijas parametriem izbeigšanās un “atteices režīms” ir situācija, kad atteice tiek novērota.

Lai nodrošinātu, ka attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir sniegta visa informācija, kas tiem vajadzīga, lai noteiktu piemērotas procedūras nelabvēlīgu situāciju pārvaldībai, tehniskajā dokumentācijā, kuru pievieno vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu vai lauka iekārtu apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijai, ietver aprēķinātās darbgatavības un drošuma vērtības, kas saistītas ar atteices režīmiem, kuri ietekmē vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu spēju uzraudzīt viena vai vairāku ritekļu drošu kustību vai nodibināt radio balss sakarus starp satiksmes vadību un vilcienu mašīnistiem.

Jānodrošina šādu aprēķināto vērtību ievērošana:

1)

darbības stundu vidējais skaits starp CCS borta iekārtu apakšsistēmas atteicēm, kuras prasa izolēt vilcienu aizsardzības funkcijas: [atklāts punkts];

| 2) | darbības stundu vidējais skaits starp CCS borta iekārtu apakšsistēmas atteicēm, kuras neļauj nodibināt radio balss sakarus starp kustības vadību un vilcienu mašīnistiem: [atklāts punkts]. |
| --- | --- |

2)

darbības stundu vidējais skaits starp CCS borta iekārtu apakšsistēmas atteicēm, kuras neļauj nodibināt radio balss sakarus starp kustības vadību un vilcienu mašīnistiem: [atklāts punkts].

Lai infrastruktūras pārvaldītāji un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi apakšsistēmu darbības laikā varētu uzraudzīt riska līmeni un to drošuma/darbgatavības vērtību ievērošanu, kuras izmanto, lai definētu nelabvēlīgu situāciju pārvaldības procedūras, jāievēro tehniskās apkopes prasības, kas norādītas 4.5. iedaļā (Tehniskās apkopes noteikumi).”

| f) | pielikuma 4.3.2. iedaļas “Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu” tabulas otro rindu groza šādi:









  “Ritošā sastāva un vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu elektromagnētiskā savietojamība | 4.2.11. | Ritošā sastāva un vilciena detektēšanas sistēmu uz sliežu ceļu ķēžu bāzes savietojamības raksturlielumi | HS RS SITS
  Lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS
  Vagonu SITS | 4.2.6.6.1.
  4.2.3.3.1.1.
  Nav |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ritošā sastāva un vilciena detektēšanas sistēmu uz asu skaitītāju bāzes savietojamības raksturlielumi | HS RS SITS
  Lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS
  Vagonu SITS | 4.2.6.6.1.
  4.2.3.3.1.2.
  Nav” |

f)

pielikuma 4.3.2. iedaļas “Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu” tabulas otro rindu groza šādi:

“Ritošā sastāva un vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu elektromagnētiskā savietojamība

4.2.11.

Ritošā sastāva un vilciena detektēšanas sistēmu uz sliežu ceļu ķēžu bāzes savietojamības raksturlielumi

HS RS SITS

Lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS

Vagonu SITS

4.2.6.6.1.

4.2.3.3.1.1.

Nav

Ritošā sastāva un vilciena detektēšanas sistēmu uz asu skaitītāju bāzes savietojamības raksturlielumi

HS RS SITS

Lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS

Vagonu SITS

4.2.6.6.1.

4.2.3.3.1.2.

Nav”

;

| g) | pielikuma 6.1.1. iedaļas beigās pievieno šādu tekstu:
  “Attiecībā uz pārbaudi, vai ir izpildītas pamatprasības, nodrošinot atbilstību pamatparametriem, un neskarot saistības, kas noteiktas šīs SITS 7. nodaļā, vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu savstarpējas izmantojamības komponentiem un apakšsistēmām, kuras neīsteno visas funkcijas, darbības un saskarnes, kā noteikts 4. nodaļā (tostarp specifikācijas, kas minētas A pielikumā), var izsniegt attiecīgi EK atbilstības sertifikātu vai EK verificēšanas sertifikātu, ievērojot šādus nosacījumus sertifikātu izdošanai un sertifikātu izmantošanai:






  1) | pieteikuma par vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas EK verifikāciju iesniedzējam ir jāizlemj, kādas funkcijas, darbība un saskarnes ir jāīsteno, lai sasniegtu pakalpojuma mērķus un lai nodrošinātu, ka prasības, kas ir pretrunā vai pārsniedz SITS, netiek pārnestas uz vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmām; |
| --- | --- | --- |

g)

pielikuma 6.1.1. iedaļas beigās pievieno šādu tekstu:

“Attiecībā uz pārbaudi, vai ir izpildītas pamatprasības, nodrošinot atbilstību pamatparametriem, un neskarot saistības, kas noteiktas šīs SITS 7. nodaļā, vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu savstarpējas izmantojamības komponentiem un apakšsistēmām, kuras neīsteno visas funkcijas, darbības un saskarnes, kā noteikts 4. nodaļā (tostarp specifikācijas, kas minētas A pielikumā), var izsniegt attiecīgi EK atbilstības sertifikātu vai EK verificēšanas sertifikātu, ievērojot šādus nosacījumus sertifikātu izdošanai un sertifikātu izmantošanai:

1)

pieteikuma par vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas EK verifikāciju iesniedzējam ir jāizlemj, kādas funkcijas, darbība un saskarnes ir jāīsteno, lai sasniegtu pakalpojuma mērķus un lai nodrošinātu, ka prasības, kas ir pretrunā vai pārsniedz SITS, netiek pārnestas uz vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmām;

| 2) | ja izmanto vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas, kas neīsteno visas funkcijas, darbības un saskarnes, kas norādītas šajā SITS, uz tām var attiekties nosacījumi vai ierobežojumi saistībā ar savietojamību un/vai drošu integrāciju ar vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmām. Neskarot paziņotās iestādes uzdevumus, kas aprakstīti attiecīgajos ES tiesību aktos un saistītajos dokumentos, EK verifikācijas pieteikuma iesniedzējs ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka tehniskajā dokumentācijā ir visa informācija, kas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam vajadzīga, lai identificētu šādus nosacījumus un ierobežojumus; |
| --- | --- |

2)

ja izmanto vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas, kas neīsteno visas funkcijas, darbības un saskarnes, kas norādītas šajā SITS, uz tām var attiekties nosacījumi vai ierobežojumi saistībā ar savietojamību un/vai drošu integrāciju ar vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmām. Neskarot paziņotās iestādes uzdevumus, kas aprakstīti attiecīgajos ES tiesību aktos un saistītajos dokumentos, EK verifikācijas pieteikuma iesniedzējs ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka tehniskajā dokumentācijā ir visa informācija, kas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam vajadzīga, lai identificētu šādus nosacījumus un ierobežojumus;

| 3) | ja ir pienācīgi pamatoti iemesli, dalībvalsts var atteikt atļauju nodošanai ekspluatācijā vai noteikt darbības nosacījumus un ierobežojumus vadības un signalizācijas apakšsistēmām, kas neīsteno visas funkcijas, darbības un saskarnes, kas norādītas šajā SITS. |
| --- | --- |

3)

ja ir pienācīgi pamatoti iemesli, dalībvalsts var atteikt atļauju nodošanai ekspluatācijā vai noteikt darbības nosacījumus un ierobežojumus vadības un signalizācijas apakšsistēmām, kas neīsteno visas funkcijas, darbības un saskarnes, kas norādītas šajā SITS.

Ja uz kādu pamatprasību izpildi attiecas valsts noteikumi vai arī tad ja vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu savstarpējas izmantojamības komponents vai apakšsistēma neīsteno visas funkcijas, darbības un saskarnes, kas norādītas šajā SITS, piemēro 6.4.2. iedaļas noteikumus.”

| h) | pielikuma 6.1.2. iedaļas trešās daļas tekstu groza šādi: 2. apakšpunktā svītro “Skatīt A pielikuma 4.2.2.c punktu” un 3. apakšpunktā svītro “ja A pielikuma 4.2.2.c punktā nav noteikts citādi”; |
| --- | --- |

h)

pielikuma 6.1.2. iedaļas trešās daļas tekstu groza šādi: 2. apakšpunktā svītro “Skatīt A pielikuma 4.2.2.c punktu” un 3. apakšpunktā svītro “ja A pielikuma 4.2.2.c punktā nav noteikts citādi”;

| i) | pielikuma 6.4. iedaļas tekstu aizstāj ar šādu:
  “6.4.   Noteikumi, ko piemēro daļējas atbilstības SITS prasībām gadījumā

  6.4.1.   Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu daļu novērtējums

  Saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības direktīvas 18. panta 5. punktu paziņotā iestāde var izdot verifikācijas sertifikātus apakšsistēmas atsevišķām daļām, ja tas atļauts saskaņā ar attiecīgo SITS.
  Kā norādīts šīs SITS 2.2. iedaļā (Darbības joma), vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēma ietver trīs daļas, savukārt vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēma ietver divas daļas, kuras norādītas 4.1. iedaļā (Ievads).
  Verifikācijas sertifikātu var izsniegt katrai SITS norādītajai daļai, paziņotā iestāde vienīgi pārbauda, vai šī attiecīgā daļa atbilst SITS prasībām.
  Neatkarīgi no izvēlētā moduļa paziņotā iestāde pārliecinās, ka:






  1) | attiecīgā apakšsistēmas daļa atbilst SITS prasībām; un |
| --- | --- | --- |

i)

pielikuma 6.4. iedaļas tekstu aizstāj ar šādu:

“6.4.   Noteikumi, ko piemēro daļējas atbilstības SITS prasībām gadījumā

6.4.1.   Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu daļu novērtējums

Saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības direktīvas 18. panta 5. punktu paziņotā iestāde var izdot verifikācijas sertifikātus apakšsistēmas atsevišķām daļām, ja tas atļauts saskaņā ar attiecīgo SITS.

