# Eiropas Savienības L 27/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 27 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 3. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 27

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 3. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2015/159 (2015. gada 27. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2532/98 par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/160 (2014. gada 28. novembris), ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 907/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām iestādēm, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, nodrošinājumu un euro izmantošanu | 7 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/161 (2015. gada 2. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 9 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/162 (2014. gada 9. jūlijs) par valsts atbalstu SA.36612 (2014/C) (ex 2013/NN), ko Latvija īstenojusi attiecībā uz Parex
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4550)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/163 (2014. gada 21. novembris) par to pasākumu saderību ar Savienības tiesību aktiem, kurus Polija gatavojas pieņemt saskaņā ar 14. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) | 37 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/164 (2015. gada 2. februāris) par atkāpi no Padomes Lēmumā 2013/755/ES paredzētajiem izcelsmes noteikumiem attiecībā uz cukurniedru jēlcukuru no Kirasao | 42 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2015/159 (2015. gada 27. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2532/98 par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/160 (2014. gada 28. novembris), ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 907/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām iestādēm, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, nodrošinājumu un euro izmantošanu

7

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/161 (2015. gada 2. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

9

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/162 (2014. gada 9. jūlijs) par valsts atbalstu SA.36612 (2014/C) (ex 2013/NN), ko Latvija īstenojusi attiecībā uz Parex
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4550)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4550)

1

12

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/163 (2014. gada 21. novembris) par to pasākumu saderību ar Savienības tiesību aktiem, kurus Polija gatavojas pieņemt saskaņā ar 14. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva)

37

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/164 (2015. gada 2. februāris) par atkāpi no Padomes Lēmumā 2013/755/ES paredzētajiem izcelsmes noteikumiem attiecībā uz cukurniedru jēlcukuru no Kirasao

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 3.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/1

---

PADOMES REGULA (ES) 2015/159

(2015. gada 27. janvāris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2532/98 par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 132. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 34.3. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas ieteikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu (3),

saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līguma 129. panta 4. punktā un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 41. pantā,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 2532/98 (4) balstās uz LESD 132. panta 3. punktu un Eiropas centrālo banku sistēmas statūtu un Eiropas Centrālās bankas statūtu (turpmāk – “Statūti”) 34.3. pantu, ar ko Padomi pilnvaro noteikt ierobežojumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem Eiropas Centrālā banka (turpmāk – ECB) piemēro soda naudu vai kavējuma naudu uzņēmumiem, kuri nepilda tās noteikumos un lēmumos noteiktos pienākumus. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 2532/98 saturs būtu jāattiecina vienīgi uz ECB pieņemto noteikumu un lēmumu pārkāpumiem. Tieši piemērojamu Savienības tiesību aktu, kuri nav ECB pieņemti noteikumi un lēmumi, pārkāpumiem būtu jāpiemēro attiecīgie noteikumi, kas paredzēti Padomes Regulā (ES) Nr. 1024/2013 (5). |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 2532/98 (4) balstās uz LESD 132. panta 3. punktu un Eiropas centrālo banku sistēmas statūtu un Eiropas Centrālās bankas statūtu (turpmāk – “Statūti”) 34.3. pantu, ar ko Padomi pilnvaro noteikt ierobežojumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem Eiropas Centrālā banka (turpmāk – ECB) piemēro soda naudu vai kavējuma naudu uzņēmumiem, kuri nepilda tās noteikumos un lēmumos noteiktos pienākumus. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 2532/98 saturs būtu jāattiecina vienīgi uz ECB pieņemto noteikumu un lēmumu pārkāpumiem. Tieši piemērojamu Savienības tiesību aktu, kuri nav ECB pieņemti noteikumi un lēmumi, pārkāpumiem būtu jāpiemēro attiecīgie noteikumi, kas paredzēti Padomes Regulā (ES) Nr. 1024/2013 (5).

| (2) | ECB piemērojusi Regulu (EK) Nr. 2532/98, lai noteiktu sankcijas dažādās savas kompetences jomās, tostarp jo īpaši saistībā ar Savienības monetārās politikas īstenošanu, maksājumu sistēmu darbību un statistiskās informācijas vākšanu. |
| --- | --- |

(2)

ECB piemērojusi Regulu (EK) Nr. 2532/98, lai noteiktu sankcijas dažādās savas kompetences jomās, tostarp jo īpaši saistībā ar Savienības monetārās politikas īstenošanu, maksājumu sistēmu darbību un statistiskās informācijas vākšanu.

| (3) | Regulā (ES) Nr. 1024/2013 ECB ir paredzēti daži uzraudzības uzdevumi un dotas tiesības attiecībā uz tās uzraudzītajām kredītiestādēm piemērot (a) administratīvo soda naudu gadījumos, ja šīs iestādes pārkāpj tieši piemērojamo Savienības tiesību aktu prasības, saistībā ar kurām saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem kompetentajām iestādēm dod iespēju piemērot administratīvo soda naudu; un (b) sankcijas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2532/98 – gadījumā, ja pārkāpti ECB noteikumi vai lēmumi (turpmāk kopā – “administratīvie sodi”). |
| --- | --- |

(3)

Regulā (ES) Nr. 1024/2013 ECB ir paredzēti daži uzraudzības uzdevumi un dotas tiesības attiecībā uz tās uzraudzītajām kredītiestādēm piemērot (a) administratīvo soda naudu gadījumos, ja šīs iestādes pārkāpj tieši piemērojamo Savienības tiesību aktu prasības, saistībā ar kurām saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem kompetentajām iestādēm dod iespēju piemērot administratīvo soda naudu; un (b) sankcijas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2532/98 – gadījumā, ja pārkāpti ECB noteikumi vai lēmumi (turpmāk kopā – “administratīvie sodi”).

| (4) | Regulas (ES) Nr. 1024/2013 18. panta 7. punkts nosaka, ka, lai veiktu ar minēto regulu tai uzticētos uzdevumus, ECB noteikumu vai lēmumu pārkāpumu gadījumā ECB var piemērot sankcijas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2532/98. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) Nr. 1024/2013 18. panta 7. punkts nosaka, ka, lai veiktu ar minēto regulu tai uzticētos uzdevumus, ECB noteikumu vai lēmumu pārkāpumu gadījumā ECB var piemērot sankcijas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2532/98.

| (5) | Šajā saistībā daži Regulas (EK) Nr. 2532/98 noteikumi nesaskan ar virkni noteikumu Regulā (ES) Nr. 1024/2013, kuri tieši attiecas uz ECB pilnvarām piemērot sankcijas ECB noteikumu vai lēmumu pārkāpumu gadījumā. Tādēļ jāidentificē Regulā (EK) Nr. 2532/98 paredzētie noteikumi, kuri būtu jāgroza attiecībā uz ECB sankciju piemērošanu gadījumos, ja ir pārkāpti ECB noteikumi vai lēmumi saistībā ar tās uzraudzības uzdevumiem. |
| --- | --- |

(5)

Šajā saistībā daži Regulas (EK) Nr. 2532/98 noteikumi nesaskan ar virkni noteikumu Regulā (ES) Nr. 1024/2013, kuri tieši attiecas uz ECB pilnvarām piemērot sankcijas ECB noteikumu vai lēmumu pārkāpumu gadījumā. Tādēļ jāidentificē Regulā (EK) Nr. 2532/98 paredzētie noteikumi, kuri būtu jāgroza attiecībā uz ECB sankciju piemērošanu gadījumos, ja ir pārkāpti ECB noteikumi vai lēmumi saistībā ar tās uzraudzības uzdevumiem.

| (6) | Pamatojoties uz pilnvarām pildīt Līgumos paredzētos uzraudzības uzdevumus, kas noteiktas saskaņā ar 34. pantu Protokolā (Nr. 4) par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, ECB ir pieņēmusi Regulu (ES) Nr. 468/2014 (6). Lai organizētu ECB uzdevumu nodrošināt atbilstību tieši piemērojamos Savienības tiesību aktos iekļautiem noteikumiem, Regulā (ES) Nr. 468/2014 saskaņā ar Regulas 1024/2013 4. panta 3. punktu un saskaņā ar pamattiesībām un principiem, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, ir sīkāk precizēta Regulas (ES) Nr. 1024/2013 18. pantā noteiktā administratīvo sodu sistēma. Tajā ir arī paredzēti noteikumi par administratīvo sodu piemērošanu ECB noteikumu vai lēmumu pārkāpuma gadījumā. Regula (ES) Nr. 468/2014 ir instruments, ar ko īsteno sekundāros tiesību aktus. Tādēļ, ja ir kolīzija starp minētās regulas noteikumiem un Regulas (EK) Nr. 2532/98 noteikumiem, prevalē Regula (EK) Nr. 2532/98. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz pilnvarām pildīt Līgumos paredzētos uzraudzības uzdevumus, kas noteiktas saskaņā ar 34. pantu Protokolā (Nr. 4) par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, ECB ir pieņēmusi Regulu (ES) Nr. 468/2014 (6). Lai organizētu ECB uzdevumu nodrošināt atbilstību tieši piemērojamos Savienības tiesību aktos iekļautiem noteikumiem, Regulā (ES) Nr. 468/2014 saskaņā ar Regulas 1024/2013 4. panta 3. punktu un saskaņā ar pamattiesībām un principiem, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, ir sīkāk precizēta Regulas (ES) Nr. 1024/2013 18. pantā noteiktā administratīvo sodu sistēma. Tajā ir arī paredzēti noteikumi par administratīvo sodu piemērošanu ECB noteikumu vai lēmumu pārkāpuma gadījumā. Regula (ES) Nr. 468/2014 ir instruments, ar ko īsteno sekundāros tiesību aktus. Tādēļ, ja ir kolīzija starp minētās regulas noteikumiem un Regulas (EK) Nr. 2532/98 noteikumiem, prevalē Regula (EK) Nr. 2532/98.

| (7) | ECB būtu jāpublicē lēmumi, ar ko piemēro sankcijas gadījumā, ja ir pārkāpti ECB noteikumi vai lēmumi uzraudzības jomā, izņemot gadījumu, ja šāda publicēšana apdraud finanšu tirgu stabilitāti vai, ciktāl to var noteikt, rada nesamērīgu kaitējumu attiecīgajam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(7)

ECB būtu jāpublicē lēmumi, ar ko piemēro sankcijas gadījumā, ja ir pārkāpti ECB noteikumi vai lēmumi uzraudzības jomā, izņemot gadījumu, ja šāda publicēšana apdraud finanšu tirgu stabilitāti vai, ciktāl to var noteikt, rada nesamērīgu kaitējumu attiecīgajam uzņēmumam.

| (8) | Soda naudas maksimālajam apmēram, kuru ECB var piemērot uzņēmumam par ECB noteikumu vai lēmumu neievērošanu uzraudzības jomā, nebūtu jāatšķiras no soda naudas maksimālā apmēra, kuru ECB var piemērot uzņēmumam par tieši piemērojamu Savienības tiesību aktu pārkāpumu, lai nodrošinātu konsekvenci līdzvērtīgi smagu pārkāpumu sodīšanā. Tādēļ uz visiem ECB uzraudzības uzdevumu izpildes gaitā uzliktajai soda naudai būtu jāattiecas vienādiem maksimālajiem apmēriem. |
| --- | --- |

(8)

Soda naudas maksimālajam apmēram, kuru ECB var piemērot uzņēmumam par ECB noteikumu vai lēmumu neievērošanu uzraudzības jomā, nebūtu jāatšķiras no soda naudas maksimālā apmēra, kuru ECB var piemērot uzņēmumam par tieši piemērojamu Savienības tiesību aktu pārkāpumu, lai nodrošinātu konsekvenci līdzvērtīgi smagu pārkāpumu sodīšanā. Tādēļ uz visiem ECB uzraudzības uzdevumu izpildes gaitā uzliktajai soda naudai būtu jāattiecas vienādiem maksimālajiem apmēriem.

| (9) | ECB vajadzētu būt iespējai piemērot kavējuma naudu uzņēmumiem, lai liktu tiem ievērot ECB noteikumus vai lēmumus uzraudzības jomā vai pārtrauktu ilgstošu to pārkāpumu. Kavējuma naudas maksimālajam apmēram vajadzētu būt samērojamam ar uzraudzības jomā piemērojamās soda naudas maksimālo apmēru. |
| --- | --- |

(9)

ECB vajadzētu būt iespējai piemērot kavējuma naudu uzņēmumiem, lai liktu tiem ievērot ECB noteikumus vai lēmumus uzraudzības jomā vai pārtrauktu ilgstošu to pārkāpumu. Kavējuma naudas maksimālajam apmēram vajadzētu būt samērojamam ar uzraudzības jomā piemērojamās soda naudas maksimālo apmēru.

| (10) | Regulas (ES) Nr. 1024/2013 25. pants paredz nošķirtības principu, saskaņā ar kuru uzdevumus, kas ECB uzticēti ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013, tā veic, neskarot monetārās politikas un visus citus uzdevumus un atsevišķi no tiem. Minētais princips bez ierobežojumiem jāpiemēro visiem ECB veiktajiem uzdevumiem. Lai stiprinātu šo nošķirtības principu, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. pantu izveidota Uzraudzības valde, kura cita starpā atbild par ECB Padomes lēmumu uzraudzības jomā pilnīgu projektu izstrādi. Turklāt ECB Padomes pieņemtos lēmumus pārskata Administratīvās pārskatīšanas padome, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1024/2013 24. pantā noteiktos nosacījumus. Ņemot vērā nošķirtības principu un Uzraudzības valdes un Administratīvās pārskatīšanas padomes izveidošanu, būtu jāpiemēro divas dažādas procedūras: a) ja ECB apsver administratīvo sodu piemērošanu, pildot tās uzraudzības uzdevumus, šādus lēmumus pieņem ECB Padome, pamatojoties uz Uzraudzības valdes pilnībā izstrādātu lēmuma projektu, uz kuru attiecas Administratīvās pārskatīšanas padomes veikta pārskatīšana, un b) ja ECB apsver sankciju piemērošanu, pildot ar uzraudzību nesaistītus uzdevumus, šādus lēmumus pieņem ECB Valde un uz tiem attiecas ECB Padomes veikta pārskatīšana. |
| --- | --- |