Kā norādīts šīs SITS 2.2. iedaļā (Darbības joma), vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēma ietver trīs daļas, savukārt vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēma ietver divas daļas, kuras norādītas 4.1. iedaļā (Ievads).

Verifikācijas sertifikātu var izsniegt katrai SITS norādītajai daļai, paziņotā iestāde vienīgi pārbauda, vai šī attiecīgā daļa atbilst SITS prasībām.

Neatkarīgi no izvēlētā moduļa paziņotā iestāde pārliecinās, ka:

1)

attiecīgā apakšsistēmas daļa atbilst SITS prasībām; un

| 2) | jau novērtētās SITS prasības attiecībā uz citām tās pašas apakšsistēmas daļām joprojām ir izpildītas. |
| --- | --- |

2)

jau novērtētās SITS prasības attiecībā uz citām tās pašas apakšsistēmas daļām joprojām ir izpildītas.

6.4.2.   Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu daļēja atbilstība prasībām SITS ierobežotas piemērošanas dēļ

Ja uz kādu pamatprasību izpildi attiecas valsts noteikumi, savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības sertifikātā un apakšsistēmas EK verifikācijas sertifikātā precīzi norāda tās šīs SITS daļas, kuru atbilstība ir novērtēta, un tās daļas, kuru atbilstība nav novērtēta.

Ja savstarpējas izmantojamības komponents neīsteno visas funkcijas, darbības un saskarnes, kas norādītas šajā SITS, EK atbilstības sertifikātu var izsniegt tikai tad, ja neīstenotās funkcijas, saskarnes vai darbības nav nepieciešamas, lai iekļautu savstarpējas izmantojamības komponentu apakšsistēmā pieteikuma iesniedzēja norādītajam izmantojumam, piemēram (5):

| a) | borta ERTMS/ETCS un STM saskarne, ja savstarpējas izmantojamības komponents ir paredzēts uzstādīšanai ritekļos, kuriem nav nepieciešams ārējs STM; |
| --- | --- |

a)

borta ERTMS/ETCS un STM saskarne, ja savstarpējas izmantojamības komponents ir paredzēts uzstādīšanai ritekļos, kuriem nav nepieciešams ārējs STM;

| b) | RBC un citu RBC saskarne, ja RBC ir paredzēts izmantot lietojumā, kur nav plānoti blakusesoši RBC. |
| --- | --- |

b)

RBC un citu RBC saskarne, ja RBC ir paredzēts izmantot lietojumā, kur nav plānoti blakusesoši RBC.

Savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības sertifikātam (vai tam pievienotajiem dokumentiem) ir jāatbilst visām šādām prasībām:

| a) | tajā ir norādīts, kādas funkcijas, saskarnes vai darbības netiek īstenotas; |
| --- | --- |

a)

tajā ir norādīts, kādas funkcijas, saskarnes vai darbības netiek īstenotas;

| b) | tas sniedz pietiekami daudz informācijas, lai būtu iespējams konstatēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem savstarpējas izmantojamības komponentu var izmantot; |
| --- | --- |

b)

tas sniedz pietiekami daudz informācijas, lai būtu iespējams konstatēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem savstarpējas izmantojamības komponentu var izmantot;

| c) | tas sniedz pietiekami daudz informācijas, lai būtu iespējams konstatēt izmantošanas nosacījumus un ierobežojumus, kas attieksies uz tās apakšsistēmas savstarpēju izmantojamību, kurā komponents ir iekļauts. |
| --- | --- |

c)

tas sniedz pietiekami daudz informācijas, lai būtu iespējams konstatēt izmantošanas nosacījumus un ierobežojumus, kas attieksies uz tās apakšsistēmas savstarpēju izmantojamību, kurā komponents ir iekļauts.

Ja vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēma neīsteno visas šīs SITS funkcijas, darbības un saskarnes (piemēram, tāpēc, ka tās neīsteno savstarpējās izmantojamības komponents, kas tajā iekļauts), EK verifikācijas sertifikātā norāda, kādas prasības ir novērtētas, un attiecīgos nosacījumus un ierobežojumus apakšsistēmas izmantošanai un tās savietojamībai ar citām apakšsistēmām.

Katrā ziņā darba grupā, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (6) 21.a panta 5. punktu, paziņotās iestādes saskaņo ar Aģentūru veidu, kādā savstarpējas izmantojamības komponentu un apakšsistēmu izmantošanas nosacījumi un ierobežojumi tiek pārvaldīti attiecīgajos sertifikātos un tehniskajā dokumentācijā.

6.4.3.   Starpposma verifikācijas atestācija (SVA)

Ja atbilstību novērtē apakšsistēmu daļām, kuras norādījis pieteikuma iesniedzējs un kuras atšķiras no daļām, kas atļautas šīs SITS 4.1. iedaļā (Ievads), vai ja ir veikti tikai noteikti verificēšanas procedūras posmi, var izdot tikai starpposma verifikācijas atestātu.

(5)  Šajā nodaļā aprakstītās procedūras neierobežo iespēju apvienot komponentus grupās."

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) (OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.).”"

| j) | pielikuma 7.2.9.3. iedaļā tabulas beigās iekļauj šādas rindas:







  “4.2.10.   Vilcienu lauka detektēšanas sistēmas
  Indekss 77, 3.1.3.1. iedaļa:
  Riteņa loka minimālais platums (BR) 1 600 mm sliežu ceļa platuma tīklā ir 127 mm | T3 | Piemēro Ziemeļīrijā |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.10.   Vilcienu lauka detektēšanas sistēmas
  Indekss 77, 3.1.3.3. iedaļa:
  Uzmalas minimālais biezums (Sd) 1 600 mm sliežu ceļa platuma tīklā ir 24 mm | T3 | Piemēro Ziemeļīrijā” |

j)

pielikuma 7.2.9.3. iedaļā tabulas beigās iekļauj šādas rindas:

“4.2.10.   Vilcienu lauka detektēšanas sistēmas

Indekss 77, 3.1.3.1. iedaļa:

Riteņa loka minimālais platums (BR) 1 600 mm sliežu ceļa platuma tīklā ir 127 mm

T3

Piemēro Ziemeļīrijā

4.2.10.   Vilcienu lauka detektēšanas sistēmas

Indekss 77, 3.1.3.3. iedaļa:

Uzmalas minimālais biezums (Sd) 1 600 mm sliežu ceļa platuma tīklā ir 24 mm

T3

Piemēro Ziemeļīrijā”

;

| k) | 7.2.9.6. iedaļas virsrakstu aizstāj ar “Lietuva, Latvija un Igaunija”; |
| --- | --- |

k)

7.2.9.6. iedaļas virsrakstu aizstāj ar “Lietuva, Latvija un Igaunija”;

| l) | tabulu 7.2.9.6. iedaļā aizstāj ar šādu:







  “Īpašs gadījums | Kategorija | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.10.   Vilcienu lauka detektēšanas sistēmas
  Indekss 77, 3.1.3.3. iedaļa:
  Uzmalas minimālais biezums (Sd) 1 520 mm sliežu ceļa platuma tīklā ir 20 mm | T3 | Šis īpašais gadījums ir nepieciešams tikmēr, kamēr ČME lokomotīves tiek ekspluatētas 1 520 mm dzelzceļa tīklā |
| 4.2.10.   Vilcienu lauka detektēšanas sistēmas
  Indekss 77, 3.1.3.4. iedaļa:
  Uzmalas minimālais augstums (Sh) 1 520 mm sliežu ceļa platuma tīklā ir 26,25 mm | T3 | Šis īpašais gadījums ir nepieciešams tikmēr, kamēr ČME lokomotīves tiek ekspluatētas 1 520 mm dzelzceļa tīklā” |

l)

tabulu 7.2.9.6. iedaļā aizstāj ar šādu:

“Īpašs gadījums

Kategorija

Piezīmes

4.2.10.   Vilcienu lauka detektēšanas sistēmas

Indekss 77, 3.1.3.3. iedaļa:

Uzmalas minimālais biezums (Sd) 1 520 mm sliežu ceļa platuma tīklā ir 20 mm

T3

Šis īpašais gadījums ir nepieciešams tikmēr, kamēr ČME lokomotīves tiek ekspluatētas 1 520 mm dzelzceļa tīklā

4.2.10.   Vilcienu lauka detektēšanas sistēmas

Indekss 77, 3.1.3.4. iedaļa:

Uzmalas minimālais augstums (Sh) 1 520 mm sliežu ceļa platuma tīklā ir 26,25 mm

T3

Šis īpašais gadījums ir nepieciešams tikmēr, kamēr ČME lokomotīves tiek ekspluatētas 1 520 mm dzelzceļa tīklā”

;

| m) | pielikuma 7.2.9.7. iedaļā “Indekss 65” aizstāj ar “Indekss 33”; |
| --- | --- |

m)

pielikuma 7.2.9.7. iedaļā “Indekss 65” aizstāj ar “Indekss 33”;

| n) | 7.3.3. iedaļas tekstu aizstāj ar šādu:
  “7.3.3.   ERTMS borta iekārtu ieviešana

  7.3.3.1.   Jauni ritekļi

  Jauni ritekļi, ko atļauts nodot ekspluatācijā pirmo reizi, ir jāaprīko ar ERTMS saskaņā vai nu ar 1. specifikāciju kopumu, vai 2. specifikāciju kopumu, kas uzskaitītas A pielikuma A2. tabulā.
  No 2018. gada 1. janvāra jauni ritekļi, ko atļauts nodot ekspluatācijā pirmo reizi, ir jāaprīko ar ERTMS tikai saskaņā ar 2. specifikāciju kopumu, kas uzskaitītas A pielikuma A2. tabulā.
  Prasība būt aprīkotiem ar ERTMS neattiecas uz jaunām mobilajām infrastruktūras būves un tehniskās apkopes iekārtām, jaunām manevrēšanas lokomotīvēm vai citiem jauniem ritekļiem, kuri nav paredzēti ātrgaitas dzelzceļa pakalpojumu sniegšanai, ja tie ir paredzēti vienīgi valsts iekšējai satiksmei un tos lieto ārpus 7.3.4. iedaļā noteiktajiem koridoriem un ārpus līnijām, kas nodrošina savienojumu ar galvenajām Eiropas ostām, šķirotavām, kravu termināļiem un kravu pārvadājumu zonām, kas noteiktas 7.3.5. iedaļā, vai ja tie ir paredzēti pārrobežu pakalpojumiem ārpus TEN tīkla, t. i., pakalpojumiem līdz pirmajai stacijai kaimiņvalstī vai līdz pirmajai stacijai, no kuras ir savienojumi tālāk kaimiņvalstī.
  7.3.3.2.   Esošo ritekļu modernizācija un atjaunošana

  Esošie ritekļi obligāti jāaprīko ar borta ERTMS/ETCS, ja ekspluatācijā esošajos ritekļos, kas paredzēti ātrgaitas satiksmes pakalpojumiem, vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmai tiek uzstādīta jauna vilcienu aizsardzības daļa.
  7.3.3.3.   Papildu prasības

  Dalībvalstis var ieviest papildu prasības valsts mērogā, jo īpaši ar mērķi:






  1) | atļaut pārvietošanos pa ar ERTMS aprīkotām dzelzceļa līnijām tikai tiem ritekļiem, kas aprīkoti ar ERTMS, lai varētu izbeigt valsts pašreizējo sistēmu ekspluatāciju; |
| --- | --- | --- |

n)

7.3.3. iedaļas tekstu aizstāj ar šādu:

“7.3.3.   ERTMS borta iekārtu ieviešana

7.3.3.1.   Jauni ritekļi

Jauni ritekļi, ko atļauts nodot ekspluatācijā pirmo reizi, ir jāaprīko ar ERTMS saskaņā vai nu ar 1. specifikāciju kopumu, vai 2. specifikāciju kopumu, kas uzskaitītas A pielikuma A2. tabulā.

No 2018. gada 1. janvāra jauni ritekļi, ko atļauts nodot ekspluatācijā pirmo reizi, ir jāaprīko ar ERTMS tikai saskaņā ar 2. specifikāciju kopumu, kas uzskaitītas A pielikuma A2. tabulā.

Prasība būt aprīkotiem ar ERTMS neattiecas uz jaunām mobilajām infrastruktūras būves un tehniskās apkopes iekārtām, jaunām manevrēšanas lokomotīvēm vai citiem jauniem ritekļiem, kuri nav paredzēti ātrgaitas dzelzceļa pakalpojumu sniegšanai, ja tie ir paredzēti vienīgi valsts iekšējai satiksmei un tos lieto ārpus 7.3.4. iedaļā noteiktajiem koridoriem un ārpus līnijām, kas nodrošina savienojumu ar galvenajām Eiropas ostām, šķirotavām, kravu termināļiem un kravu pārvadājumu zonām, kas noteiktas 7.3.5. iedaļā, vai ja tie ir paredzēti pārrobežu pakalpojumiem ārpus TEN tīkla, t. i., pakalpojumiem līdz pirmajai stacijai kaimiņvalstī vai līdz pirmajai stacijai, no kuras ir savienojumi tālāk kaimiņvalstī.

7.3.3.2.   Esošo ritekļu modernizācija un atjaunošana

Esošie ritekļi obligāti jāaprīko ar borta ERTMS/ETCS, ja ekspluatācijā esošajos ritekļos, kas paredzēti ātrgaitas satiksmes pakalpojumiem, vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmai tiek uzstādīta jauna vilcienu aizsardzības daļa.

7.3.3.3.   Papildu prasības

Dalībvalstis var ieviest papildu prasības valsts mērogā, jo īpaši ar mērķi:

1)

atļaut pārvietošanos pa ar ERTMS aprīkotām dzelzceļa līnijām tikai tiem ritekļiem, kas aprīkoti ar ERTMS, lai varētu izbeigt valsts pašreizējo sistēmu ekspluatāciju;

| 2) | pieprasīt, lai jaunas un modernizētas vai atjaunotas dzelzceļa infrastruktūras būvei un tehniskajai apkopei paredzētās mobilās iekārtas, manevru lokomotīves un/vai citi ritekļi, pat tad, ja tie ir paredzēti vienīgi valsts iekšējai satiksmei, būtu aprīkoti ar ERTMS.” |
| --- | --- |

2)

pieprasīt, lai jaunas un modernizētas vai atjaunotas dzelzceļa infrastruktūras būvei un tehniskajai apkopei paredzētās mobilās iekārtas, manevru lokomotīves un/vai citi ritekļi, pat tad, ja tie ir paredzēti vienīgi valsts iekšējai satiksmei, būtu aprīkoti ar ERTMS.”

| o) | A pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu; |
| --- | --- |

o)

A pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu;

| p) | G pielikuma tabulu groza šādi:






  1) | rindu, kas attiecas uz “Ritekļa metāla masa”, svītro; |
| --- | --- | --- |

p)

G pielikuma tabulu groza šādi:

1)

rindu, kas attiecas uz “Ritekļa metāla masa”, svītro;

| 2) | rindu, kas attiecas uz “Vilces strāvas līdzstrāvas un zemfrekvences komponenti”, svītro; |
| --- | --- |

2)

rindu, kas attiecas uz “Vilces strāvas līdzstrāvas un zemfrekvences komponenti”, svītro;

| 3) | rindu, kas attiecas uz “Drošības prasības ETCS DMI funkcijām”, svītro. |
| --- | --- |

3)

rindu, kas attiecas uz “Drošības prasības ETCS DMI funkcijām”, svītro.

2. pants

Lēmumam 2012/88/ES pievieno šādu pantu:

“7.a pants

1.   Eiropas Dzelzceļa aģentūra līdz 2015. gada 1. jūlijam publicē obligātās specifikācijas, kas minētas šā lēmuma A pielikuma A2. tabulā, 37.b un 37.c indeksā, slejā “2. specifikāciju kopums”.

Pirms to publicēšanas tā nosūta Komisijai tehnisku atzinumu par šo dokumentu iekļaušanu šā lēmuma A pielikuma A2. tabulā ar atsauces numuru, nosaukumu un versiju. Komisija attiecīgi informē komiteju, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. pantu.

2.   Eiropas Dzelzceļa aģentūra publicē specifikācijas, kas attiecas uz vilciena saskarni (FFFIS – Form Fit Functional Interface Specification – šā lēmuma A pielikuma A2. tabulas 82. un 81. indekss), kad tā uzskata, ka tās ir gatavas. Eiropas Dzelzceļa aģentūra regulāri ziņo par šīs gatavības novērtējumu Komitejai, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. pantu. Pirms to publicēšanas tā nosūta Komisijai tehnisku atzinumu par šo dokumentu iekļaušanu šā lēmuma A pielikuma A2. tabulā ar atsauces numuru, nosaukumu un versiju. Komisija attiecīgi informē komiteju, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. pantu.”

3. pants

Šo lēmumu piemēro no 2015. gada 1. jūlija.

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm un Eiropas Dzelzceļa aģentūrai.

Briselē, 2015. gada 5. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Violeta BULC

---

(1)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2010. gada 29. aprīļa Lēmums C(2010) 2576 final par pilnvarojumu Eiropas Dzelzceļa aģentūrai izstrādāt un pārskatīt savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas, lai paplašinātu to darbības jomu attiecībā uz visu dzelzceļa sistēmu Eiropas Savienībā.

2

(3)  Komisijas 2012. gada 25. janvāra Lēmums 2012/88/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām (OV L 51, 23.2.2012., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2014. gada 26. novembra Īstenošanas lēmums 2014/880/ES par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām un par Īstenošanas lēmuma 2011/633/ES atcelšanu (OV L 356, 12.12.2014., 489. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2012/88/ES A pielikumu groza šādi:

| 1) | svītro šādu rindu A1. tabulā:






  “4.2.1.b | 28” |
| --- | --- | --- |

1)

svītro šādu rindu A1. tabulā:

“4.2.1.b

28”

;

| 2) | A1. tabulā šāda rinda tiek grozīta šādi:






  “4.2.2.f | 7, 81, 82” |
| --- | --- | --- |

2)

A1. tabulā šāda rinda tiek grozīta šādi:

“4.2.2.f

7, 81, 82”

;

| 3) | A2. tabulu aizstāj ar šādu tabulu un saistītajām piezīmēm:













  “Indeksa Nr. | 1. specifikāciju kopums
  (ETCS “2. bāzlīnija” un GSM-R “0. bāzlīnija”) | 2. specifikāciju kopums
  (ETCS “3. bāzlīnija” un GSM-R “0. bāzlīnija”) |
| --- | --- | --- | --- |
| Atsauce | Specifikācijas nosaukums | Versija | Piezīmes | Atsauce | Specifikācijas nosaukums | Versija | Piezīmes |
| 1 | ERA/ERTMS/003204 | ERTMS/ETCS Functional requirement specification | 5.0 | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 2 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 3 | SUBSET-023 | Glossary of Terms and Abbreviations | 2.0.0. | | SUBSET-023 | Glossary of Terms and Abbreviations | 3.1.0. | |
| 4 | SUBSET-026 | System Requirements Specification | 2.3.0. | | SUBSET-026 | System Requirements Specification | 3.4.0. | |
| 5 | SUBSET-027 | FFFIS Juridical recorder-downloading tool | 2.3.0. | 1. piezīme | SUBSET-027 | FIS Juridical Recording | 3.1.0. | |
| 6 | SUBSET-033 | FIS for man-machine interface | 2.0.0. | | ERA_ERTMS_015560 | ETCS Driver Machine interface | 3.4.0. | |
| 7 | SUBSET-034 | FIS for the train interface | 2.0.0. | | SUBSET-034 | Train Interface FIS | 3.1.0. | |
| 8 | SUBSET-035 | Specific Transmission Module FFFIS | 2.1.1. | | SUBSET-035 | Specific Transmission Module FFFIS | 3.1.0. | |
| 9 | SUBSET-036 | FFFIS for Eurobalise | 2.4.1. | | SUBSET-036 | FFFIS for Eurobalise | 3.0.0. | |
| 10 | SUBSET-037 | EuroRadio FIS | 2.3.0. | | SUBSET-037 | EuroRadio FIS | 3.1.0. | |
| 11 | SUBSET-038 | Offline key management FIS | 2.3.0. | | SUBSET-038 | Offline key management FIS | 3.0.0. | |
| 12 | SUBSET-039 | FIS for the RBC/RBC handover | 2.3.0. | | SUBSET-039 | FIS for the RBC/RBC handover | 3.1.0. | |
| 13 | SUBSET-040 | Dimensioning and Engineering rules | 2.3.0. | | SUBSET-040 | Dimensioning and Engineering rules | 3.3.0. | |
| 14 | SUBSET-041 | Performance Requirements for Interoperability | 2.1.0. | | SUBSET-041 | Performance Requirements for Interoperability | 3.1.0. | |
| 15 | SUBSET-108 | Interoperability related consolidation on TSI Annex A documents | 1.2.0. | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 16 | SUBSET-044 | FFFIS for Euroloop | 2.3.0. | | SUBSET-044 | FFFIS for Euroloop | 2.4.0. | |
| 17 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 18 | SUBSET-046 | Radio infill FFFS | 2.0.0. | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 19 | SUBSET-047 | Trackside-Trainborne FIS for Radio infill | 2.0.0. | | SUBSET-047 | Trackside-Trainborne FIS for Radio infill | 3.0.0. | |
| 20 | SUBSET-048 | Trainborne FFFIS for Radio infill | 2.0.0. | | SUBSET-048 | Trainborne FFFIS for Radio infill | 3.0.0. | |
| 21 | SUBSET-049 | Radio infill FIS with LEU/interlocking | 2.0.0. | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 22 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 23 | SUBSET-054 | Responsibilities and rules for the assignment of values to ETCS variables | 2.1.0. | | SUBSET-054 | Responsibilities and rules for the assignment of values to ETCS variables | 3.0.0. | |
| 24 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 25 | SUBSET-056 | STM FFFIS Safe time layer | 2.2.0. | | SUBSET-056 | STM FFFIS Safe time layer | 3.0.0. | |
| 26 | SUBSET-057 | STM FFFIS Safe link layer | 2.2.0. | | SUBSET-057 | STM FFFIS Safe link layer | 3.0.0. | |
| 27 | SUBSET-091 | Safety Requirements for the Technical Interoperability of ETCS in Levels 1 and 2 | 2.5.0. | | SUBSET-091 | Safety Requirements for the Technical Interoperability of ETCS in Levels 1 and 2 | 3.3.0. | |
| 28 | Ar nolūku svītrots | | | 8. piezīme | Ar nolūku svītrots | | | 8. piezīme |
| 29 | SUBSET-102 | Test specification for interface “K” | 1.0.0. | | SUBSET-102 | Test specification for interface “K” | 2.0.0. | |
| 30 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 31 | SUBSET-094 | Functional requirements for an onboard reference test facility | 2.0.2. | | SUBSET-094 | Functional requirements for an onboard reference test facility | 3.0.0. | |
| 32 | EIRENE FRS | GSM-R Functional requirements specification | 7.4.0. | 10. piezīme | EIRENE FRS | GSM-R Functional requirements specification | 7.4.0. | 10. piezīme |
| 33 | EIRENE SRS | GSM-R System requirements specification | 15.4.0. | 10. piezīme | EIRENE SRS | GSM-R System requirements specification | 15.4.0. | 10. piezīme |
| 34 | A11T6001 | (MORANE) Radio Transmission FFFIS for EuroRadio | 12.4. | | A11T6001 | (MORANE) Radio Transmission FFFIS for EuroRadio | 12.4. | |
| 35 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 36.a | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 36.b | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 36.c | SUBSET-074-2 | FFFIS STM Test cases document | 1.0.0. | | SUBSET-074-2 | FFFIS STM Test cases document | 3.0.0. | |
| 37.a | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 37.b | SUBSET-076-5-2 | Test cases related to features | 2.3.3. | | SUBSET-076-5-2 | Test cases related to features | | 11. piezīme |
| 37.c | SUBSET-076-6- 3 | Test sequences | 2.3.3. | | Rezervēts | Test sequences generation: methodology and rules | | 11. piezīme |
| 37.d | SUBSET-076-7 | Scope of the test specifications | 1.0.2. | | SUBSET-076-7 | Scope of the test specifications | 3.0.0. | |
| 37.e | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 38 | 06E068 | ETCS Marker-board definition | 2.0. | | 06E068 | ETCS Marker-board definition | 2.0. | |
| 39 | SUBSET-092-1 | ERTMS EuroRadio Conformance Requirements | 2.3.0. | | SUBSET-092-1 | ERTMS EuroRadio Conformance Requirements | 3.0.0. | |
| 40 | SUBSET-092-2 | ERTMS EuroRadio test cases safety layer | 2.3.0. | | SUBSET-092-2 | ERTMS EuroRadio test cases safety layer | 3.0.0. | |
| 41 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 42 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 43 | SUBSET 085 | Test specification for Eurobalise FFFIS | 2.2.2. | | SUBSET-085 | Test specification for Eurobalise FFFIS | 3.0.0. | |
| 44 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | 9. piezīme |
| 45 | SUBSET-101 | Interface “K” Specification | 1.0.0. | | SUBSET-101 | Interface “K” Specification | 2.0.0. | |
| 46 | SUBSET-100 | Interface “G” Specification | 1.0.1. | | SUBSET-100 | Interface “G” Specification | 2.0.0. | |
| 47 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 48 | Rezervēts | Test specification for mobile equipment GSM-R | | 4. piezīme | Rezervēts | Test specification for mobile equipment GSM-R | | 4. piezīme |
| 49 | SUBSET-059 | Performance requirements for STM | 2.1.1. | | SUBSET-059 | Performance requirements for STM | 3.0.0. | |
| 50 | SUBSET-103 | Test specification for Euroloop | 1.0.0. | | SUBSET-103 | Test specification for Euroloop | 1.1.0. | |
| 51 | Rezervēts | Ergonomic aspects of the DMI | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 52 | SUBSET-058 | FFFIS STM Application layer | 2.1.1. | | SUBSET-058 | FFFIS STM Application layer | 3.1.0. | |
| 53 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 54 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 55 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 56 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 57 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 58 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 59 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 60 | Ar nolūku svītrots | | | | SUBSET-104 | ETCS System Version Management | 3.2.0. | |
| 61 | Ar nolūku svītrots | | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 62 | Rezervēts | RBC-RBC Test specification for safe communication interface | | | Ar nolūku svītrots | | | |
| 63 | SUBSET-098 | RBC-RBC Safe Communication Interface | 1.0.0. | | SUBSET-098 | RBC-RBC Safe Communication Interface | 3.0.0. | |
| 64 | EN 301 515 | Global System for Mobile Communication (GSM); Requirements for GSM operation on railways | 2.3.0. | 2. piezīme | EN 301 515 | Global System for Mobile Communication (GSM); Requirements for GSM operation on railways | 2.3.0. | 2. piezīme |
| 65 | TS 102 281 | Detailed requirements for GSM operation on railways | 2.3.0. | 3. piezīme | TS 102 281 | Detailed requirements for GSM operation on railways | 2.3.0. | 3. piezīme |
| 66 | TS 103169 | ASCI Options for Interoperability | 1.1.1. | | TS 103169 | ASCI Options for Interoperability | 1.1.1. | |
| 67 | (MORANE) P 38 T 9001 | FFFIS for GSM-R SIM Cards | 4.2. | | (MORANE) P 38 T 9001 | FFFIS for GSM-R SIM Cards | 4.2. | |
| 68 | ETSI TS 102 610 | Railway Telecommunication; GSM; Usage of the UUIE for GSM operation on railways | 1.3.0. | | ETSI TS 102 610 | Railway Telecommunication; GSM; Usage of the UUIE for GSM operation on railways | 1.3.0. | |
| 69 | (MORANE) F 10 T 6002 | FFFS for Confirmation of High Priority Calls | 5.0. | | (MORANE) F 10 T 6002 | FFFS for Confirmation of High Priority Calls | 5.0. | |
| 70 | (MORANE) F 12 T 6002 | FIS for Confirmation of High Priority Calls | 5.0. | | (MORANE) F 12 T 6002 | FIS for Confirmation of High Priority Calls | 5.0. | |
| 71 | (MORANE) E 10 T 6001 | FFFS for Functional Addressing | 4.1. | | (MORANE) E 10 T 6001 | FFFS for Functional Addressing | 4.1. | |
| 72 | (MORANE) E 12 T 6001 | FIS for Functional Addressing | 5.1. | | (MORANE) E 12 T 6001 | FIS for Functional Addressing | 5.1. | |
| 73 | (MORANE) F 10 T6001 | FFFS for Location Dependent Addressing | 4 | | (MORANE) F 10 T6001 | FFFS for Location Dependent Addressing | 4 | |
| 74 | (MORANE) F 12 T6001 | FIS for Location Dependent Addressing | 3 | | (MORANE) F 12 T6001 | FIS for Location Dependent Addressing | 3 | |
| 75 | (MORANE) F 10 T 6003 | FFFS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties | 4 | | (MORANE) F 10 T 6003 | FFFS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties | 4 | |
| 76 | (MORANE) F 12 T 6003 | FIS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties | 4 | | (MORANE) F 12 T 6003 | FIS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties | 4 | |
| 77 | ERA/ERTMS/033281 | Interfaces between CCS track-side and other subsystems | 2.0. | 7. piezīme | ERA/ERTMS/033281 | Interfaces between CCS track-side and other subsystems | 2.0. | 7. piezīme |
| 78 | Rezervēts | Safety requirements for ETCS DMI functions | | | Ar nolūku svītrots | | | 6. piezīme |
| 79 | Neattiecas | Neattiecas | | | SUBSET-114 | KMC-ETCS Entity Off-line KM FIS | 1.0.0. | |
| 80 | Neattiecas | Neattiecas | | | Ar nolūku svītrots | | | 5. piezīme |
| 81 | Neattiecas | Neattiecas | | | SUBSET-119 | Train Interface FFFIS | | 12. piezīme |
| 82 | Neattiecas | Neattiecas | | | SUBSET-120 | FFFIS TI – Safety Analysis | | 12. piezīme |
| 1. piezīme: | obligāts ir tikai ierakstīšanai paredzētās informācijas funkcionālais apraksts, nevis saskarnes tehniskie parametri. |

3)

A2. tabulu aizstāj ar šādu tabulu un saistītajām piezīmēm:

“Indeksa Nr.