(10)

Regulas (ES) Nr. 1024/2013 25. pants paredz nošķirtības principu, saskaņā ar kuru uzdevumus, kas ECB uzticēti ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013, tā veic, neskarot monetārās politikas un visus citus uzdevumus un atsevišķi no tiem. Minētais princips bez ierobežojumiem jāpiemēro visiem ECB veiktajiem uzdevumiem. Lai stiprinātu šo nošķirtības principu, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. pantu izveidota Uzraudzības valde, kura cita starpā atbild par ECB Padomes lēmumu uzraudzības jomā pilnīgu projektu izstrādi. Turklāt ECB Padomes pieņemtos lēmumus pārskata Administratīvās pārskatīšanas padome, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1024/2013 24. pantā noteiktos nosacījumus. Ņemot vērā nošķirtības principu un Uzraudzības valdes un Administratīvās pārskatīšanas padomes izveidošanu, būtu jāpiemēro divas dažādas procedūras: a) ja ECB apsver administratīvo sodu piemērošanu, pildot tās uzraudzības uzdevumus, šādus lēmumus pieņem ECB Padome, pamatojoties uz Uzraudzības valdes pilnībā izstrādātu lēmuma projektu, uz kuru attiecas Administratīvās pārskatīšanas padomes veikta pārskatīšana, un b) ja ECB apsver sankciju piemērošanu, pildot ar uzraudzību nesaistītus uzdevumus, šādus lēmumus pieņem ECB Valde un uz tiem attiecas ECB Padomes veikta pārskatīšana.

| (11) | Pārkāpumu uzraudzības jomā izmeklēšanas sarežģītības dēļ uz pilnvarām piemērot un īstenot sankcijas saistībā ar ECB uzraudzības uzdevumiem būtu jāattiecas ilgākiem termiņiem nekā termiņi, kuri noteikti sankcijām, kas attiecas uz ar uzraudzību nesaistītiem ECB uzdevumiem. Attiecīgi būtu jānosaka šo termiņu apturēšana un pārtraukšana, ņemot vērā arī to, ka uzraudzības jomas pārkāpumu procedūras var notikt reizē ar uz tiem pašiem faktiskajiem apstākļiem balstītu krimināllietas izmeklēšanu vai izskatīšanu tiesā. |
| --- | --- |

(11)

Pārkāpumu uzraudzības jomā izmeklēšanas sarežģītības dēļ uz pilnvarām piemērot un īstenot sankcijas saistībā ar ECB uzraudzības uzdevumiem būtu jāattiecas ilgākiem termiņiem nekā termiņi, kuri noteikti sankcijām, kas attiecas uz ar uzraudzību nesaistītiem ECB uzdevumiem. Attiecīgi būtu jānosaka šo termiņu apturēšana un pārtraukšana, ņemot vērā arī to, ka uzraudzības jomas pārkāpumu procedūras var notikt reizē ar uz tiem pašiem faktiskajiem apstākļiem balstītu krimināllietas izmeklēšanu vai izskatīšanu tiesā.

| (12) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 2532/98, |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 2532/98,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi

Regulu (EK) Nr. 2532/98 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu groza šādi:






  a) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:






  “6) | “kavējuma nauda” ir naudas summas, kas ilgstoša pārkāpuma gadījumā uzņēmumam ir jāmaksā kā sankcija vai nolūkā likt attiecīgajām personām ievērot ECB uzraudzības noteikumus un lēmumus. Kavējuma naudu aprēķina par katru pilnu ilgstošā pārkāpuma dienu:






  a) | pēc lēmuma paziņošanas uzņēmumam, kurā prasīts pārtraukt attiecīgo pārkāpumu saskaņā ar 3. panta 1. punkta otrajā daļā noteikto procedūru; vai |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 1. pantu groza šādi:

a)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6)

“kavējuma nauda” ir naudas summas, kas ilgstoša pārkāpuma gadījumā uzņēmumam ir jāmaksā kā sankcija vai nolūkā likt attiecīgajām personām ievērot ECB uzraudzības noteikumus un lēmumus. Kavējuma naudu aprēķina par katru pilnu ilgstošā pārkāpuma dienu:

a)

pēc lēmuma paziņošanas uzņēmumam, kurā prasīts pārtraukt attiecīgo pārkāpumu saskaņā ar 3. panta 1. punkta otrajā daļā noteikto procedūru; vai

| b) | ja ilgstošais pārkāpums ietilpst Padomes Regulas (ES) Nr. 1024/2013 (7) 18. panta 7. punkta darbības jomā saskaņā ar šīs regulas 4.b pantā noteikto procedūru; |
| --- | --- |

b)

ja ilgstošais pārkāpums ietilpst Padomes Regulas (ES) Nr. 1024/2013 (7) 18. panta 7. punkta darbības jomā saskaņā ar šīs regulas 4.b pantā noteikto procedūru;

;

| b) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:






  “7) | “sankcijas” ir soda naudas un kavējuma naudas.” |
| --- | --- | --- |

b)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7)

“sankcijas” ir soda naudas un kavējuma naudas.”

;

| 2) | iekļauj šādu pantu:
  “1.a pants
  Vispārīgie principi un darbības joma
  1.   Šī regula attiecas uz sankcijām, ko ECB piemēro uzņēmumiem, kuri neievēro ECB noteikumos vai lēmumos noteiktos pienākumus.
  2.   Noteikumi, kuri attiecas uz ECB tiesībām piemērot sankcijas par ECB noteikuma vai lēmuma pārkāpumiem, ko tā veic pildot savus uzraudzības uzdevumus, atkāpjas no 2.–4. pantā izklāstītajiem noteikumiem 4.a–4.c pantā noteiktajā apmērā.
  3.   ECB publicē visus lēmumus, ar kuriem tā uzņēmumam piemēro sankcijas par ECB noteikuma vai lēmuma pārkāpumu uzraudzības jomā, neatkarīgi no tā, vai šādi lēmumi ir vai nav pārsūdzēti.
  Šādu publicēšanu ECB veic savā tīmekļa vietnē bez liekas kavēšanās un pēc tam, kad lēmums ir paziņots attiecīgajam uzņēmumam. Publikācijā iekļauj informāciju par pārkāpuma tipu un būtību un attiecīgā uzņēmuma identifikācijas informāciju, izņemot gadījumus, kad šāda veida informācija:






  a) | apdraud finanšu tirgu stabilitāti vai notiekošu kriminālizmeklēšanu; vai |
| --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādu pantu:

“1.a pants

Vispārīgie principi un darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz sankcijām, ko ECB piemēro uzņēmumiem, kuri neievēro ECB noteikumos vai lēmumos noteiktos pienākumus.

2.   Noteikumi, kuri attiecas uz ECB tiesībām piemērot sankcijas par ECB noteikuma vai lēmuma pārkāpumiem, ko tā veic pildot savus uzraudzības uzdevumus, atkāpjas no 2.–4. pantā izklāstītajiem noteikumiem 4.a–4.c pantā noteiktajā apmērā.

3.   ECB publicē visus lēmumus, ar kuriem tā uzņēmumam piemēro sankcijas par ECB noteikuma vai lēmuma pārkāpumu uzraudzības jomā, neatkarīgi no tā, vai šādi lēmumi ir vai nav pārsūdzēti.

Šādu publicēšanu ECB veic savā tīmekļa vietnē bez liekas kavēšanās un pēc tam, kad lēmums ir paziņots attiecīgajam uzņēmumam. Publikācijā iekļauj informāciju par pārkāpuma tipu un būtību un attiecīgā uzņēmuma identifikācijas informāciju, izņemot gadījumus, kad šāda veida informācija:

a)

apdraud finanšu tirgu stabilitāti vai notiekošu kriminālizmeklēšanu; vai

| b) | ciktāl to iespējams konstatēt, izraisa nesamērīgu kaitējumu attiecīgajam uzņēmumam. |
| --- | --- |

b)

ciktāl to iespējams konstatēt, izraisa nesamērīgu kaitējumu attiecīgajam uzņēmumam.

Šādos gadījumos, publicējot lēmumus par sankcijām, uzņēmuma identifikācijas informāciju nenorāda. Alternatīvi: ja paredzams, ka šādi apstākļi samērīgā laikposmā beigs pastāvēt, šajā punktā minēto publikāciju uz attiecīgo laiku var atlikt.

Ja lēmums, ar kuru piemēro sankcijas, tiek izskatīts Tiesā, ECB bez liekas kavēšanās savā oficiālajā tīmekļa vietnē publicē arī informāciju par attiecīgās tiesvedības aktuālo statusu un iznākumu.

ECB nodrošina, ka saskaņā ar šo punktu publicētā informācija tās oficiālajā tīmekļa vietnē tiek saglabāta vismaz piecus gadus.”

| 3) | regulas 2. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Ja pārkāpums ir pienākuma nepildīšana, sankcijas piemērošana neatbrīvo uzņēmumu no pienākuma izpildes, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 3. panta 4. punktu vai 4.b pantu pieņemts lēmums nepārprotami nosaka pretējo.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 2. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja pārkāpums ir pienākuma nepildīšana, sankcijas piemērošana neatbrīvo uzņēmumu no pienākuma izpildes, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 3. panta 4. punktu vai 4.b pantu pieņemts lēmums nepārprotami nosaka pretējo.”

| 4) | regulas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “1.   Lēmumu par pārkāpuma izmeklēšanas procedūras uzsākšanu vai neuzsākšanu pieņem ECB pēc savas iniciatīvas vai balstoties uz attiecīgu lūgumu, ko iesniegusi nacionālā centrālā banka dalībvalstī, kuras jurisdikcijā iespējamais pārkāpums noticis.”; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“1.   Lēmumu par pārkāpuma izmeklēšanas procedūras uzsākšanu vai neuzsākšanu pieņem ECB pēc savas iniciatīvas vai balstoties uz attiecīgu lūgumu, ko iesniegusi nacionālā centrālā banka dalībvalstī, kuras jurisdikcijā iespējamais pārkāpums noticis.”

| b) | panta 10. punktu aizstāj ar šādu:
  “10.   Ja pārkāpums attiecas vienīgi uz uzdevumiem, kuri ECBS vai ECB uzticēti saskaņā ar Līgumu un Statūtiem, pārkāpuma procedūru var uzsākt tikai pamatojoties uz šo regulu, neievērojot valsts normatīvos aktus, kas varētu paredzēt atsevišķu procedūru. Ja pārkāpums attiecas arī uz vienu vai vairākām jomām, kas nav ECBS vai ECB kompetencē, tiesības uzsākt pārkāpuma procedūru uz šīs regulas pamata nav atkarīgas no kompetento valsts iestāžu tiesībām uzsākt atsevišķas procedūras attiecībā uz jomām, kas nav ECBS vai ECB kompetencē. Šis noteikums neskar krimināltiesību vai valsts tiesību aktu piemērošanu saistībā ar prudenciālās uzraudzības kompetenci iesaistītajās dalībvalstīs saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013.”; |
| --- | --- |

b)

panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Ja pārkāpums attiecas vienīgi uz uzdevumiem, kuri ECBS vai ECB uzticēti saskaņā ar Līgumu un Statūtiem, pārkāpuma procedūru var uzsākt tikai pamatojoties uz šo regulu, neievērojot valsts normatīvos aktus, kas varētu paredzēt atsevišķu procedūru. Ja pārkāpums attiecas arī uz vienu vai vairākām jomām, kas nav ECBS vai ECB kompetencē, tiesības uzsākt pārkāpuma procedūru uz šīs regulas pamata nav atkarīgas no kompetento valsts iestāžu tiesībām uzsākt atsevišķas procedūras attiecībā uz jomām, kas nav ECBS vai ECB kompetencē. Šis noteikums neskar krimināltiesību vai valsts tiesību aktu piemērošanu saistībā ar prudenciālās uzraudzības kompetenci iesaistītajās dalībvalstīs saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013.”

| 5) | iekļauj šādus pantus:
  “4.a pants
  Īpaši noteikumi attiecībā uz to sankciju maksimālo apmēru, kuras ECB piemēro, pildot savus uzraudzības uzdevumus
  1.   Atkāpjoties no 2. panta 1. punkta, ja pārkāpumi saistīti ar noteikumiem un lēmumiem, kurus ECB pieņēmusi, pildot savus uzraudzības uzdevumus, ECB var piemērot soda naudu un kavējuma naudu ar šādiem ierobežojumiem:






  a) | attiecībā uz soda naudu: maksimālais apmērs ir pārkāpuma dēļ gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu divkārša summa, ja tādus var noteikt, vai 10 % no uzņēmuma kopējā gada apgrozījuma; |
| --- | --- | --- |

5)

iekļauj šādus pantus:

“4.a pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz to sankciju maksimālo apmēru, kuras ECB piemēro, pildot savus uzraudzības uzdevumus

1.   Atkāpjoties no 2. panta 1. punkta, ja pārkāpumi saistīti ar noteikumiem un lēmumiem, kurus ECB pieņēmusi, pildot savus uzraudzības uzdevumus, ECB var piemērot soda naudu un kavējuma naudu ar šādiem ierobežojumiem:

a)

attiecībā uz soda naudu: maksimālais apmērs ir pārkāpuma dēļ gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu divkārša summa, ja tādus var noteikt, vai 10 % no uzņēmuma kopējā gada apgrozījuma;

| b) | attiecībā uz kavējuma naudu: maksimālais apmērs ir 5 % no vidējā dienas apgrozījuma par katru pārkāpuma dienu. Kavējuma naudu var piemērot ne ilgāk kā sešus mēnešus no dienas, kas noteikta lēmumā, ar kuru piemēro kavējuma naudu. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz kavējuma naudu: maksimālais apmērs ir 5 % no vidējā dienas apgrozījuma par katru pārkāpuma dienu. Kavējuma naudu var piemērot ne ilgāk kā sešus mēnešus no dienas, kas noteikta lēmumā, ar kuru piemēro kavējuma naudu.

2.   Šā panta 1. punktā:

| a) | “gada apgrozījums” ir attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījums iepriekšējā darījumdarbības gadā, kā noteikts attiecīgajos Savienības tiesību aktos, un gadījumos, kad šāda informācija nav pieejama, to nosaka, ņemot vērā šādas personas jaunāko pieejamo gada finanšu pārskatu. Ja attiecīgais uzņēmums ir mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, attiecīgais kopējais gada apgrozījums ir kopējais gada apgrozījums iepriekšējā darījumdarbības gadā jaunākajā pieejamajā konsolidētajā gada finanšu pārskatā, un gadījumos, kad šāda informācija nav pieejama, to nosaka, ņemot vērā šādas personas jaunāko pieejamo gada finanšu pārskatu; |
| --- | --- |

a)

“gada apgrozījums” ir attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījums iepriekšējā darījumdarbības gadā, kā noteikts attiecīgajos Savienības tiesību aktos, un gadījumos, kad šāda informācija nav pieejama, to nosaka, ņemot vērā šādas personas jaunāko pieejamo gada finanšu pārskatu. Ja attiecīgais uzņēmums ir mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, attiecīgais kopējais gada apgrozījums ir kopējais gada apgrozījums iepriekšējā darījumdarbības gadā jaunākajā pieejamajā konsolidētajā gada finanšu pārskatā, un gadījumos, kad šāda informācija nav pieejama, to nosaka, ņemot vērā šādas personas jaunāko pieejamo gada finanšu pārskatu;

| b) | “vidējais dienas apgrozījums” ir a) apakšpunktā noteiktais gada apgrozījums, kas dalīts ar 365. |
| --- | --- |

b)

“vidējais dienas apgrozījums” ir a) apakšpunktā noteiktais gada apgrozījums, kas dalīts ar 365.

4.b pants

Īpaši procedūras noteikumi attiecībā uz sankcijām, kuras ECB piemēro, pildot savus uzraudzības uzdevumus

1.   Atkāpjoties no šīs regulas 3. panta 1.–8. punkta, šajā pantā izklāstītie noteikumi attiecas uz pārkāpumiem, kas saistīti ar noteikumiem un lēmumiem, kurus ECB pieņēmusi, pildot savus uzraudzības uzdevumus.

2.   Ja ECB, pildot savus uzdevumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013, uzskata, ka ir pamats aizdomām par vienu vai vairākiem ECB noteikuma vai lēmuma pārkāpumiem, kā tas minēts Regulas (ES) Nr. 1024/2013 18. panta 7. punktā, ko izdara vai izdarījis uzņēmums, kura galvenais birojs atrodas kādā no eurozonas dalībvalstīm, ECB veic attiecīgu izmeklēšanu saskaņā ar turpmāk izklāstītiem noteikumiem.

3.   Pabeigusi izmeklēšanu un pirms pilnībā izstrādāta lēmuma projekta sagatavošanas un iesniegšanas Uzraudzības valdei, ECB kā iestāde, kas izmeklē pārkāpumus uzraudzības jomā, attiecīgajam uzņēmumam rakstiski paziņo par veiktās izmeklēšanas gaitā gūtajiem konstatējumiem un par visiem tam izvirzītajiem iebildumiem.

Šā punkta pirmajā daļā minētajā paziņojumā ECB kā iestāde, kas izmeklē pārkāpumus uzraudzības jomā, attiecīgo uzņēmumu informē par tā tiesībām sniegt ECB rakstiskus paskaidrojumus par tajā norādītajiem faktiskajiem rezultātiem un uzņēmumam izvirzītajiem iebildumiem, tostarp attiecībā uz individuāliem noteikumiem, kas, iespējams, ir pārkāpti, un tā nosaka samērīgu termiņu šādu paskaidrojumu iesniegšanai. ECB nav pienākuma ņemt vērā rakstiskus paskaidrojumus, kas iesniegti pēc termiņa beigām, ko ECB noteikusi kā iestāde, kas izmeklē pārkāpumus uzraudzības jomā.

ECB kā iestāde, kas izmeklē pārkāpumus uzraudzības jomā, pēc saskaņā ar šā punkta pirmajā daļā paredzētā paziņojuma izdošanas var attiecīgo uzņēmumu arī uzaicināt piedalīties mutiskā uzklausīšanā. Puses, par kurām tiek veikta izmeklēšana, uzklausīšanā var pārstāvēt un/vai tām var palīdzēt juristi vai citas kvalificētas personas. Mutiskā uzklausīšana nav publiski pieejama.

Attiecīgajiem uzņēmumiem, par kuriem tiek veikta izmeklēšana, nodrošina tiesības piekļūt lietas materiāliem. Šādas tiesības neattiecas uz konfidenciālu informāciju.

4.   Uzraudzības valde iesniedz ECB Padomei pilnībā izstrādātu lēmuma projektu, kurā konstatē, vai attiecīgais uzņēmums ir vai nav izdarījis pārkāpumu, un norāda, kādas sankcijas, ja tādas tiek piemērotas, piemēro, ievērojot procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 8. punktā.

5.   Attiecīgajam uzņēmumam ir tiesības lūgt Administratīvās pārskatīšanas padomi pārskatīt saskaņā ar 4. punktu pieņemto ECB Padomes lēmumu, ievērojot procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1024/2013 24. pantā.

4.c pants

Īpaši termiņi ECB sankciju piemērošanai, tai pildot savus uzraudzības uzdevumus

1.   Atkāpjoties no 4. panta, tiesības pieņemt lēmumu par sankcijas piemērošanu ECB lēmuma vai noteikuma pārkāpuma gadījumā saistībā ar tās uzraudzības uzdevumiem izbeidzas piecus gadus pēc pārkāpuma izdarīšanas vai ilgstoša pārkāpuma gadījumā – piecus gadus pēc pārkāpuma beigām.

2.   Jebkādas darbības, kuras ECB veic saistībā ar pārkāpumu izmeklēšanas vai procedūras nolūkiem, pārtrauc 1. punktā noteikto termiņu. Noilguma termiņa skaitīšanu pārtrauc dienā, kad attiecīgā uzraudzītā iestāde tiek informēta par šādām ECB darbībām. Pēc ikviena pārtraukuma termiņa skaitīšanu sāk no jauna. Tomēr termiņš nav ilgāks par desmit gadiem pēc pārkāpuma izdarīšanas vai ilgstoša pārkāpuma gadījumā – desmit gadiem pēc pārkāpuma beigām.

3.   Iepriekšējos punktos norādītos termiņus var pagarināt, ja:

| a) | ECB Padomes lēmumu pārskata Administratīvās pārskatīšanas padome vai tas pārsūdzēts Eiropas Savienības Tiesā; vai |
| --- | --- |

a)

ECB Padomes lēmumu pārskata Administratīvās pārskatīšanas padome vai tas pārsūdzēts Eiropas Savienības Tiesā; vai

| b) | saistībā ar tiem pašiem faktiskajiem apstākļiem pret attiecīgo uzņēmumu tiek izskatīta krimināllieta. Šādā gadījumā iepriekšējos punktos norādītos termiņus pagarina par laiku, kas Administratīvajai pārskatīšanas padomei vai Tiesai vajadzīgs lēmuma pārskatīšanai, vai laiku līdz krimināllietas pret attiecīgo uzņēmumu izskatīšanas pabeigšanai. |
| --- | --- |

b)

saistībā ar tiem pašiem faktiskajiem apstākļiem pret attiecīgo uzņēmumu tiek izskatīta krimināllieta. Šādā gadījumā iepriekšējos punktos norādītos termiņus pagarina par laiku, kas Administratīvajai pārskatīšanas padomei vai Tiesai vajadzīgs lēmuma pārskatīšanai, vai laiku līdz krimināllietas pret attiecīgo uzņēmumu izskatīšanas pabeigšanai.

4.   ECB tiesības nodrošināt lēmuma par sankcijas piemērošanu izpildi izbeidzas piecus gadus pēc šāda lēmuma pieņemšanas. Jebkura ECB darbība, kuras nolūks ir nodrošināt piemērotās sankcijas samaksu vai samaksas noteikumu izpildi, pārtrauc izpildes noilguma termiņa skaitīšanu.

5.   Sankciju izpildes nodrošināšanas noilgumu pārtrauc:

| a) | līdz laikam, kamēr pagājis termiņš piemērotās sankcijas samaksai; |
| --- | --- |

a)

līdz laikam, kamēr pagājis termiņš piemērotās sankcijas samaksai;

| b) | ja piemērotās sankcijas samaksas izpilde apturēta saskaņā ar ECB Padomes vai Tiesas lēmumu.” |
| --- | --- |

b)

ja piemērotās sankcijas samaksas izpilde apturēta saskaņā ar ECB Padomes vai Tiesas lēmumu.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2015. gada 27. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. REIRS

---

(1)  OV C 144, 14.5.2014., 2. lpp.

1

(2)  2014. gada 26. novembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  2014. gada 18. decembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 2532/98 (1998. gada 23. novembris) par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (OV L 318, 27.11.1998., 4. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

5

(6)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko ECB uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.)”

7

---

| 3.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/7

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2015/160

(2014. gada 28. novembris),

ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 907/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām iestādēm, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, nodrošinājumu un euro izmantošanu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 40. pantu un 53. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 907/2014 (2) 5. pantā paredzēti nosacījumi, ar kādiem, saskaņā ar proporcionalitātes principu, izdevumi, kas veikti pēc maksājuma termiņa beigām, var pretendēt uz Savienības maksājumiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 907/2014 (2) 5. pantā paredzēti nosacījumi, ar kādiem, saskaņā ar proporcionalitātes principu, izdevumi, kas veikti pēc maksājuma termiņa beigām, var pretendēt uz Savienības maksājumiem.

| (2) | Juridiskās noteiktības un skaidrības labad noteikumiem, kas jau paredzēti Deleģētās regulas (ES) Nr. 907/2014 5. pantā, jāpievieno nosacījumi, kuri būtu jāpiemēro tiešajiem maksājumiem, kas veikti 2015. finanšu gadā, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009 (3). Šādā nolūkā it sevišķi jāsniedz atsauces uz attiecīgajiem robežlielumiem, kas Regulā (EK) Nr. 73/2009 dalībvalstīm noteikti attiecībā uz 2014. kalendāro gadu, nošķirot dalībvalstis, kuras piemēro vienotā maksājuma shēmu, un dalībvalstis, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu. Turklāt, lai risinātu konkrētu situāciju attiecībā uz finanšu disciplīnas piemērošanu, būtu jāsniedz atsauce uz Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. panta noteikumiem attiecībā uz maksājumiem par 2013. kalendāro gadu un uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta noteikumiem attiecībā uz maksājumiem par 2014. kalendāro gadu. |
| --- | --- |

(2)

Juridiskās noteiktības un skaidrības labad noteikumiem, kas jau paredzēti Deleģētās regulas (ES) Nr. 907/2014 5. pantā, jāpievieno nosacījumi, kuri būtu jāpiemēro tiešajiem maksājumiem, kas veikti 2015. finanšu gadā, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009 (3). Šādā nolūkā it sevišķi jāsniedz atsauces uz attiecīgajiem robežlielumiem, kas Regulā (EK) Nr. 73/2009 dalībvalstīm noteikti attiecībā uz 2014. kalendāro gadu, nošķirot dalībvalstis, kuras piemēro vienotā maksājuma shēmu, un dalībvalstis, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu. Turklāt, lai risinātu konkrētu situāciju attiecībā uz finanšu disciplīnas piemērošanu, būtu jāsniedz atsauce uz Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. panta noteikumiem attiecībā uz maksājumiem par 2013. kalendāro gadu un uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta noteikumiem attiecībā uz maksājumiem par 2014. kalendāro gadu.

| (3) | Jāprecizē Deleģētās regulas (ES) Nr. 907/2014 12. panta 8. punkts, jo tā formulējums netīši varētu likt Komisijai piemērot vienotas likmes korekcijas līmeni, kas ir zemāks nekā risks Savienības budžetam. Tāpēc minētās regulas 12. panta 8. punkts būtu jāpārformulē tā, lai skaidri norādītu, ka tādā gadījumā, kad objektīvi elementi pierāda, ka maksimālie zaudējumi fondiem ir mazāki nekā zaudējumi, kas rastos, piemērojot vienotas likmes korekciju, kas ir mazāka nekā Komisijas ierosinātā korekcija, Komisijai, lemjot par summām, kuras izslēdzamas no Savienības finansējuma, jāpiemēro šī mazākā vienotā likme. |
| --- | --- |

(3)

Jāprecizē Deleģētās regulas (ES) Nr. 907/2014 12. panta 8. punkts, jo tā formulējums netīši varētu likt Komisijai piemērot vienotas likmes korekcijas līmeni, kas ir zemāks nekā risks Savienības budžetam. Tāpēc minētās regulas 12. panta 8. punkts būtu jāpārformulē tā, lai skaidri norādītu, ka tādā gadījumā, kad objektīvi elementi pierāda, ka maksimālie zaudējumi fondiem ir mazāki nekā zaudējumi, kas rastos, piemērojot vienotas likmes korekciju, kas ir mazāka nekā Komisijas ierosinātā korekcija, Komisijai, lemjot par summām, kuras izslēdzamas no Savienības finansējuma, jāpiemēro šī mazākā vienotā likme.