1. specifikāciju kopums

(ETCS “2. bāzlīnija” un GSM-R “0. bāzlīnija”)

2. specifikāciju kopums

(ETCS “3. bāzlīnija” un GSM-R “0. bāzlīnija”)

Atsauce

Specifikācijas nosaukums

Versija

Piezīmes

Atsauce

Specifikācijas nosaukums

Versija

Piezīmes

1

ERA/ERTMS/003204

ERTMS/ETCS Functional requirement specification

5.0

Ar nolūku svītrots

2

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

3

SUBSET-023

Glossary of Terms and Abbreviations

2.0.0.

SUBSET-023

Glossary of Terms and Abbreviations

3.1.0.

4

SUBSET-026

System Requirements Specification

2.3.0.

SUBSET-026

System Requirements Specification

3.4.0.

5

SUBSET-027

FFFIS Juridical recorder-downloading tool

2.3.0.

1. piezīme

SUBSET-027

FIS Juridical Recording

3.1.0.

6

SUBSET-033

FIS for man-machine interface

2.0.0.

ERA_ERTMS_015560

ETCS Driver Machine interface

3.4.0.

7

SUBSET-034

FIS for the train interface

2.0.0.

SUBSET-034

Train Interface FIS

3.1.0.

8

SUBSET-035

Specific Transmission Module FFFIS

2.1.1.

SUBSET-035

Specific Transmission Module FFFIS

3.1.0.

9

SUBSET-036

FFFIS for Eurobalise

2.4.1.

SUBSET-036

FFFIS for Eurobalise

3.0.0.

10

SUBSET-037

EuroRadio FIS

2.3.0.

SUBSET-037

EuroRadio FIS

3.1.0.

11

SUBSET-038

Offline key management FIS

2.3.0.

SUBSET-038

Offline key management FIS

3.0.0.

12

SUBSET-039

FIS for the RBC/RBC handover

2.3.0.

SUBSET-039

FIS for the RBC/RBC handover

3.1.0.

13

SUBSET-040

Dimensioning and Engineering rules

2.3.0.

SUBSET-040

Dimensioning and Engineering rules

3.3.0.

14

SUBSET-041

Performance Requirements for Interoperability

2.1.0.

SUBSET-041

Performance Requirements for Interoperability

3.1.0.

15

SUBSET-108

Interoperability related consolidation on TSI Annex A documents

1.2.0.

Ar nolūku svītrots

16

SUBSET-044

FFFIS for Euroloop

2.3.0.

SUBSET-044

FFFIS for Euroloop

2.4.0.

17

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

18

SUBSET-046

Radio infill FFFS

2.0.0.

Ar nolūku svītrots

19

SUBSET-047

Trackside-Trainborne FIS for Radio infill

2.0.0.

SUBSET-047

Trackside-Trainborne FIS for Radio infill

3.0.0.

20

SUBSET-048

Trainborne FFFIS for Radio infill

2.0.0.

SUBSET-048

Trainborne FFFIS for Radio infill

3.0.0.

21

SUBSET-049

Radio infill FIS with LEU/interlocking

2.0.0.

Ar nolūku svītrots

22

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

23

SUBSET-054

Responsibilities and rules for the assignment of values to ETCS variables

2.1.0.

SUBSET-054

Responsibilities and rules for the assignment of values to ETCS variables

3.0.0.

24

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

25

SUBSET-056

STM FFFIS Safe time layer

2.2.0.

SUBSET-056

STM FFFIS Safe time layer

3.0.0.

26

SUBSET-057

STM FFFIS Safe link layer

2.2.0.

SUBSET-057

STM FFFIS Safe link layer

3.0.0.

27

SUBSET-091

Safety Requirements for the Technical Interoperability of ETCS in Levels 1 and 2

2.5.0.

SUBSET-091

Safety Requirements for the Technical Interoperability of ETCS in Levels 1 and 2

3.3.0.

28

Ar nolūku svītrots

8. piezīme

Ar nolūku svītrots

8. piezīme

29

SUBSET-102

Test specification for interface “K”

1.0.0.

SUBSET-102

Test specification for interface “K”

2.0.0.

30

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

31

SUBSET-094

Functional requirements for an onboard reference test facility

2.0.2.

SUBSET-094

Functional requirements for an onboard reference test facility

3.0.0.

32

EIRENE FRS

GSM-R Functional requirements specification

7.4.0.

10. piezīme

EIRENE FRS

GSM-R Functional requirements specification

7.4.0.

10. piezīme

33

EIRENE SRS

GSM-R System requirements specification

15.4.0.

10. piezīme

EIRENE SRS

GSM-R System requirements specification

15.4.0.

10. piezīme

34

A11T6001

(MORANE) Radio Transmission FFFIS for EuroRadio

12.4.

A11T6001

(MORANE) Radio Transmission FFFIS for EuroRadio

12.4.

35

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

36.a

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

36.b

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

36.c

SUBSET-074-2

FFFIS STM Test cases document

1.0.0.

SUBSET-074-2

FFFIS STM Test cases document

3.0.0.

37.a

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

37.b

SUBSET-076-5-2

Test cases related to features

2.3.3.

SUBSET-076-5-2

Test cases related to features

11. piezīme

37.c

SUBSET-076-6- 3

Test sequences

2.3.3.

Rezervēts

Test sequences generation: methodology and rules

11. piezīme

37.d

SUBSET-076-7

Scope of the test specifications

1.0.2.

SUBSET-076-7

Scope of the test specifications

3.0.0.

37.e

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

38

06E068

ETCS Marker-board definition

2.0.

06E068

ETCS Marker-board definition

2.0.

39

SUBSET-092-1

ERTMS EuroRadio Conformance Requirements

2.3.0.

SUBSET-092-1

ERTMS EuroRadio Conformance Requirements

3.0.0.

40

SUBSET-092-2

ERTMS EuroRadio test cases safety layer

2.3.0.

SUBSET-092-2

ERTMS EuroRadio test cases safety layer

3.0.0.

41

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

42

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

43

SUBSET 085

Test specification for Eurobalise FFFIS

2.2.2.

SUBSET-085

Test specification for Eurobalise FFFIS

3.0.0.

44

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

9. piezīme

45

SUBSET-101

Interface “K” Specification

1.0.0.

SUBSET-101

Interface “K” Specification

2.0.0.

46

SUBSET-100

Interface “G” Specification

1.0.1.

SUBSET-100

Interface “G” Specification

2.0.0.

47

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

48

Rezervēts

Test specification for mobile equipment GSM-R

4. piezīme

Rezervēts

Test specification for mobile equipment GSM-R

4. piezīme

49

SUBSET-059

Performance requirements for STM

2.1.1.

SUBSET-059

Performance requirements for STM

3.0.0.

50

SUBSET-103

Test specification for Euroloop

1.0.0.

SUBSET-103

Test specification for Euroloop

1.1.0.

51

Rezervēts

Ergonomic aspects of the DMI

Ar nolūku svītrots

52

SUBSET-058

FFFIS STM Application layer

2.1.1.

SUBSET-058

FFFIS STM Application layer

3.1.0.

53

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

54

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

55

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

56

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

57

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

58

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

59

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

60

Ar nolūku svītrots

SUBSET-104

ETCS System Version Management

3.2.0.

61

Ar nolūku svītrots

Ar nolūku svītrots

62

Rezervēts

RBC-RBC Test specification for safe communication interface

Ar nolūku svītrots

63

SUBSET-098

RBC-RBC Safe Communication Interface

1.0.0.

SUBSET-098

RBC-RBC Safe Communication Interface

3.0.0.

64

EN 301 515

Global System for Mobile Communication (GSM); Requirements for GSM operation on railways

2.3.0.

2. piezīme

EN 301 515

Global System for Mobile Communication (GSM); Requirements for GSM operation on railways

2.3.0.

2. piezīme

65

TS 102 281

Detailed requirements for GSM operation on railways

2.3.0.

3. piezīme

TS 102 281

Detailed requirements for GSM operation on railways

2.3.0.

3. piezīme

66

TS 103169

ASCI Options for Interoperability

1.1.1.

TS 103169

ASCI Options for Interoperability

1.1.1.

67

(MORANE) P 38 T 9001

FFFIS for GSM-R SIM Cards

4.2.

(MORANE) P 38 T 9001

FFFIS for GSM-R SIM Cards

4.2.

68

ETSI TS 102 610

Railway Telecommunication; GSM; Usage of the UUIE for GSM operation on railways

1.3.0.

ETSI TS 102 610

Railway Telecommunication; GSM; Usage of the UUIE for GSM operation on railways

1.3.0.

69

(MORANE) F 10 T 6002

FFFS for Confirmation of High Priority Calls

5.0.

(MORANE) F 10 T 6002

FFFS for Confirmation of High Priority Calls

5.0.