| (4) | Tāpēc Deleģētā regula (ES) Nr. 907/2014 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Deleģētā regula (ES) Nr. 907/2014 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 907/2014 groza šādi:

| 1) | regulas 5. pantam pievieno šādu 3.a punktu:
  “3.a   Atkāpjoties no 2. punkta, 2015. finanšu gadā Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 I pielikumā norādīto tiešo maksājumu gadījumā piemēro šādus nosacījumus:






  a) | ja 2. punkta pirmajā daļā minētais robežlielums par 2014. kalendāro gadu nav ticis pilnībā izmantots attiecībā uz maksājumiem, kas veikti ne vēlāk kā 2015. gada 15. oktobrī, un tā atlikusī daļa pārsniedz 2 %, šis atlikums tiek samazināts līdz 2 %; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 5. pantam pievieno šādu 3.a punktu:

“3.a   Atkāpjoties no 2. punkta, 2015. finanšu gadā Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 I pielikumā norādīto tiešo maksājumu gadījumā piemēro šādus nosacījumus:

a)

ja 2. punkta pirmajā daļā minētais robežlielums par 2014. kalendāro gadu nav ticis pilnībā izmantots attiecībā uz maksājumiem, kas veikti ne vēlāk kā 2015. gada 15. oktobrī, un tā atlikusī daļa pārsniedz 2 %, šis atlikums tiek samazināts līdz 2 %;

| b) | to dalībvalstu gadījumā, kuras piemēro vienotā maksājuma shēmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļas 3. nodaļu, tiešie maksājumi par 2013. kalendāro gadu vai agrāku gadu, kas nav Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 228/2013 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 229/2013 (5) noteiktie maksājumi un kas veikti pēc maksājuma termiņa, varēs pretendēt uz ELGF finansējumu tikai tad, ja 2015. finanšu gadā veikto tiešo maksājumu kopējā summa, attiecīgā gadījumā koriģējot summas pirms pielāgojuma, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. pantā vai Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. pantā, nepārsniedz robežlielumu, kurš noteikts Regulas (EK) Nr. 73/2009 VIII pielikumā, attiecībā uz 2014. kalendāro gadu, ņemot vērā summas, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 73/2009 136.b panta piemērošanas attiecībā uz 2014. kalendāro gadu, kā noteikts minētās regulas VIIIa pielikumā; |
| --- | --- |

b)

to dalībvalstu gadījumā, kuras piemēro vienotā maksājuma shēmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļas 3. nodaļu, tiešie maksājumi par 2013. kalendāro gadu vai agrāku gadu, kas nav Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 228/2013 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 229/2013 (5) noteiktie maksājumi un kas veikti pēc maksājuma termiņa, varēs pretendēt uz ELGF finansējumu tikai tad, ja 2015. finanšu gadā veikto tiešo maksājumu kopējā summa, attiecīgā gadījumā koriģējot summas pirms pielāgojuma, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. pantā vai Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. pantā, nepārsniedz robežlielumu, kurš noteikts Regulas (EK) Nr. 73/2009 VIII pielikumā, attiecībā uz 2014. kalendāro gadu, ņemot vērā summas, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 73/2009 136.b panta piemērošanas attiecībā uz 2014. kalendāro gadu, kā noteikts minētās regulas VIIIa pielikumā;

| c) | to dalībvalstu gadījumā, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 73/2009 122. pantā, tiešie maksājumi par 2013. kalendāro gadu vai agrāku gadu, kas veikti pēc maksājuma termiņa, varēs pretendēt uz ELGF finansējumu tikai tad, ja 2015. finanšu gadā veikto tiešo maksājumu kopējā summa, attiecīgā gadījumā koriģējot summas pirms pielāgojuma, kurš paredzēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. pantā vai Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. pantā, nepārsniedz individuālo robežlielumu summu, kas attiecīgajai dalībvalstij noteikta tiešajiem maksājumiem par 2014. kalendāro gadu; |
| --- | --- |

c)

to dalībvalstu gadījumā, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 73/2009 122. pantā, tiešie maksājumi par 2013. kalendāro gadu vai agrāku gadu, kas veikti pēc maksājuma termiņa, varēs pretendēt uz ELGF finansējumu tikai tad, ja 2015. finanšu gadā veikto tiešo maksājumu kopējā summa, attiecīgā gadījumā koriģējot summas pirms pielāgojuma, kurš paredzēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. pantā vai Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. pantā, nepārsniedz individuālo robežlielumu summu, kas attiecīgajai dalībvalstij noteikta tiešajiem maksājumiem par 2014. kalendāro gadu;

| d) | izdevumus, kuri pārsniedz a), b) vai c) apakšpunktā minētos ierobežojumus, samazina par 100 %. |
| --- | --- |

d)

izdevumus, kuri pārsniedz a), b) vai c) apakšpunktā minētos ierobežojumus, samazina par 100 %.

Lai pārbaudītu, vai ir ievērots šā punkta pirmās daļas b) vai c) apakšpunktā minētais nosacījums, Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 5. punktā minētās atmaksājumu summas neņem vērā.

| 2) | regulas 12. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:
  “8.   Ja dalībvalsts iesniedz objektīvus elementus, kuri neatbilst prasībām, kas noteiktas šā panta 2. un 3. punktā, bet kuri pierāda, ka maksimālais zaudējums fondiem ir mazāks nekā zaudējums, kas izrietētu no tādas vienotās likmes piemērošanas, kura ir zemāka par ierosināto vienoto likmi, Komisija izmanto minēto zemāko vienoto likmi, lemjot par to, kādas summas jāizslēdz no Savienības finansējuma saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pantu.” |
| --- | --- |

2)

regulas 12. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Ja dalībvalsts iesniedz objektīvus elementus, kuri neatbilst prasībām, kas noteiktas šā panta 2. un 3. punktā, bet kuri pierāda, ka maksimālais zaudējums fondiem ir mazāks nekā zaudējums, kas izrietētu no tādas vienotās likmes piemērošanas, kura ir zemāka par ierosināto vienoto likmi, Komisija izmanto minēto zemāko vienoto likmi, lemjot par to, kādas summas jāizslēdz no Savienības finansējuma saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pantu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 907/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām iestādēm, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, nodrošinājumu un euro izmantošanu (OV L 255, 28.8.2014., 18. lpp.).

2

(3)  Padomes 2009. gada 19. janvāra Regula (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 13. marta Regula (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006 (OV L 78, 20.3.2013., 23. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 13. marta Regula (ES) Nr. 229/2013, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/2006 (OV L 78, 20.3.2013., 41. lpp.).”

5

---

| 3.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/161

(2015. gada 2. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 2. februārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | EG | 344,0 |
| IL | 135,3 |
| MA | 85,5 |
| SN | 316,2 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 200,9 |
| 0707 00 05 | JO | 229,9 |
| TR | 189,4 |
| ZZ | 209,7 |
| 0709 91 00 | EG | 113,1 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 93 10 | EG | 165,4 |
| MA | 218,7 |
| TR | 242,7 |
| ZZ | 208,9 |
| 0805 10 20 | EG | 46,3 |
| IL | 78,7 |
| MA | 56,3 |
| TN | 54,2 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 60,1 |
| 0805 20 10 | IL | 133,9 |
| MA | 84,6 |
| ZZ | 109,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 56,6 |
| EG | 87,6 |
| IL | 127,4 |
| MA | 118,3 |
| TR | 85,3 |
| ZZ | 95,0 |
| 0805 50 10 | TR | 57,4 |
| ZZ | 57,4 |
| 0808 10 80 | BR | 64,0 |
| CL | 89,6 |
| US | 159,3 |
| ZZ | 104,3 |
| 0808 30 90 | CL | 316,1 |
| US | 130,9 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 178,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

EG

344,0

IL

135,3

MA

85,5

SN

316,2

TR

123,5

ZZ

200,9

0707 00 05

JO

229,9

TR

189,4

ZZ

209,7

0709 91 00

EG

113,1

ZZ

113,1

0709 93 10

EG

165,4

MA

218,7

TR

242,7

ZZ

208,9

0805 10 20

EG

46,3

IL

78,7

MA

56,3

TN

54,2

TR

65,0

ZZ

60,1

0805 20 10

IL

133,9

MA

84,6

ZZ

109,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

56,6

EG

87,6

IL

127,4

MA

118,3

TR

85,3

ZZ

95,0

0805 50 10

TR

57,4

ZZ

57,4

0808 10 80

BR

64,0

CL

89,6

US

159,3

ZZ

104,3

0808 30 90

CL

316,1

US

130,9

ZA

87,0

ZZ

178,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 3.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/12

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/162

(2014. gada 9. jūlijs)

par valsts atbalstu SA.36612 (2014/C) (ex 2013/NN), ko Latvija īstenojusi attiecībā uz “Parex”

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4550)

(Autentisks ir vienīgi teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un it īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas sniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajām normām (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējie “Parex” atbalstīšanas pasākumi

| (1) | Latvija 2008. gada 10. novembrī Komisiju informēja par vairākiem saistītiem valsts atbalsta pasākumiem attiecībā uz AS “Parex banka” (turpmāk “Parex banka”), ar kuriem bija paredzēts atbalstīt finanšu sistēmas stabilitāti. Komisija 2008. gada 24. novembrī šos pasākumus apstiprināja provizoriski (2) (turpmāk “pirmais glābšanas lēmums”), balstoties uz Latvijas apņemšanos sešu mēnešu laikā iesniegt pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz“Parex banka”. |
| --- | --- |

(1)

Latvija 2008. gada 10. novembrī Komisiju informēja par vairākiem saistītiem valsts atbalsta pasākumiem attiecībā uz AS “Parex banka” (turpmāk “Parex banka”), ar kuriem bija paredzēts atbalstīt finanšu sistēmas stabilitāti. Komisija 2008. gada 24. novembrī šos pasākumus apstiprināja provizoriski (2) (turpmāk “pirmais glābšanas lēmums”), balstoties uz Latvijas apņemšanos sešu mēnešu laikā iesniegt pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz“Parex banka”.

| (2) | Saņēmusi pieprasījumus no Latvijas, Komisija apstiprināja divus izmaiņu kopumus attiecībā uz “Parex bankas” atbalsta pasākumiem – ar 2009. gada 11. februāra lēmumu (3) (turpmāk “otrais glābšanas lēmums”) un 2009. gada 11. maija lēmumu (4) (turpmāk “trešais glābšanas lēmums”). |
| --- | --- |

(2)

Saņēmusi pieprasījumus no Latvijas, Komisija apstiprināja divus izmaiņu kopumus attiecībā uz “Parex bankas” atbalsta pasākumiem – ar 2009. gada 11. februāra lēmumu (3) (turpmāk “otrais glābšanas lēmums”) un 2009. gada 11. maija lēmumu (4) (turpmāk “trešais glābšanas lēmums”).

| (3) | Latvija 2009. gada 11. maijā iesniedza “Parex bankas” pārstrukturēšanas plānu. Savā 2009. gada 29. jūnija lēmumā (5) Komisija nonāca pie pagaidu secinājuma, ka paziņotie pārstrukturēšanas pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu “Parex bankai” un pauda šaubas, ka šāds atbalsts varētu tikt atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu. Līdz ar to Komisija nolēma sākt procedūru, kas noteikta Līguma 108. panta 2. punktā, un darīja zināmu Latvijai, ka tai ir jāiesniedz informācija, kas nepieciešama atbalsta saderības novērtēšanai. |
| --- | --- |

(3)

Latvija 2009. gada 11. maijā iesniedza “Parex bankas” pārstrukturēšanas plānu. Savā 2009. gada 29. jūnija lēmumā (5) Komisija nonāca pie pagaidu secinājuma, ka paziņotie pārstrukturēšanas pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu “Parex bankai” un pauda šaubas, ka šāds atbalsts varētu tikt atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu. Līdz ar to Komisija nolēma sākt procedūru, kas noteikta Līguma 108. panta 2. punktā, un darīja zināmu Latvijai, ka tai ir jāiesniedz informācija, kas nepieciešama atbalsta saderības novērtēšanai.

| (4) | Laikā no 2009. gada 11. maija līdz 2010. gada 15. septembrim attiecībā uz “Parex bankas” pārstrukturēšanu vairākkārt notika informācijas apmaiņa un apspriešanās starp Latviju un Komisiju. Šajā laikposmā Latvija vairākas reizes atjaunināja “Parex bankas” pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(4)

Laikā no 2009. gada 11. maija līdz 2010. gada 15. septembrim attiecībā uz “Parex bankas” pārstrukturēšanu vairākkārt notika informācijas apmaiņa un apspriešanās starp Latviju un Komisiju. Šajā laikposmā Latvija vairākas reizes atjaunināja “Parex bankas” pārstrukturēšanas plānu.

| (5) | Pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts, ka “Parex banka” tiek sadalīta – jaunizveidotā, tā dēvētā “labā bankā” ar nosaukumu AS “Citadele banka” (turpmāk “Citadele”) pārņem visus pamatdarbības aktīvus un atsevišķus ar pamatdarbību nesaistītus aktīvus (6), bet tā dēvētā “sliktā banka” (turpmāk “Reverta” (7)) patur pārējos ar pamatdarbību nesaistītos aktīvus un ieņēmumus nenesošos aktīvus. Sadalīšana tika īstenota 2010. gada 1. augustā. |
| --- | --- |

(5)

Pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts, ka “Parex banka” tiek sadalīta – jaunizveidotā, tā dēvētā “labā bankā” ar nosaukumu AS “Citadele banka” (turpmāk “Citadele”) pārņem visus pamatdarbības aktīvus un atsevišķus ar pamatdarbību nesaistītus aktīvus (6), bet tā dēvētā “sliktā banka” (turpmāk “Reverta” (7)) patur pārējos ar pamatdarbību nesaistītos aktīvus un ieņēmumus nenesošos aktīvus. Sadalīšana tika īstenota 2010. gada 1. augustā.

| (6) | Ar savu 2010. gada 15. septembra lēmumu (8) (turpmāk “”Parex “galīgais lēmums”) Komisija apstiprināja “Parex bankas” pārstrukturēšanas plānu, balstoties uz 2010. gada 3. septembrī iesniegto Latvijas iestāžu apņemšanos. |
| --- | --- |

(6)

Ar savu 2010. gada 15. septembra lēmumu (8) (turpmāk “”Parex “galīgais lēmums”) Komisija apstiprināja “Parex bankas” pārstrukturēšanas plānu, balstoties uz 2010. gada 3. septembrī iesniegto Latvijas iestāžu apņemšanos.

| (7) | Pēc Latvijas pieprasījuma Komisija ar savu 2012. gada 10. augusta lēmumu (turpmāk “lēmums par grozījumiem”) (9) apstiprināja trīskāršus grozījumus attiecībā uz “Parex” galīgajā lēmumā iekļauto apņemšanos. Ar šiem grozījumiem: 1) NVS aizdevumu (10) atsavināšanas termiņš tika pagarināts līdz 2014. gada 31. decembrim; 2) tika palielināts attiecībā uz “Citadeli” pieļautais minimālo kapitāla pietiekamības prasību limits (gan bankas, gan koncerna mērogā) un 3) tika atļauta iepriekšējo gadu neizmantoto aizdošanas maksimālo robežu izmantošana nākamos gados, vienlaikus ievērojot sākotnējo tirgus daļas maksimālo robežu. |
| --- | --- |

(7)

Pēc Latvijas pieprasījuma Komisija ar savu 2012. gada 10. augusta lēmumu (turpmāk “lēmums par grozījumiem”) (9) apstiprināja trīskāršus grozījumus attiecībā uz “Parex” galīgajā lēmumā iekļauto apņemšanos. Ar šiem grozījumiem: 1) NVS aizdevumu (10) atsavināšanas termiņš tika pagarināts līdz 2014. gada 31. decembrim; 2) tika palielināts attiecībā uz “Citadeli” pieļautais minimālo kapitāla pietiekamības prasību limits (gan bankas, gan koncerna mērogā) un 3) tika atļauta iepriekšējo gadu neizmantoto aizdošanas maksimālo robežu izmantošana nākamos gados, vienlaikus ievērojot sākotnējo tirgus daļas maksimālo robežu.

| (8) | Komisija ņem vērā, ka 2014. gada 5. jūnijā Latvija izņēmuma kārtā piekrita, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā. |
| --- | --- |

(8)

Komisija ņem vērā, ka 2014. gada 5. jūnijā Latvija izņēmuma kārtā piekrita, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā.

1.2.   Formālā izmeklēšanas procedūra

| (9) | Latvija 2013. gada 1. oktobrī lūdza apstiprināt “Parex” galīgā lēmuma papildu grozījumu, lūdzot atlikt “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virziena (Wealth Management Business) (11) pārdošanai noteikto termiņu. Šā grozījuma pieprasījuma izvērtēšanas ietvaros Komisija konstatēja, ka Latvija “Parex bankai” un “Citadelei” bija piešķīrusi valsts atbalstu, kas pārsniedza Komisijas apstiprinātos atbalsta pasākumus. |
| --- | --- |

(9)

Latvija 2013. gada 1. oktobrī lūdza apstiprināt “Parex” galīgā lēmuma papildu grozījumu, lūdzot atlikt “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virziena (Wealth Management Business) (11) pārdošanai noteikto termiņu. Šā grozījuma pieprasījuma izvērtēšanas ietvaros Komisija konstatēja, ka Latvija “Parex bankai” un “Citadelei” bija piešķīrusi valsts atbalstu, kas pārsniedza Komisijas apstiprinātos atbalsta pasākumus.

| (10) | Laikā no [...] (12) līdz 2014. gada 4. martam starp Latviju un Komisiju vairākkārt notika informācijas apmaiņa par šiem papildu atbalsta pasākumiem. Latvija informāciju un dokumentus iesniedza 2013. gada 30. oktobrī, 2014. gada 31. janvārī un 2014. gada 4. martā (tostarp pārstrādātu “Parex bankas” pārstrukturēšanas plānu). |
| --- | --- |

(10)

Laikā no [...] (12) līdz 2014. gada 4. martam starp Latviju un Komisiju vairākkārt notika informācijas apmaiņa par šiem papildu atbalsta pasākumiem. Latvija informāciju un dokumentus iesniedza 2013. gada 30. oktobrī, 2014. gada 31. janvārī un 2014. gada 4. martā (tostarp pārstrādātu “Parex bankas” pārstrukturēšanas plānu).

| (11) | Kopš 2013. gada 11. novembra Komisija arī saņēma ikmēneša atjauninātos ziņojumus par Latvijas sasniegto progresu “Citadeles” pārdošanā, kas tika uzsākta 2013. gada oktobrī. |
| --- | --- |

(11)

Kopš 2013. gada 11. novembra Komisija arī saņēma ikmēneša atjauninātos ziņojumus par Latvijas sasniegto progresu “Citadeles” pārdošanā, kas tika uzsākta 2013. gada oktobrī.

| (12) | Ar savu 2014. gada 16. aprīļa lēmumu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) (13) Komisija informēja Latviju, ka, pārbaudījusi Latvijas iestāžu iesniegto informāciju, tā nolemj sākt procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “Līgums”) 108. panta 2. punktā. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija arī aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus komentārus par šo atbalstu; reakcija bija tāda, ka 2014. gada 23. maijā tai komentārus iesniedza viena persona. |
| --- | --- |

(12)

Ar savu 2014. gada 16. aprīļa lēmumu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) (13) Komisija informēja Latviju, ka, pārbaudījusi Latvijas iestāžu iesniegto informāciju, tā nolemj sākt procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “Līgums”) 108. panta 2. punktā. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija arī aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus komentārus par šo atbalstu; reakcija bija tāda, ka 2014. gada 23. maijā tai komentārus iesniedza viena persona.

| (13) | Latvija ir informējusi Komisiju, ka steidzamības dēļ izņēmuma kārtā tā piekrīt, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā. |
| --- | --- |

(13)

Latvija ir informējusi Komisiju, ka steidzamības dēļ izņēmuma kārtā tā piekrīt, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā.

2.   APRAKSTS

2.1.   Konkrētais uzņēmums

| (14) | “Parex banka”2008. gada 31. decembrī bija otrā lielākā banka Latvijā ar aktīvu kopsummu LVL 3,4 miljardu (EUR 4,9 miljardu) apmērā. “Parex banka” tika dibināta 1992. gadā. Latvija 2008. gada novembrī no diviem lielākajiem akcionāriem par simbolisku pirkuma cenu – LVL 2 (apmēram EUR 3) – iegādājās 84,83 % bankas pamatkapitāla; tas bija ar Komisijas pirmo glābšanas lēmumu un otro glābšanas lēmumu apstiprināts valsts atbalsta pasākums. Pēc rekapitalizācijas, kas tika apstiprināta ar glābšanas lēmumiem, Latvija vēl vairāk – līdz apmēram 95 % – palielināja savu līdzdalību “Parex bankā”, 2009. gada maijā papildus ieguldot LVL 140,75 miljonus; tas bija ar Komisijas trešo glābšanas lēmumu apstiprināts pasākums. |
| --- | --- |

(14)

“Parex banka”2008. gada 31. decembrī bija otrā lielākā banka Latvijā ar aktīvu kopsummu LVL 3,4 miljardu (EUR 4,9 miljardu) apmērā. “Parex banka” tika dibināta 1992. gadā. Latvija 2008. gada novembrī no diviem lielākajiem akcionāriem par simbolisku pirkuma cenu – LVL 2 (apmēram EUR 3) – iegādājās 84,83 % bankas pamatkapitāla; tas bija ar Komisijas pirmo glābšanas lēmumu un otro glābšanas lēmumu apstiprināts valsts atbalsta pasākums. Pēc rekapitalizācijas, kas tika apstiprināta ar glābšanas lēmumiem, Latvija vēl vairāk – līdz apmēram 95 % – palielināja savu līdzdalību “Parex bankā”, 2009. gada maijā papildus ieguldot LVL 140,75 miljonus; tas bija ar Komisijas trešo glābšanas lēmumu apstiprināts pasākums.

| (15) | Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (“ERAB”) 2009. gada aprīlī i iegādājās 25 % no “Parex bankas” pamatkapitāla plus vienu akciju. Pēc 2010. gadā īstenotās “Parex bankas” sadalīšanas labajā bankā un sliktajā bankā un līdz ar to notikušajām izmaiņām akcionāru sastāvā “Citadeles” akcionāri tagad ir Latvija (75 %) un ERAB (25 %), savukārt “Revertas” akcionāri ir Latvija (84,15 %), ERAB (12,74 %) un citas personas (3,11 %). |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (“ERAB”) 2009. gada aprīlī i iegādājās 25 % no “Parex bankas” pamatkapitāla plus vienu akciju. Pēc 2010. gadā īstenotās “Parex bankas” sadalīšanas labajā bankā un sliktajā bankā un līdz ar to notikušajām izmaiņām akcionāru sastāvā “Citadeles” akcionāri tagad ir Latvija (75 %) un ERAB (25 %), savukārt “Revertas” akcionāri ir Latvija (84,15 %), ERAB (12,74 %) un citas personas (3,11 %).

| (16) | Detalizēts “Parex bankas” apraksts par laiku līdz “Parex” galīgajam lēmumam ir ietverts minētā lēmuma 11.–15. apsvērumā. |
| --- | --- |

(16)

Detalizēts “Parex bankas” apraksts par laiku līdz “Parex” galīgajam lēmumam ir ietverts minētā lēmuma 11.–15. apsvērumā.

2.2.   Attiecībā uz “Citadeli” un “Revertu” apstiprinātie atbalsta pasākumi

| (17) | “Parex bankai” tika atļauts saņemt atbalstu vairāku pasākumu formā, kurus Komisija bija apstiprinājusi pirmajā, otrajā un trešajā glābšanas lēmumā (turpmāk “glābšanas lēmumi”), kā arī “Parex” galīgajā lēmumā. |
| --- | --- |

(17)

“Parex bankai” tika atļauts saņemt atbalstu vairāku pasākumu formā, kurus Komisija bija apstiprinājusi pirmajā, otrajā un trešajā glābšanas lēmumā (turpmāk “glābšanas lēmumi”), kā arī “Parex” galīgajā lēmumā.

| (18) | Pārstrukturēšanas plānā, ko Komisija bija apstiprinājusi ar “Parex” galīgo lēmumu, bija paredzēts, ka iepriekš Komisijas apstiprinātā glābšanas atbalsta atmaksas termiņš ir pagarināms līdz pārstrukturēšanas posma beigām un ka atbalsts ir sadalāms starp “Citadeli” un “Revertu”. Ar “Parex” galīgo lēmumu tika apstiprināts arī papildu pārstrukturēšanas atbalsts “Revertai” un “Citadelei”. Tajā tika izklāstīts arī tā atbalsta izmantošanas mehānisms, kas pēc “Parex bankas” sadalīšanas glābšanas lēmumos bija provizoriski apstiprināts attiecībā uz:






  a) | likviditātes atbalstu valsts naudas līdzekļu noguldījumu formā – gan “Citadelei”, gan “Revertai” (14); |
| --- | --- | --- |

(18)

Pārstrukturēšanas plānā, ko Komisija bija apstiprinājusi ar “Parex” galīgo lēmumu, bija paredzēts, ka iepriekš Komisijas apstiprinātā glābšanas atbalsta atmaksas termiņš ir pagarināms līdz pārstrukturēšanas posma beigām un ka atbalsts ir sadalāms starp “Citadeli” un “Revertu”. Ar “Parex” galīgo lēmumu tika apstiprināts arī papildu pārstrukturēšanas atbalsts “Revertai” un “Citadelei”. Tajā tika izklāstīts arī tā atbalsta izmantošanas mehānisms, kas pēc “Parex bankas” sadalīšanas glābšanas lēmumos bija provizoriski apstiprināts attiecībā uz:

a)

likviditātes atbalstu valsts naudas līdzekļu noguldījumu formā – gan “Citadelei”, gan “Revertai” (14);

| b) | valsts galvojumiem par “Citadeles” un “Revertas” saistībām (15); |
| --- | --- |

b)

valsts galvojumiem par “Citadeles” un “Revertas” saistībām (15);

| c) | valsts īstenotu “Revertas” un “Citadeles” rekapitalizāciju (16) un |
| --- | --- |

c)

valsts īstenotu “Revertas” un “Citadeles” rekapitalizāciju (16) un

| d) | aktīvu glābšanas pasākumu attiecībā uz “Citadeli” (17). |
| --- | --- |

d)

aktīvu glābšanas pasākumu attiecībā uz “Citadeli” (17).

3.   FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

3.1.   Latvijas īstenotie papildu pasākumi attiecībā uz “Parex banku”, “Citadeli” un “Revertu”

| (19) | Balstoties uz ziņojumu, ko 2013. gada 29. augustā iesniedza uzraudzības pilnvarnieks (18), kā arī dokumentiem un informāciju, ko Latvija bija iesniegusi kopš 2013. gada oktobra, šķiet, ka Latvija bija īstenojusi šādus pasākumus, par kuriem tā nebija iepriekš informējusi Komisiju:






  a) | Latvija 2009. gada 22. maijā piešķīra “Parex bankai” subordinēto aizdevumu LVL 50,27 miljonu apmērā (kas kvalificējams kā otrā līmeņa papildkapitāls) ar septiņu gadu atmaksas termiņu, t. i., līdz 2016. gada 21. maijam (turpmāk “pirmais pasākums”). Minētā subordinētā aizdevuma atmaksas termiņš pārsniedz maksimālo – piecu gadu – atmaksas termiņu, kas ir noteikts pirmajā glābšanas lēmumā un apstiprināts “Parex” galīgajā lēmumā; |
| --- | --- | --- |

(19)

Balstoties uz ziņojumu, ko 2013. gada 29. augustā iesniedza uzraudzības pilnvarnieks (18), kā arī dokumentiem un informāciju, ko Latvija bija iesniegusi kopš 2013. gada oktobra, šķiet, ka Latvija bija īstenojusi šādus pasākumus, par kuriem tā nebija iepriekš informējusi Komisiju:

a)

Latvija 2009. gada 22. maijā piešķīra “Parex bankai” subordinēto aizdevumu LVL 50,27 miljonu apmērā (kas kvalificējams kā otrā līmeņa papildkapitāls) ar septiņu gadu atmaksas termiņu, t. i., līdz 2016. gada 21. maijam (turpmāk “pirmais pasākums”). Minētā subordinētā aizdevuma atmaksas termiņš pārsniedz maksimālo – piecu gadu – atmaksas termiņu, kas ir noteikts pirmajā glābšanas lēmumā un apstiprināts “Parex” galīgajā lēmumā;

| b) | Latvija 2013. gada 27. jūnijā papildus (par 18 mēnešiem) pagarināja atmaksas termiņu (turpmāk “otrais pasākums”) “Citadelei” piešķirtajiem subordinētajiem aizdevumiem LVL 37 miljonu apmērā (no kopumā LVL 45 miljoniem, kurus tolaik bija piešķīrusi Latvija) (19). Komisija par subordinēto aizdevumu atmaksas termiņa pagarināšanu informēta netika; |
| --- | --- |

b)

Latvija 2013. gada 27. jūnijā papildus (par 18 mēnešiem) pagarināja atmaksas termiņu (turpmāk “otrais pasākums”) “Citadelei” piešķirtajiem subordinētajiem aizdevumiem LVL 37 miljonu apmērā (no kopumā LVL 45 miljoniem, kurus tolaik bija piešķīrusi Latvija) (19). Komisija par subordinēto aizdevumu atmaksas termiņa pagarināšanu informēta netika;

| c) | turklāt kopš 2011. gada Latvija nodrošināja likviditātes atbalstu “Revertai”, kas pārsniedza maksimālos limitus, kurus Komisija bija apstiprinājusi “Parex” galīgajā lēmumā (turpmāk “trešais pasākums”), – gan attiecībā uz pamatscenāriju, gan nelabvēlīgo scenāriju (20). |
| --- | --- |

c)

turklāt kopš 2011. gada Latvija nodrošināja likviditātes atbalstu “Revertai”, kas pārsniedza maksimālos limitus, kurus Komisija bija apstiprinājusi “Parex” galīgajā lēmumā (turpmāk “trešais pasākums”), – gan attiecībā uz pamatscenāriju, gan nelabvēlīgo scenāriju (20).

| (20) | Balstoties uz informāciju par pirmo un otro pasākumu, kura Komisijai bija pieejama lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā, Komisijai bija lielas šaubas par to, vai šie pasākumi varētu tikt kvalificēti kā saderīgi ar iekšējo tirgu, ņemot vērā, ka:






  a) | sākotnējā Latvijas piešķirto subordinēto aizdevumu saderības novērtējumā piecu gadu atmaksas termiņš tika uzskatīts par nepieciešamo minimumu un tādēļ tas uz šā pamata varēja tikt atzīts par saderīgu un |
| --- | --- | --- |

(20)

Balstoties uz informāciju par pirmo un otro pasākumu, kura Komisijai bija pieejama lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā, Komisijai bija lielas šaubas par to, vai šie pasākumi varētu tikt kvalificēti kā saderīgi ar iekšējo tirgu, ņemot vērā, ka:

a)

sākotnējā Latvijas piešķirto subordinēto aizdevumu saderības novērtējumā piecu gadu atmaksas termiņš tika uzskatīts par nepieciešamo minimumu un tādēļ tas uz šā pamata varēja tikt atzīts par saderīgu un

| b) | nebija sniegti nekādi jauni argumenti, lai pamatotu to, kādēļ šāds ilgāks atmaksas termiņš tik tiešām nekādā ziņā nepārsniedza nepieciešamo minimumu. |
| --- | --- |

b)

nebija sniegti nekādi jauni argumenti, lai pamatotu to, kādēļ šāds ilgāks atmaksas termiņš tik tiešām nekādā ziņā nepārsniedza nepieciešamo minimumu.

| (21) | Līdzīgi tam lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā nebija izvirzīti pietiekami argumenti, lai pierādītu trešā pasākuma saderību. |
| --- | --- |

(21)

Līdzīgi tam lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā nebija izvirzīti pietiekami argumenti, lai pierādītu trešā pasākuma saderību.

| (22) | Pamatojoties uz to, Komisija sāka formālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (21) 13. panta 1. punktu un 4. panta 4. punktu attiecībā uz nelikumīgo atbalstu, kas bija piešķirts ar pirmo, otro un trešo pasākumu, kuri aprakstīti 19. apsvērumā. |
| --- | --- |

(22)

Pamatojoties uz to, Komisija sāka formālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (21) 13. panta 1. punktu un 4. panta 4. punktu attiecībā uz nelikumīgo atbalstu, kas bija piešķirts ar pirmo, otro un trešo pasākumu, kuri aprakstīti 19. apsvērumā.

3.2.   Neizpildītā apņemšanās pārdot “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virzienu

| (23) | Latvija arī neievēroja savu apņemšanos, kas ir minēta “Parex” galīgajā lēmumā, proti, pārdot “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virzienu – līdz 2013. gada 30. jūnijam bez atsavināšanas pilnvarnieka (divestiture trustee) vai 2013. gada 31. decembrim ar atsavināšanas pilnvarnieku (turpmāk “ceturtais pasākums”) (22). Tādējādi šī apņemšanās pārdot “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virzienu līdz minētajiem termiņiem nav izpildīta. |
| --- | --- |

(23)

Latvija arī neievēroja savu apņemšanos, kas ir minēta “Parex” galīgajā lēmumā, proti, pārdot “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virzienu – līdz 2013. gada 30. jūnijam bez atsavināšanas pilnvarnieka (divestiture trustee) vai 2013. gada 31. decembrim ar atsavināšanas pilnvarnieku (turpmāk “ceturtais pasākums”) (22). Tādējādi šī apņemšanās pārdot “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virzienu līdz minētajiem termiņiem nav izpildīta.

| (24) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secināja, ka 21. apsvērumā aprakstītās apņemšanās pārkāpums ir uzskatāms par atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu. Tādēļ Komisija nolēma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 16. pantu sākt formālo izmeklēšanas procedūru par atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(24)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secināja, ka 21. apsvērumā aprakstītās apņemšanās pārkāpums ir uzskatāms par atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu. Tādēļ Komisija nolēma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 16. pantu sākt formālo izmeklēšanas procedūru par atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU KOMENTĀRI

| (25) | Pēc lēmuma par procedūras sākšanu Komisija saņēma komentārus no vienas privātpersonas, kas nesniedza ziņas, kas pierādītu, ka viņa būtu kvalificējama kā ieinteresētā persona, t. i., puse, kurai šāds pasākums varētu ietekmēt pašas intereses (piemēram, konkurenti vai nozares apvienības (23)), vai ka viņš rīkotos kādas ieinteresētās personas uzdevumā. |
| --- | --- |

(25)

Pēc lēmuma par procedūras sākšanu Komisija saņēma komentārus no vienas privātpersonas, kas nesniedza ziņas, kas pierādītu, ka viņa būtu kvalificējama kā ieinteresētā persona, t. i., puse, kurai šāds pasākums varētu ietekmēt pašas intereses (piemēram, konkurenti vai nozares apvienības (23)), vai ka viņš rīkotos kādas ieinteresētās personas uzdevumā.

| (26) | Saņemtie komentāri bija saistīti ar it kā prettiesiskām darbībām, kurās iesaistīta “Parex banka”, un nebija saistīti nedz ar pirmo, nedz otro vai trešo pasākumu, kurus Latvija īstenoja attiecībā uz “Parex banku”, “Citadeli” un “Revertu”, nedz ar ceturto pasākumu. Būtībā tie attiecas uz faktiem un informāciju, kas nav tieši nozīmīga valsts atbalsta noteikumu izpildei izskatāmajā lietā. Tādēļ šajā lēmumā ietvertā novērtējuma vajadzībām tie ir tikuši reģistrēti un uzskatīti par vispārēju tirgus informāciju. |
| --- | --- |

(26)

Saņemtie komentāri bija saistīti ar it kā prettiesiskām darbībām, kurās iesaistīta “Parex banka”, un nebija saistīti nedz ar pirmo, nedz otro vai trešo pasākumu, kurus Latvija īstenoja attiecībā uz “Parex banku”, “Citadeli” un “Revertu”, nedz ar ceturto pasākumu. Būtībā tie attiecas uz faktiem un informāciju, kas nav tieši nozīmīga valsts atbalsta noteikumu izpildei izskatāmajā lietā. Tādēļ šajā lēmumā ietvertā novērtējuma vajadzībām tie ir tikuši reģistrēti un uzskatīti par vispārēju tirgus informāciju.

5.   LATVIJAS KOMENTĀRI PAR FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU

| (27) | Pēc lēmuma par procedūras sākšanu Latvija 2014. gada 26. maijā iesniedza komentārus attiecībā uz Komisijas izvirzītajām šaubām par pirmā, otrā un trešā pasākuma saderību, kā arī neizpildīto apņemšanos pārdot “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virzienu. |
| --- | --- |

(27)

Pēc lēmuma par procedūras sākšanu Latvija 2014. gada 26. maijā iesniedza komentārus attiecībā uz Komisijas izvirzītajām šaubām par pirmā, otrā un trešā pasākuma saderību, kā arī neizpildīto apņemšanos pārdot “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virzienu.

| (28) | Latvija 2014. gada 30. maijā iesniedza arī atjauninātu pārstrukturēšanas plānu, kurā bija iekļauti informatīvie un kompensējošie pasākumi, kas izklāstīti šā lēmuma 5.1.–5.5. sadaļā. |
| --- | --- |

(28)

Latvija 2014. gada 30. maijā iesniedza arī atjauninātu pārstrukturēšanas plānu, kurā bija iekļauti informatīvie un kompensējošie pasākumi, kas izklāstīti šā lēmuma 5.1.–5.5. sadaļā.

| (29) | Pēc informācijas pieprasījuma no Komisijas Latvija 2014. gada 23. jūnijā iesniedza papildu ziņas par otro pasākumu. |
| --- | --- |

(29)

Pēc informācijas pieprasījuma no Komisijas Latvija 2014. gada 23. jūnijā iesniedza papildu ziņas par otro pasākumu.

5.1.   Subordinēto aizdevumu sākotnējais atmaksas termiņš, kas pārsniedz glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā noteikto termiņu (pirmais pasākums)

| (30) | Savos 2014. gada 26. maija komentāros Latvija apgalvo, ka pirmā pasākuma pieņemšana bija nepieciešama, lai dotu “Parex bankai” iespēju izpildīt piemērojamās maksātspējas normatīvās prasības un tādējādi novērstu neatgriezenisku trauslās, lielā mērā savstarpēji saistītās un savstarpēji atkarīgās Latvijas banku sistēmas sabrukumu. |
| --- | --- |

(30)

Savos 2014. gada 26. maija komentāros Latvija apgalvo, ka pirmā pasākuma pieņemšana bija nepieciešama, lai dotu “Parex bankai” iespēju izpildīt piemērojamās maksātspējas normatīvās prasības un tādējādi novērstu neatgriezenisku trauslās, lielā mērā savstarpēji saistītās un savstarpēji atkarīgās Latvijas banku sistēmas sabrukumu.

| (31) | Latvija norāda, ka pirmā glābšanas lēmuma pieņemšanas laikā Latvijas iestāžu rīcībā bija ierobežota informācija par faktisko “Parex bankas” finansiālo stāvokli un tās aktīvu kvalitāti. Tādēļ savā sākotnējā pieprasījumā Komisijai par valsts atbalsta pasākumu apstiprināšanu Latvija apņēmās piešķirt subordinētus aizdevumus ar piecu gadu atmaksas termiņu, jo šis atmaksas termiņš bija nepieciešamais minimums, lai saskaņā ar attiecīgajām Latvijas tiesību normām subordinētie aizdevumi būtu kvalificējami kā otrā līmeņa papildkapitāls. |
| --- | --- |

(31)

Latvija norāda, ka pirmā glābšanas lēmuma pieņemšanas laikā Latvijas iestāžu rīcībā bija ierobežota informācija par faktisko “Parex bankas” finansiālo stāvokli un tās aktīvu kvalitāti. Tādēļ savā sākotnējā pieprasījumā Komisijai par valsts atbalsta pasākumu apstiprināšanu Latvija apņēmās piešķirt subordinētus aizdevumus ar piecu gadu atmaksas termiņu, jo šis atmaksas termiņš bija nepieciešamais minimums, lai saskaņā ar attiecīgajām Latvijas tiesību normām subordinētie aizdevumi būtu kvalificējami kā otrā līmeņa papildkapitāls.