70

(MORANE) F 12 T 6002

FIS for Confirmation of High Priority Calls

5.0.

(MORANE) F 12 T 6002

FIS for Confirmation of High Priority Calls

5.0.

71

(MORANE) E 10 T 6001

FFFS for Functional Addressing

4.1.

(MORANE) E 10 T 6001

FFFS for Functional Addressing

4.1.

72

(MORANE) E 12 T 6001

FIS for Functional Addressing

5.1.

(MORANE) E 12 T 6001

FIS for Functional Addressing

5.1.

73

(MORANE) F 10 T6001

FFFS for Location Dependent Addressing

4

(MORANE) F 10 T6001

FFFS for Location Dependent Addressing

4

74

(MORANE) F 12 T6001

FIS for Location Dependent Addressing

3

(MORANE) F 12 T6001

FIS for Location Dependent Addressing

3

75

(MORANE) F 10 T 6003

FFFS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties

4

(MORANE) F 10 T 6003

FFFS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties

4

76

(MORANE) F 12 T 6003

FIS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties

4

(MORANE) F 12 T 6003

FIS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties

4

77

ERA/ERTMS/033281

Interfaces between CCS track-side and other subsystems

2.0.

7. piezīme

ERA/ERTMS/033281

Interfaces between CCS track-side and other subsystems

2.0.

7. piezīme

78

Rezervēts

Safety requirements for ETCS DMI functions

Ar nolūku svītrots

6. piezīme

79

Neattiecas

Neattiecas

SUBSET-114

KMC-ETCS Entity Off-line KM FIS

1.0.0.

80

Neattiecas

Neattiecas

Ar nolūku svītrots

5. piezīme

81

Neattiecas

Neattiecas

SUBSET-119

Train Interface FFFIS

12. piezīme

82

Neattiecas

Neattiecas

SUBSET-120

FFFIS TI – Safety Analysis

12. piezīme

1. piezīme:

obligāts ir tikai ierakstīšanai paredzētās informācijas funkcionālais apraksts, nevis saskarnes tehniskie parametri.

| 2. piezīme: | to specifikāciju noteikumi, kuras norādītas standarta EN 301 515 2.1. iedaļā, kas ir minēti indeksā 32 un indeksā 33 kā “MI”, ir obligāti. |
| --- | --- |

2. piezīme:

to specifikāciju noteikumi, kuras norādītas standarta EN 301 515 2.1. iedaļā, kas ir minēti indeksā 32 un indeksā 33 kā “MI”, ir obligāti.

| 3. piezīme: | izmaiņu pieprasījumi (CR), kas norādīti 1. un 2. tabulā specifikācijā TS 102 281 un kas ietekmē noteikumus, kuri ir minēti indeksā 32 un indeksā 33 kā “MI”, ir obligāti. |
| --- | --- |

3. piezīme:

izmaiņu pieprasījumi (CR), kas norādīti 1. un 2. tabulā specifikācijā TS 102 281 un kas ietekmē noteikumus, kuri ir minēti indeksā 32 un indeksā 33 kā “MI”, ir obligāti.

| 4. piezīme: | indekss 48 attiecas tikai uz GSM-R mobilās iekārtas testa gadījumiem. Pagaidām tas paliek “rezervēts”. Piemērošanas rokasgrāmatā būs pieejamo saskaņoto testa lietu katalogs mobilo iekārtu un tīklu novērtēšanai saskaņā ar soļiem, kas norādīti šo SITS 6.1.2. iedaļā. |
| --- | --- |

4. piezīme:

indekss 48 attiecas tikai uz GSM-R mobilās iekārtas testa gadījumiem. Pagaidām tas paliek “rezervēts”. Piemērošanas rokasgrāmatā būs pieejamo saskaņoto testa lietu katalogs mobilo iekārtu un tīklu novērtēšanai saskaņā ar soļiem, kas norādīti šo SITS 6.1.2. iedaļā.

| 5. piezīme: | produkti, kas ir tirgū, jau ir piemēroti RU vajadzībām, kas saistītas ar GSM-R mašīnista un mašīnas saskarni, un pilnībā sadarbspējīgi, tāpēc nav nepieciešams CCS SITS standarts. |
| --- | --- |

5. piezīme:

produkti, kas ir tirgū, jau ir piemēroti RU vajadzībām, kas saistītas ar GSM-R mašīnista un mašīnas saskarni, un pilnībā sadarbspējīgi, tāpēc nav nepieciešams CCS SITS standarts.

| 6. piezīme: | informācija, kas bija paredzēta indeksam 78, iekļauta indeksā 27 (SUBSET-091). |
| --- | --- |

6. piezīme:

informācija, kas bija paredzēta indeksam 78, iekļauta indeksā 27 (SUBSET-091).

| 7. piezīme: | šis dokuments nav atkarīgs no ETCS un GSM-R bāzlīnijas. |
| --- | --- |

7. piezīme:

šis dokuments nav atkarīgs no ETCS un GSM-R bāzlīnijas.

| 8. piezīme: | prasības drošumam/darbgatavībai tagad ir ietvertas SITS (4.2.1.2. iedaļā) |
| --- | --- |

8. piezīme:

prasības drošumam/darbgatavībai tagad ir ietvertas SITS (4.2.1.2. iedaļā)

| 9. piezīme: | ERA analīze liecināja, ka nobrauktā attāluma mērīšanas saskarnei nav nepieciešama obligāta specifikācija. |
| --- | --- |

9. piezīme:

ERA analīze liecināja, ka nobrauktā attāluma mērīšanas saskarnei nav nepieciešama obligāta specifikācija.

| 10. piezīme: | tikai (MI) prasības ir obligātas CCS SITS. |
| --- | --- |

10. piezīme:

tikai (MI) prasības ir obligātas CCS SITS.

| 11. piezīme: | specifikācijas, kas jāpārvalda, izmantojot Eiropas Dzelzceļa aģentūras tehnisko atzinumu. |
| --- | --- |

11. piezīme:

specifikācijas, kas jāpārvalda, izmantojot Eiropas Dzelzceļa aģentūras tehnisko atzinumu.

| 12. piezīme: | atsauce uz šīm specifikācijām tiks publicēta piemērošanas rokasgrāmatā, tiek gaidīti precizējumi par saskarnes ritošā sastāva pusi.” |
| --- | --- |

12. piezīme:

atsauce uz šīm specifikācijām tiks publicēta piemērošanas rokasgrāmatā, tiek gaidīti precizējumi par saskarnes ritošā sastāva pusi.”

;

| 4) | A3. tabulu aizstāj ar šādu tabulu un saistīto piezīmi:









  “Nr. | Atsauce | Dokumenta nosaukums un piebildes | Versija | Piezīme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | EN 50126 | Dzelzceļa aprīkojums – Drošuma, darbgatavības, remontējamības un drošības (RAMS) specifikācija un demonstrācija | 1999 | 1. |
| 2. | EN 50128 | Dzelzceļa aprīkojums – Sakaru, signalizācijas un datu apstrādes sistēmas – Dzelzceļa vadības un aizsardzības sistēmu programmatūra | 2011 vai 2001 | |
| 3. | EN 50129 | Dzelzceļa aprīkojums – Sakaru, signalizācijas un datu apstrādes sistēmas – Ar drošību saistītas elektroniskās signalizācijas sistēmas | 2003 | 1. |
| 4. | EN 50159 | Dzelzceļa aprīkojums – Sakaru, signalizācijas un datu apstrādes sistēmas – Ar drošību saistīta komunikācija pārraides sistēmās | 2010 | 1. |
| 1. piezīme: | šis standarts ir saskaņots, sk. Komisijas paziņojumu saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvas 2008/57/EK par dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (OV C 345, 26.11.2013., 3. lpp.) īstenošanu, kur ir norādīti arī publicētie redakcionālie labojumi.” |

4)

A3. tabulu aizstāj ar šādu tabulu un saistīto piezīmi:

“Nr.

Atsauce

Dokumenta nosaukums un piebildes

Versija

Piezīme

1

EN 50126

Dzelzceļa aprīkojums – Drošuma, darbgatavības, remontējamības un drošības (RAMS) specifikācija un demonstrācija

1999

1.

2.

EN 50128

Dzelzceļa aprīkojums – Sakaru, signalizācijas un datu apstrādes sistēmas – Dzelzceļa vadības un aizsardzības sistēmu programmatūra

2011 vai 2001

3.

EN 50129

Dzelzceļa aprīkojums – Sakaru, signalizācijas un datu apstrādes sistēmas – Ar drošību saistītas elektroniskās signalizācijas sistēmas

2003

1.

4.

EN 50159

Dzelzceļa aprīkojums – Sakaru, signalizācijas un datu apstrādes sistēmas – Ar drošību saistīta komunikācija pārraides sistēmās

2010

1.

1. piezīme:

šis standarts ir saskaņots, sk. Komisijas paziņojumu saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvas 2008/57/EK par dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (OV C 345, 26.11.2013., 3. lpp.) īstenošanu, kur ir norādīti arī publicētie redakcionālie labojumi.”