| (32) | Latvija vēl arī norāda, ka, lai labāk novērtētu “Parex bankas” finansiālo stāvokli, tā pasūtīja PricewaterhouseCoopers veikt “Parex bankas” uzticamības pārbaudi (due diligence), kas tika pabeigta 2009. gada 26. janvārī, pēc pirmā glābšanas lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(32)

Latvija vēl arī norāda, ka, lai labāk novērtētu “Parex bankas” finansiālo stāvokli, tā pasūtīja PricewaterhouseCoopers veikt “Parex bankas” uzticamības pārbaudi (due diligence), kas tika pabeigta 2009. gada 26. janvārī, pēc pirmā glābšanas lēmuma pieņemšanas.

| (33) | Vienlaikus Latvija uzsver, ka tirgus situācija 2008.–2009. gadā bija ļoti dinamiska un ka aizdevumu kvalitāte pasliktinājās ātrāk, nekā tika prognozēts. Šo stāvokļa pasliktināšanos atspoguļoja tas, ka (un tās ietekmē) Komisija pieņēma trīs “Parex bankas” glābšanas lēmumus un Latvija iesniedza vairākas “Parex bankas” pārstrukturēšanas plāna versijas, pēdējā no kurām tika iesniegta 2009. gada 11. maijā (turpmāk “2009. gada pārstrukturēšanas plāns”). |
| --- | --- |

(33)

Vienlaikus Latvija uzsver, ka tirgus situācija 2008.–2009. gadā bija ļoti dinamiska un ka aizdevumu kvalitāte pasliktinājās ātrāk, nekā tika prognozēts. Šo stāvokļa pasliktināšanos atspoguļoja tas, ka (un tās ietekmē) Komisija pieņēma trīs “Parex bankas” glābšanas lēmumus un Latvija iesniedza vairākas “Parex bankas” pārstrukturēšanas plāna versijas, pēdējā no kurām tika iesniegta 2009. gada 11. maijā (turpmāk “2009. gada pārstrukturēšanas plāns”).

| (34) | Šajā kontekstā Latvija paskaidro, ka glābšanas lēmumos ietvertie pieņēmumi un prognozes ātri zaudēja aktualitāti, jo strauji mainījās ekonomikas vide – galvenokārt pasaules finanšu krīzes ietekmē un tādēļ, ka mazinājās tirgus uzticēšanās “Parex bankai”. Latvija tādējādi secināja, ka subordinētajiem aizdevumiem, kurus Latvija piešķīrusi “Parex bankai”, piecu gadu atmaksas termiņš vairs nebūtu pietiekams, lai varētu stabilizēt trauslo Latvijas banku sistēmu. Izrādījās, ka “Parex bankai”, kas tolaik bija sistēmiska banka, maksātspējas prasību un tai piemērojamo kapitāla pietiekamības prasību izpildīšanai bija nepieciešams saņemt subordinētus aizdevumus ar atmaksas termiņu, kas pārsniedz piecus gadus. |
| --- | --- |

(34)

Šajā kontekstā Latvija paskaidro, ka glābšanas lēmumos ietvertie pieņēmumi un prognozes ātri zaudēja aktualitāti, jo strauji mainījās ekonomikas vide – galvenokārt pasaules finanšu krīzes ietekmē un tādēļ, ka mazinājās tirgus uzticēšanās “Parex bankai”. Latvija tādējādi secināja, ka subordinētajiem aizdevumiem, kurus Latvija piešķīrusi “Parex bankai”, piecu gadu atmaksas termiņš vairs nebūtu pietiekams, lai varētu stabilizēt trauslo Latvijas banku sistēmu. Izrādījās, ka “Parex bankai”, kas tolaik bija sistēmiska banka, maksātspējas prasību un tai piemērojamo kapitāla pietiekamības prasību izpildīšanai bija nepieciešams saņemt subordinētus aizdevumus ar atmaksas termiņu, kas pārsniedz piecus gadus.

| (35) | Saskaņā ar subordinēto aizdevumu piešķiršanas laikā “Parex bankai” piemērojamo normatīvo regulējumu, kas balstīts uz Bāzeles II standartiem (24), tikai 80 % no piecgadīgajiem aizdevumiem LVL 50,27 miljonu apmērā (t. i., tikai LVL 40,22 miljoni) būtu bijuši kvalificējami kā otrā līmeņa papildkapitāls. Konkrētāk, nozares normatīvā regulējuma vajadzībām subordinēto aizdevumu summai ik gadu bija piemērojams kumulatīvs diskonta (jeb amortizācijas) koeficients, lai atspoguļotu to, ka mazinās šo instrumentu (kā normatīvajā regulējumā paredzētā kapitāla pozitīvo sastāvdaļu) vērtība. Līdz ar to kapitāla pietiekamības aprēķina vajadzībām sākotnēji ir kvalificējami tikai 80 % no piecgadīga aizdevuma pamatsummas, otrā gada sākumā – 60 %, un tā tālāk. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar subordinēto aizdevumu piešķiršanas laikā “Parex bankai” piemērojamo normatīvo regulējumu, kas balstīts uz Bāzeles II standartiem (24), tikai 80 % no piecgadīgajiem aizdevumiem LVL 50,27 miljonu apmērā (t. i., tikai LVL 40,22 miljoni) būtu bijuši kvalificējami kā otrā līmeņa papildkapitāls. Konkrētāk, nozares normatīvā regulējuma vajadzībām subordinēto aizdevumu summai ik gadu bija piemērojams kumulatīvs diskonta (jeb amortizācijas) koeficients, lai atspoguļotu to, ka mazinās šo instrumentu (kā normatīvajā regulējumā paredzētā kapitāla pozitīvo sastāvdaļu) vērtība. Līdz ar to kapitāla pietiekamības aprēķina vajadzībām sākotnēji ir kvalificējami tikai 80 % no piecgadīga aizdevuma pamatsummas, otrā gada sākumā – 60 %, un tā tālāk.

| (36) | Latvija šo apgalvojumu papildus pamato ar salīdzinošu aprēķinu, kas liecina, ka, šos subordinētos aizdevumus sākotnēji nevarētu pilnā apmērā kvalificēt kā otrā līmeņa papildkapitālu, ja Latvija tos būtu piešķīrusi tikai uz pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(36)

Latvija šo apgalvojumu papildus pamato ar salīdzinošu aprēķinu, kas liecina, ka, šos subordinētos aizdevumus sākotnēji nevarētu pilnā apmērā kvalificēt kā otrā līmeņa papildkapitālu, ja Latvija tos būtu piešķīrusi tikai uz pieciem gadiem.

| (37) | Izrādījās, ka ir nepieciešams no Latvijas “Parex bankai” piešķirtajiem subordinētajiem aizdevumiem noteikt septiņu gadu atmaksas termiņu, lai panāktu, ka laikposmā no 2009. līdz 2010. gadam viss valsts piešķirto subordinēto aizdevumu apjoms (LVL 50,27 miljoni) ir kvalificējams kā otrā līmeņa papildkapitāls, lai tādējādi dotu iespēju “Parex bankai” sasniegt tai noteikto kapitāla pietiekamības rādītāju. 1. tabulā ir atspoguļots “Parex bankas” kvalificējamā otrā līmeņa papildkapitāla apjoms attiecīgā gada beigās, balstoties uz 2009. gada maijā piešķirtā subordinētā aizdevuma (LVL 50,27 miljonu apmērā) atmaksas termiņu.

  1. tabula


  2009. gada maijā piešķirtā subordinētā aizdevuma atmaksas termiņš un tā kvalificēšana par otrā līmeņa papildkapitālu (miljoni LVL)










  Atmaksas termiņš | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| aizdevums uz 5 gadiem | 40,22 | 30,16 | 20,11 |
| aizdevums uz 6 gadiem | 50,27 | 40,22 | 30,16 |
| aizdevums uz 7 gadiem | 50,27 | 50,27 | 40,22 |
| aizdevums uz 8 gadiem | 50,27 | 50,27 | 50,27 |

(37)

Izrādījās, ka ir nepieciešams no Latvijas “Parex bankai” piešķirtajiem subordinētajiem aizdevumiem noteikt septiņu gadu atmaksas termiņu, lai panāktu, ka laikposmā no 2009. līdz 2010. gadam viss valsts piešķirto subordinēto aizdevumu apjoms (LVL 50,27 miljoni) ir kvalificējams kā otrā līmeņa papildkapitāls, lai tādējādi dotu iespēju “Parex bankai” sasniegt tai noteikto kapitāla pietiekamības rādītāju. 1. tabulā ir atspoguļots “Parex bankas” kvalificējamā otrā līmeņa papildkapitāla apjoms attiecīgā gada beigās, balstoties uz 2009. gada maijā piešķirtā subordinētā aizdevuma (LVL 50,27 miljonu apmērā) atmaksas termiņu.

1. tabula

2009. gada maijā piešķirtā subordinētā aizdevuma atmaksas termiņš un tā kvalificēšana par otrā līmeņa papildkapitālu (miljoni LVL)

Atmaksas termiņš

2009. g.

2010. g.

2011. g.

aizdevums uz 5 gadiem

40,22

30,16

20,11

aizdevums uz 6 gadiem

50,27

40,22

30,16

aizdevums uz 7 gadiem

50,27

50,27

40,22

aizdevums uz 8 gadiem

50,27

50,27

50,27

| (38) | Latvija paskaidro, ka 2009. gada 9. jūnijāNomura International (kurai Latvija 2009. gada martā uzdeva organizēt “Parex bankas” pārdošanu) Latvijas iestādes iepazīstināja ar “Parex bankas” pārdošanas stratēģiju ar ļoti ambiciozu laika grafiku, plānojot pārdošanas procesu pabeigt 2010. gadā. Tādēļ bija nepieciešams, ka “Parex banka” vismaz līdz 2010. gada beigām turpina pilnā mērā ievērot piemērojamās kapitāla prasības. |
| --- | --- |

(38)

Latvija paskaidro, ka 2009. gada 9. jūnijāNomura International (kurai Latvija 2009. gada martā uzdeva organizēt “Parex bankas” pārdošanu) Latvijas iestādes iepazīstināja ar “Parex bankas” pārdošanas stratēģiju ar ļoti ambiciozu laika grafiku, plānojot pārdošanas procesu pabeigt 2010. gadā. Tādēļ bija nepieciešams, ka “Parex banka” vismaz līdz 2010. gada beigām turpina pilnā mērā ievērot piemērojamās kapitāla prasības.

| (39) | Visbeidzot, Latvija argumentē, ka, ja subordinētā aizdevuma atmaksas termiņš būtu bijis tikai pieci gadi, 2009. gada pārstrukturēšanas plānā būtu bijis jāiekļauj citi pasākumi ar mērķi “Parex bankas” kapitāla pietiekamību nostiprināt citādā veidā (piemēram, ieguldot jaunu pašu kapitālu, nekavējoties piešķirot subordinētus aizdevumus utt.). Ja nebūtu veikti šādi pasākumi, noguldītāji būtu neaizsargāti, un būtu tikusi ievērojami apdraudēta Latvijas finanšu sistēmas stabilitāte. |
| --- | --- |

(39)

Visbeidzot, Latvija argumentē, ka, ja subordinētā aizdevuma atmaksas termiņš būtu bijis tikai pieci gadi, 2009. gada pārstrukturēšanas plānā būtu bijis jāiekļauj citi pasākumi ar mērķi “Parex bankas” kapitāla pietiekamību nostiprināt citādā veidā (piemēram, ieguldot jaunu pašu kapitālu, nekavējoties piešķirot subordinētus aizdevumus utt.). Ja nebūtu veikti šādi pasākumi, noguldītāji būtu neaizsargāti, un būtu tikusi ievērojami apdraudēta Latvijas finanšu sistēmas stabilitāte.

5.2.   Subordinēto aizdevumu atmaksas termiņa nepaziņotā pagarināšana (otrais pasākums)

| (40) | Attiecībā uz otro pasākumu Latvija norāda, ka subordinēto aizdevumu atmaksas termiņa papildu pagarināšana bija nepieciešama tādēļ, ka 2013. gadā tika ieviestas izmaiņas normatīvajā regulējumā. Konkrētāk, 2013. gada 1. martā Latvijas Finanšu un kapitāla tirgus komisija (FKTK) informēja “Citadeli”, ka līdz 2013. gada beigām koncerna kapitāla pietiekamības rādītājam ir jāsasniedz vismaz 10 % absolūtā izteiksmē, savukārt rādītājs, kas tika ieteikts, lai varētu segt esošos un potenciālos riskus, bija [...]. Pirms 2013. gada marta kapitāla pietiekamības rādītāja nepieciešamais minimums bija 8,4 %. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz otro pasākumu Latvija norāda, ka subordinēto aizdevumu atmaksas termiņa papildu pagarināšana bija nepieciešama tādēļ, ka 2013. gadā tika ieviestas izmaiņas normatīvajā regulējumā. Konkrētāk, 2013. gada 1. martā Latvijas Finanšu un kapitāla tirgus komisija (FKTK) informēja “Citadeli”, ka līdz 2013. gada beigām koncerna kapitāla pietiekamības rādītājam ir jāsasniedz vismaz 10 % absolūtā izteiksmē, savukārt rādītājs, kas tika ieteikts, lai varētu segt esošos un potenciālos riskus, bija [...]. Pirms 2013. gada marta kapitāla pietiekamības rādītāja nepieciešamais minimums bija 8,4 %.

| (41) | Latvija norāda, ka otrais pasākums tika pieņemts labticīgi, jo Latvijas iestādes šo pasākumu uzskatīja par atbilstošu tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un tas valstij nerada finansiālus zaudējumus. |
| --- | --- |

(41)

Latvija norāda, ka otrais pasākums tika pieņemts labticīgi, jo Latvijas iestādes šo pasākumu uzskatīja par atbilstošu tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un tas valstij nerada finansiālus zaudējumus.