---

| 7.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 3/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 3/59

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/15

(2015. gada 5. janvāris)

par pasākumu, ar kuru Somija saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/686/EEK 7. pantu aizliedz laist tirgū galvas aizsargu Ribcap

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 10114)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 21. decembra Direktīvu 89/686/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Somijas iestādes 2014. gada jūnijā paziņoja Komisijai par pasākumu, ar ko aizliedz laist tirgū galvas aizsargus, kurus ražo Šveices uzņēmums Ribcap AG (adrese: Berbegraben 4, CH-3110 Münsingen). Uz galvas aizsargiem Ribcap saskaņā ar Direktīvu 89/686/EEK bija izvietota CE zīme. |
| --- | --- |

(1)

Somijas iestādes 2014. gada jūnijā paziņoja Komisijai par pasākumu, ar ko aizliedz laist tirgū galvas aizsargus, kurus ražo Šveices uzņēmums Ribcap AG (adrese: Berbegraben 4, CH-3110 Münsingen). Uz galvas aizsargiem Ribcap saskaņā ar Direktīvu 89/686/EEK bija izvietota CE zīme.

| (2) | Ražojumus tirgo kā galvas aizsargus, kuri ietilpst individuālo aizsardzības līdzekļu (IAL) I kategorijā un kuri cita starpā paredzēti slidošanai un slēpošanai. |
| --- | --- |

(2)

Ražojumus tirgo kā galvas aizsargus, kuri ietilpst individuālo aizsardzības līdzekļu (IAL) I kategorijā un kuri cita starpā paredzēti slidošanai un slēpošanai.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvas 89/686/EEK 8. panta 3. punktu: “Vienkāršas konstrukcijas IAL modeļiem (I kategorija) nepieprasa EK tipa pārbaudi tad, ja projektētājs pieņem, ka lietotājs pats var novērtēt nodrošināto aizsardzību pret minimāliem apdraudējumiem, kuru pakāpenisko ietekmi savlaicīgi var noteikt lietotājs.” |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvas 89/686/EEK 8. panta 3. punktu: “Vienkāršas konstrukcijas IAL modeļiem (I kategorija) nepieprasa EK tipa pārbaudi tad, ja projektētājs pieņem, ka lietotājs pats var novērtēt nodrošināto aizsardzību pret minimāliem apdraudējumiem, kuru pakāpenisko ietekmi savlaicīgi var noteikt lietotājs.”

| (4) | Ražojumu importē un izplata Somijas uzņēmums Brandsense Oy/Classic Bike Finland (adrese: Mechelininkatu 15, FI-00100 Helsinki). Informācija uzņēmuma tīmekļa vietnē liecina, ka tas importē un tirgo velosipēdus. |
| --- | --- |

(4)

Ražojumu importē un izplata Somijas uzņēmums Brandsense Oy/Classic Bike Finland (adrese: Mechelininkatu 15, FI-00100 Helsinki). Informācija uzņēmuma tīmekļa vietnē liecina, ka tas importē un tirgo velosipēdus.

| (5) | Importētāja tīmekļa vietnē ir saites uz ražojuma Ribcap brošūru, ko sagatavojis ražotājs, un ražojuma sertifikātu, kas izsniegts, pamatojoties uz testiem, kurus veikusi Strasbūras Universitāte, un kas it kā apliecina, ka ražojums pasargā no galvas traumām; uz iepakojuma un reklāmas materiālos ir norādīti vārdi “Certified Safety” (apliecināts drošums). Šāds teksts var radīt iespaidu, ka ražojumam ir veikta EK tipa pārbaude un to veikusi izziņotā iestāde, taču Strasbūras Universitāte tāda nav. |
| --- | --- |

(5)

Importētāja tīmekļa vietnē ir saites uz ražojuma Ribcap brošūru, ko sagatavojis ražotājs, un ražojuma sertifikātu, kas izsniegts, pamatojoties uz testiem, kurus veikusi Strasbūras Universitāte, un kas it kā apliecina, ka ražojums pasargā no galvas traumām; uz iepakojuma un reklāmas materiālos ir norādīti vārdi “Certified Safety” (apliecināts drošums). Šāds teksts var radīt iespaidu, ka ražojumam ir veikta EK tipa pārbaude un to veikusi izziņotā iestāde, taču Strasbūras Universitāte tāda nav.

| (6) | Saskaņā ar apgalvojumiem reklāmas brošūrā ražojums Ribcap aizsargā galvu trieciena laikā. No brošūras tekstiem, piemēram, izteikuma “Ribcap is my comfortable, light and effective head protection for the sports” (ražojums Ribcap ir komfortabls, viegls un efektīvs galvas aizsargs sportojot) patērētājam var rasties iespaids, ka ražojums ir piemērots izmantošanai dažādos sporta veidos un par galvas aizsargu. Lai gan uz ražojuma iepakojuma ir teksts “No protective effect like helmet” (nenodrošina ķiverei līdzvērtīgu aizsardzību), minētie apgalvojumi maldina patērētājus par ražojuma drošuma parametriem un var tiem radīt iespaidu, ka ražojums aizsargā pret apdraudējumiem, kas nav minimāli. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar apgalvojumiem reklāmas brošūrā ražojums Ribcap aizsargā galvu trieciena laikā. No brošūras tekstiem, piemēram, izteikuma “Ribcap is my comfortable, light and effective head protection for the sports” (ražojums Ribcap ir komfortabls, viegls un efektīvs galvas aizsargs sportojot) patērētājam var rasties iespaids, ka ražojums ir piemērots izmantošanai dažādos sporta veidos un par galvas aizsargu. Lai gan uz ražojuma iepakojuma ir teksts “No protective effect like helmet” (nenodrošina ķiverei līdzvērtīgu aizsardzību), minētie apgalvojumi maldina patērētājus par ražojuma drošuma parametriem un var tiem radīt iespaidu, ka ražojums aizsargā pret apdraudējumiem, kas nav minimāli.

| (7) | Saskaņā ar klasifikācijas ceļvedi, kas iekļauts Direktīvas 89/686/EEK piemērošanas vadlīnijās, visas ķiveres, tostarp sporta ķiveres, ietilpst IAL II kategorijā, tāpēc uz tām attiecas EK tipa pārbaude, ko veic izziņotā iestāde. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar klasifikācijas ceļvedi, kas iekļauts Direktīvas 89/686/EEK piemērošanas vadlīnijās, visas ķiveres, tostarp sporta ķiveres, ietilpst IAL II kategorijā, tāpēc uz tām attiecas EK tipa pārbaude, ko veic izziņotā iestāde.

| (8) | Ražojumiem nav pievienotas lietošanas instrukcijas somu un zviedru valodā, kas ir oficiālās valodas Somijā. |
| --- | --- |

(8)

Ražojumiem nav pievienotas lietošanas instrukcijas somu un zviedru valodā, kas ir oficiālās valodas Somijā.

| (9) | Tā kā ražojumam nav pievienotas lietošanas instrukcijas, kurās būtu aprakstīts, kurās situācijās to paredzēts lietot vai kādi ir lietošanas ierobežojumi, Somijas iestādes uzskata, ka ražojums var radīt maldīgu drošības sajūtu un likt patērētājam domāt, ka šis ražojums nodrošina tādu pašu aizsardzību kā ķivere (IAL II kat.). |
| --- | --- |

(9)

Tā kā ražojumam nav pievienotas lietošanas instrukcijas, kurās būtu aprakstīts, kurās situācijās to paredzēts lietot vai kādi ir lietošanas ierobežojumi, Somijas iestādes uzskata, ka ražojums var radīt maldīgu drošības sajūtu un likt patērētājam domāt, ka šis ražojums nodrošina tādu pašu aizsardzību kā ķivere (IAL II kat.).

| (10) | Izplatītājs nosūtīja Somijas iestādēm ražotāja sagatavotu atbilstības deklarāciju; tā nebija sagatavota atbilstoši Direktīvas 89/686/EEK VI pielikumā sniegtajam paraugam. |
| --- | --- |

(10)

Izplatītājs nosūtīja Somijas iestādēm ražotāja sagatavotu atbilstības deklarāciju; tā nebija sagatavota atbilstoši Direktīvas 89/686/EEK VI pielikumā sniegtajam paraugam.

| (11) | Komisija rakstiski aicināja ražotāju un izplatītāju Somijā iesniegt komentārus par Somijas iestāžu veikto pasākumu. Ražotājs savā atbildē vēlreiz apstiprināja nostāju, ka ražojums Ribcap nav ķivere, bet gan vilnas cepure ar aizsargelementiem, un tas būtu jāuzskata par IAL I kategorijas ražojumu saskaņā ar Direktīvu 89/686/EEK. Ražotājs atzina, ka, iespējams, vārdi “Certified Security” ir maldinošs un neveiksmīgs izteikums. |
| --- | --- |

(11)

Komisija rakstiski aicināja ražotāju un izplatītāju Somijā iesniegt komentārus par Somijas iestāžu veikto pasākumu. Ražotājs savā atbildē vēlreiz apstiprināja nostāju, ka ražojums Ribcap nav ķivere, bet gan vilnas cepure ar aizsargelementiem, un tas būtu jāuzskata par IAL I kategorijas ražojumu saskaņā ar Direktīvu 89/686/EEK. Ražotājs atzina, ka, iespējams, vārdi “Certified Security” ir maldinošs un neveiksmīgs izteikums.

| (12) | Ražotājs savai atbildei pievienoja Šveices iestāžu ziņojumu. Tajā ir minēta vēstule, kuru Šveices iestādes nosūtīja Ribcap un kurā tās pieprasīja, lai ražojums turpmāk netiktu reklamēts, radot iespaidu, ka tas fizisko aktivitāšu laikā, kurās izmanto aprīkojumu (slēpes, sniegadēli, velosipēdu u. c.), pasargā galvu no traumām, ja notiek kritiens. Pēc ražojuma apraksta atjaunināšanas un skaidra brīdinājuma pievienošanas Ribcap varēja pārdot ražojumu, klasificējot to kā cepuri ar iešūtu aizsargelementu (IAL I kategorija). |
| --- | --- |

(12)

Ražotājs savai atbildei pievienoja Šveices iestāžu ziņojumu. Tajā ir minēta vēstule, kuru Šveices iestādes nosūtīja Ribcap un kurā tās pieprasīja, lai ražojums turpmāk netiktu reklamēts, radot iespaidu, ka tas fizisko aktivitāšu laikā, kurās izmanto aprīkojumu (slēpes, sniegadēli, velosipēdu u. c.), pasargā galvu no traumām, ja notiek kritiens. Pēc ražojuma apraksta atjaunināšanas un skaidra brīdinājuma pievienošanas Ribcap varēja pārdot ražojumu, klasificējot to kā cepuri ar iešūtu aizsargelementu (IAL I kategorija).

| (13) | Ne ražojuma apraksts, ne arī brīdinājums, ko izmanto ražojuma tirdzniecībai Somijā, nešķiet atbilstošs prasībām, kas piemērojamas, lai to varētu tirgot kā IAL I kategorijas ražojumu, jo minētajā gadījumā ražojumu tirgo kā galvas aizsargu slidošanai, slēpošanai un citām brīvdabas aktivitātēm. |
| --- | --- |

(13)

Ne ražojuma apraksts, ne arī brīdinājums, ko izmanto ražojuma tirdzniecībai Somijā, nešķiet atbilstošs prasībām, kas piemērojamas, lai to varētu tirgot kā IAL I kategorijas ražojumu, jo minētajā gadījumā ražojumu tirgo kā galvas aizsargu slidošanai, slēpošanai un citām brīvdabas aktivitātēm.

| (14) | Ņemot vērā pieejamo dokumentāciju un iesaistīto personu komentārus, Komisija uzskata, ka galvas aizsargs Ribcap neatbilst veselības un drošības pamatprasībām 1.1.2. punktā Aizsardzības līmeņi un klases, 1.4. punktā Ražotāja sniegtā informācija un 3.1.1. punktā Iedarbība, ko rada priekšmetu krišana vai izvirzīšanās uz āru un ķermeņa daļu saduršanās ar šķērsli, |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā pieejamo dokumentāciju un iesaistīto personu komentārus, Komisija uzskata, ka galvas aizsargs Ribcap neatbilst veselības un drošības pamatprasībām 1.1.2. punktā Aizsardzības līmeņi un klases, 1.4. punktā Ražotāja sniegtā informācija un 3.1.1. punktā Iedarbība, ko rada priekšmetu krišana vai izvirzīšanās uz āru un ķermeņa daļu saduršanās ar šķērsli,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Somijas iestāžu pasākums aizliegt laist tirgū uzņēmuma Ribcap AG ražoto galvas aizsargu Ribcap, ir pamatots.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2015. gada 5. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  OV L 399, 30.12.1989., 18. lpp.

1

---

| 7.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 3/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 3/61

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/16

(2015. gada 6. janvāris)

par atsauces uz standartu EN 1870-17:2012 “Manuālās horizontālās pārzāģēšanas mašīnas ar vienu zāģa vienību” publicēšanu ar ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīvu 2006/42/EK par mašīnām, un ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

ņemot vērā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulas (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (2) 22. pantu izveidotās komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Ja valsts standarts, transponējot harmonizētu standartu, uz kuru Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce, attiecas uz vienu vai vairākām veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām, kas izklāstītas Direktīvas 2006/42/EK I pielikumā, uzskata, ka saskaņā ar šo standartu ražotā mašīna atbilst attiecīgajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Ja valsts standarts, transponējot harmonizētu standartu, uz kuru Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce, attiecas uz vienu vai vairākām veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām, kas izklāstītas Direktīvas 2006/42/EK I pielikumā, uzskata, ka saskaņā ar šo standartu ražotā mašīna atbilst attiecīgajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām.

| (2) | 2013. gada maijā Francija saskaņā ar Direktīvas 2006/42/EK 10. pantu iesniedza oficiālu iebildumu pret standartu EN 1870-17:2012 “Kokapstrādes mašīnu drošums. Ripzāģu mašīnas. 17. daļa: Manuālās horizontālās pārzāģēšanas mašīnas ar vienu zāģa vienību (radiālzāģi)”, ko Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) bija ierosinājusi harmonizēt saskaņā ar Direktīvu 2006/42/EK. |
| --- | --- |

(2)

2013. gada maijā Francija saskaņā ar Direktīvas 2006/42/EK 10. pantu iesniedza oficiālu iebildumu pret standartu EN 1870-17:2012 “Kokapstrādes mašīnu drošums. Ripzāģu mašīnas. 17. daļa: Manuālās horizontālās pārzāģēšanas mašīnas ar vienu zāģa vienību (radiālzāģi)”, ko Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) bija ierosinājusi harmonizēt saskaņā ar Direktīvu 2006/42/EK.

| (3) | Oficiālais iebildums pamatots ar to, ka standarta 5.3.6.1. panta par zāģa asmens aizsardzību 3. punkta noteikumi paredz, ka aizsargs var būt nekustīgs vai kustīgs, nenorādot, kurš aizsargs kādā situācijā ir nepieciešams, kaut gan šīs divas ierīces kategorijas atšķiras pēc būtības un nodrošina atšķirīgu drošības līmeni, kas atbilst dažādiem risku analīzes rezultātiem. |
| --- | --- |

(3)

Oficiālais iebildums pamatots ar to, ka standarta 5.3.6.1. panta par zāģa asmens aizsardzību 3. punkta noteikumi paredz, ka aizsargs var būt nekustīgs vai kustīgs, nenorādot, kurš aizsargs kādā situācijā ir nepieciešams, kaut gan šīs divas ierīces kategorijas atšķiras pēc būtības un nodrošina atšķirīgu drošības līmeni, kas atbilst dažādiem risku analīzes rezultātiem.

| (4) | Komisija kopā ar komitejas, kas izveidota ar Direktīvas 2006/42/EK 22. pantu, pārstāvjiem pārbaudījusi standartu EN 1870-17:2012 secināja, ka tas neatbilst Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.4.2. punktā “Īpašas prasības aizsargiem” noteiktajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, jo minētajā standartā konstruktoram dota iespēja izvēlēties, kādu aizsargu uzstādīt, neņemot vērā risku analīzi. |
| --- | --- |

(4)

Komisija kopā ar komitejas, kas izveidota ar Direktīvas 2006/42/EK 22. pantu, pārstāvjiem pārbaudījusi standartu EN 1870-17:2012 secināja, ka tas neatbilst Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.4.2. punktā “Īpašas prasības aizsargiem” noteiktajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, jo minētajā standartā konstruktoram dota iespēja izvēlēties, kādu aizsargu uzstādīt, neņemot vērā risku analīzi.

| (5) | Harmonizētajā standartā iekļaujot tādas iespējas, no kurām viena neatbilst attiecīgajām Direktīvā 2006/42/EK noteiktajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, var radīt neskaidrības saistībā ar atbilstības prezumpciju, to piemērojot. |
| --- | --- |

(5)

Harmonizētajā standartā iekļaujot tādas iespējas, no kurām viena neatbilst attiecīgajām Direktīvā 2006/42/EK noteiktajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, var radīt neskaidrības saistībā ar atbilstības prezumpciju, to piemērojot.

| (6) | Ņemot vērā nepieciešamību uzlabot standartā EN 1870-17:2012 noteiktos drošības aspektus un līdz attiecīgai minētā standarta pārskatīšanai, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajai atsaucei uz standartu EN 1870-17:2012 būtu jāpievieno atbilstošs brīdinājums, |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā nepieciešamību uzlabot standartā EN 1870-17:2012 noteiktos drošības aspektus un līdz attiecīgai minētā standarta pārskatīšanai, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajai atsaucei uz standartu EN 1870-17:2012 būtu jāpievieno atbilstošs brīdinājums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atsauci uz standartu EN 1870-17:2012 “Kokapstrādes mašīnu drošums. Ripzāģu mašīnas. 17. daļa: Manuālās horizontālās pārzāģēšanas mašīnas ar vienu zāģa vienību (radiālzāģi)” publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ar ierobežojumu, kas izklāstīts pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2015. gada 6. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 157, 9.6.2006., 24. lpp.

1

(2)  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

2

---

PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS, ĪSTENOJOT DIREKTĪVU 2006/42/EK

(Harmonizēto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)

| ESO (1) | Harmonizētā standarta numurs un nosaukums
  (un atsauces dokuments) | Pirmo reizi publicēts OV | Aizstātā standarta numurs | Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums
  1. piezīme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1870-17:2012
  Kokapstrādes mašīnu drošums. Ripzāģu mašīnas. 17. daļa: Manuālās horizontālās pārzāģēšanas mašīnas ar vienu zāģa vienību (manuālie radiālzāģi) | Šis ir pirmais publicējums | EN 1870-17:2007+A2:2009
  2. piezīme | Šīs publikācijas datums |
| Brīdinājums. Attiecībā uz zāģa asmens aizsarga izvēli šī publikācija neattiecas uz šī standarta 5.3.6.1. panta 3. punktu, kura piemērošana nesniedz atbilstības prezumpciju, ka tas atbilst Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.4.2. punktā noteiktajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. |

ESO (1)

Harmonizētā standarta numurs un nosaukums

(un atsauces dokuments)

Pirmo reizi publicēts OV

Aizstātā standarta numurs

Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums

1. piezīme

CEN

EN 1870-17:2012

Kokapstrādes mašīnu drošums. Ripzāģu mašīnas. 17. daļa: Manuālās horizontālās pārzāģēšanas mašīnas ar vienu zāģa vienību (manuālie radiālzāģi)

Šis ir pirmais publicējums

EN 1870-17:2007+A2:2009

2. piezīme

Šīs publikācijas datums

Brīdinājums. Attiecībā uz zāģa asmens aizsarga izvēli šī publikācija neattiecas uz šī standarta 5.3.6.1. panta 3. punktu, kura piemērošana nesniedz atbilstības prezumpciju, ka tas atbilst Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.4.2. punktā noteiktajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām.

| 1. piezīme. | Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi. |
| --- | --- |

1. piezīme.

Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi.

| 2. piezīme. | Jaunajam (vai grozītajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām. |
| --- | --- |

2. piezīme.

Jaunajam (vai grozītajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām.

---

(1)  ESO: Eiropas standartizācijas organizācija:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000, Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tālr.:+32 25500811; fakss: +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000, Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tālr.:+32 25500811; fakss: +32 25500819 (http://www.cen.eu)

---