| (42) | Latvija papildus norāda, ka otrā pasākuma pieņemšanas laikā tā kopā ar “Citadele” labticīgi uzskatīja, ka iespēja pagarināt izskatāmo subordinēto aizdevumu atmaksas termiņu bija paredzēta attiecīgajos Komisijas lēmumos un pārstrukturēšanas plānā. |
| --- | --- |

(42)

Latvija papildus norāda, ka otrā pasākuma pieņemšanas laikā tā kopā ar “Citadele” labticīgi uzskatīja, ka iespēja pagarināt izskatāmo subordinēto aizdevumu atmaksas termiņu bija paredzēta attiecīgajos Komisijas lēmumos un pārstrukturēšanas plānā.

| (43) | Latvija argumentē, ka jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs, būdams “Citadeles” vairākumakcionārs, būtu pielicis visus savus pūliņus, lai pēc iespējas uzturētu savu ieguldījumu vērtību un būtu bijis gatavs apstiprināt un īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai novērstu savas kapitāla līdzdalības bilances vērtības samazināšanos, ko izraisītu bankas nespēja ievērot tai noteiktās kapitāla prasības. Ja “Citadele” nebūtu ievērojusi stingrākas kapitāla pietiekamības prasības, kuras tolaik bija noteikusi FKTK, būtu tikusi apdraudēta bankas stabilitāte, darbībspēja un pārdošanas iespējas, un galu galā tiktu ietekmēta iespēja to pārdot labā finansiālā stāvoklī. |
| --- | --- |

(43)

Latvija argumentē, ka jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs, būdams “Citadeles” vairākumakcionārs, būtu pielicis visus savus pūliņus, lai pēc iespējas uzturētu savu ieguldījumu vērtību un būtu bijis gatavs apstiprināt un īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai novērstu savas kapitāla līdzdalības bilances vērtības samazināšanos, ko izraisītu bankas nespēja ievērot tai noteiktās kapitāla prasības. Ja “Citadele” nebūtu ievērojusi stingrākas kapitāla pietiekamības prasības, kuras tolaik bija noteikusi FKTK, būtu tikusi apdraudēta bankas stabilitāte, darbībspēja un pārdošanas iespējas, un galu galā tiktu ietekmēta iespēja to pārdot labā finansiālā stāvoklī.

| (44) | Latvija izklāsta arī hipotētisku scenāriju, kurā otrais pasākums nebūtu ticis veikts. Šajā hipotētiskajā scenārijā ieteicamais kapitāla rādītājs nebūtu ticis sasniegts, jo 2013. gada 31. decembrī kapitāla pietiekamības rādītājs būtu bijis zemāks par 9,3 %, savukārt nepieciešamais minimums bija 10 %. |
| --- | --- |

(44)

Latvija izklāsta arī hipotētisku scenāriju, kurā otrais pasākums nebūtu ticis veikts. Šajā hipotētiskajā scenārijā ieteicamais kapitāla rādītājs nebūtu ticis sasniegts, jo 2013. gada 31. decembrī kapitāla pietiekamības rādītājs būtu bijis zemāks par 9,3 %, savukārt nepieciešamais minimums bija 10 %.

| (45) | Latvija arī argumentē, ka alternatīvi pasākumi, lai nostiprinātu “Citadeles” kapitāla pietiekamību (t. i., kapitāla palielināšana vai jaunu subordinētu aizdevumu piešķiršana) nebija iespējami. Konkrētāk, tā norāda, ka 2013. gadā “Citadelei” būtu bijis neiespējami saņemt subordinētus aizdevumus no ieguldītājiem (trešām personām), ņemot vērā Latvijas iestāžu apņemšanos “Citadeli” pārdot īsā laikposmā (t. i., līdz 2014. gada 31. decembrim). Nenoteiktība attiecībā uz potenciālo ieguvēju un tā nākotnes stratēģiju būtu izraisījusi to, ka subordinēto aizdevumu piešķīrēji pieprasītu pārdošanas opciju jeb iespējas līgumu (put option) attiecībā uz jebkuru subordinēto aizdevumu, ko tie piešķīruši “Citadelei” (klauzula par izšķirošās ietekmes maiņu) (25). Faktiski tas būtu nozīmējis, ka šādu subordinēto aizdevumu faktiskais atmaksas termiņš to piešķiršanas laikā būtu ticis uzskatīts par īsāku nekā pieci gadi un tādējādi aizdevumi netiktu kvalificēti kā otrā līmeņa papildkapitāls. |
| --- | --- |

(45)

Latvija arī argumentē, ka alternatīvi pasākumi, lai nostiprinātu “Citadeles” kapitāla pietiekamību (t. i., kapitāla palielināšana vai jaunu subordinētu aizdevumu piešķiršana) nebija iespējami. Konkrētāk, tā norāda, ka 2013. gadā “Citadelei” būtu bijis neiespējami saņemt subordinētus aizdevumus no ieguldītājiem (trešām personām), ņemot vērā Latvijas iestāžu apņemšanos “Citadeli” pārdot īsā laikposmā (t. i., līdz 2014. gada 31. decembrim). Nenoteiktība attiecībā uz potenciālo ieguvēju un tā nākotnes stratēģiju būtu izraisījusi to, ka subordinēto aizdevumu piešķīrēji pieprasītu pārdošanas opciju jeb iespējas līgumu (put option) attiecībā uz jebkuru subordinēto aizdevumu, ko tie piešķīruši “Citadelei” (klauzula par izšķirošās ietekmes maiņu) (25). Faktiski tas būtu nozīmējis, ka šādu subordinēto aizdevumu faktiskais atmaksas termiņš to piešķiršanas laikā būtu ticis uzskatīts par īsāku nekā pieci gadi un tādējādi aizdevumi netiktu kvalificēti kā otrā līmeņa papildkapitāls.

| (46) | Atbildot uz informācijas pieprasījumu no Komisijas par to, vai Latvija bija vērsusies pie ERAB attiecībā uz tās iespējām pagarināt “Citadelei” piešķirto subordinēto aizdevumu atmaksas termiņu, Latvijas iestādes 2014. gada 23. jūnijā iesniedza savus apsvērumus. Tajos tās apliecina, ka pirms tās pieņēma otro pasākumu, tās nevērsās pie ERAB ar ierosinājumu pagarināt tās piešķirto subordinēto aizdevumu atmaksas termiņu. Šajā kontekstā tās atkārto, ka otrais pasākums bija jāpieņem, lai novērstu risku, ka “Citadele” pārkāpj jaunās kapitāla prasības, kas bija stingrākas. |
| --- | --- |

(46)

Atbildot uz informācijas pieprasījumu no Komisijas par to, vai Latvija bija vērsusies pie ERAB attiecībā uz tās iespējām pagarināt “Citadelei” piešķirto subordinēto aizdevumu atmaksas termiņu, Latvijas iestādes 2014. gada 23. jūnijā iesniedza savus apsvērumus. Tajos tās apliecina, ka pirms tās pieņēma otro pasākumu, tās nevērsās pie ERAB ar ierosinājumu pagarināt tās piešķirto subordinēto aizdevumu atmaksas termiņu. Šajā kontekstā tās atkārto, ka otrais pasākums bija jāpieņem, lai novērstu risku, ka “Citadele” pārkāpj jaunās kapitāla prasības, kas bija stingrākas.

| (47) | Latvija argumentē, ka tai nekavējoties bija jārīkojas, pagarinot “Citadelei” piešķirto subordinēto kredītu atmaksas termiņu, un tā neapsprieda līdzīgu pagarināšanu saistībā ar subordinēto kredītu, ko bija piešķīrusi arī ERAB. |
| --- | --- |

(47)

Latvija argumentē, ka tai nekavējoties bija jārīkojas, pagarinot “Citadelei” piešķirto subordinēto kredītu atmaksas termiņu, un tā neapsprieda līdzīgu pagarināšanu saistībā ar subordinēto kredītu, ko bija piešķīrusi arī ERAB.

| (48) | Latvija norāda, ka šajā ziņā tās lēmums tika balstīts uz šādiem trim punktiem.






  a) | Nepieciešamība iedarbīgi risināt jauno kapitāla prasību pārkāpšanas problēmu: “Citadele” bija aprēķinājusi savas vajadzības pēc kvalificējama otrā līmeņa papildkapitāla un bija secinājusi, ka, pretstatā otrā pasākuma pieņemšanai, kas būtu saistīta ar atmaksas termiņa pagarināšanu par 18 mēnešiem, jebkādu potenciālu atmaksas termiņa izmaiņu dēļ attiecībā uz subordinēto aizdevumu, kura daļu bija piešķīrusi ERAB, būtu bijis nepieciešams ievērojami ilgāks pagarinājums. Šīs atšķirības iemesls bija tas, ka šā aizdevuma pamatsumma bija mazāka un līdz ar to tā ietekme uz “Citadeles” kapitāla pozīcija būtu bijusi ievērojami zemāka. Latvija arī norāda, ka, lai ERAB pagarinātu subordinēto kredītu termiņu, ar ERAB iepriekš būtu bijis jāapspriežas. Turklāt, ņemot vērā atšķirības piemērojamo tiesību un tās vispārējās nepieciešamās juridiskās struktūras ziņā, kas būtu bijusi jāievieš, lai pagarinātu tā subordinētā aizdevuma atmaksas termiņu, kura daļu bija piešķīrusi ERAB, vienlaikus pagarinot daļu no subordinētā aizdevuma, ko bija piešķīrusi tikai Latvija, būtu nepieciešamas sarežģītas juridiskas vienošanās. |
| --- | --- | --- |

(48)

Latvija norāda, ka šajā ziņā tās lēmums tika balstīts uz šādiem trim punktiem.

a)

Nepieciešamība iedarbīgi risināt jauno kapitāla prasību pārkāpšanas problēmu: “Citadele” bija aprēķinājusi savas vajadzības pēc kvalificējama otrā līmeņa papildkapitāla un bija secinājusi, ka, pretstatā otrā pasākuma pieņemšanai, kas būtu saistīta ar atmaksas termiņa pagarināšanu par 18 mēnešiem, jebkādu potenciālu atmaksas termiņa izmaiņu dēļ attiecībā uz subordinēto aizdevumu, kura daļu bija piešķīrusi ERAB, būtu bijis nepieciešams ievērojami ilgāks pagarinājums. Šīs atšķirības iemesls bija tas, ka šā aizdevuma pamatsumma bija mazāka un līdz ar to tā ietekme uz “Citadeles” kapitāla pozīcija būtu bijusi ievērojami zemāka. Latvija arī norāda, ka, lai ERAB pagarinātu subordinēto kredītu termiņu, ar ERAB iepriekš būtu bijis jāapspriežas. Turklāt, ņemot vērā atšķirības piemērojamo tiesību un tās vispārējās nepieciešamās juridiskās struktūras ziņā, kas būtu bijusi jāievieš, lai pagarinātu tā subordinētā aizdevuma atmaksas termiņu, kura daļu bija piešķīrusi ERAB, vienlaikus pagarinot daļu no subordinētā aizdevuma, ko bija piešķīrusi tikai Latvija, būtu nepieciešamas sarežģītas juridiskas vienošanās.

| b) | Latvija uzsver, ka pagarināšanas laikā tā arī uzskatīja, ka atmaksas termiņa pagarināšana subordinētajam aizdevumam kredītsaistībām pret ERAB būtu sarežģījusi “Citadeles” atsavināšanu, jo pārdošanas laikā pastāvētu vairāk savstarpēji saistīti līgumi par subordinētajām kredītsaistībām. Tā uzskatīja, ka šāda iespēja sarežģītu “Citadeles” pārdošanu, jo tas varētu ietekmēt attiecīgos noslēgšanas nosacījumus un varbūt varētu palielināt attiecīgās darījuma izmaksas. |
| --- | --- |

b)

Latvija uzsver, ka pagarināšanas laikā tā arī uzskatīja, ka atmaksas termiņa pagarināšana subordinētajam aizdevumam kredītsaistībām pret ERAB būtu sarežģījusi “Citadeles” atsavināšanu, jo pārdošanas laikā pastāvētu vairāk savstarpēji saistīti līgumi par subordinētajām kredītsaistībām. Tā uzskatīja, ka šāda iespēja sarežģītu “Citadeles” pārdošanu, jo tas varētu ietekmēt attiecīgos noslēgšanas nosacījumus un varbūt varētu palielināt attiecīgās darījuma izmaksas.

| c) | Turklāt Latvija norāda, ka ERAB statuss attiecībā pret “Citadeli” varētu sarežģīt ERAB lēmuma pieņemšanu par piekrišanu pagarināšanai. Tā savā 2014. gada 23. jūnija vēstulē norāda, ka tā ir cieši pārliecināta, ka principā ERAB būtu sliekusies piekrist attiecīgā instrumenta atmaksas termiņa pagarināšanai. Tomēr tā arī atzīst, ka ERAB stāvoklis atšķīrās no Latvijas stāvokļa tādā ziņā, ka Latvijas ir “Citadeles” vairākumakcionārs un šajā statusā tā varēja īstenot izšķirošu ietekmi pār pārdošanas procesu un varēja veikt sarunas ar pretendentiem par dažādiem variantiem attiecībā uz subordinēto aizdevumu maksājumiem. Tādēļ Latvija atzina, ka tas, ka ERAB trūkst kontroles pār “Citadeles” pārdošanu, varēja būt uzskatāms par stimula trūkumu attiecīgā aizdevuma atmaksas termiņa pagarināšanai vai katrā ziņā novest pie ilgām sarunām. |
| --- | --- |

c)

Turklāt Latvija norāda, ka ERAB statuss attiecībā pret “Citadeli” varētu sarežģīt ERAB lēmuma pieņemšanu par piekrišanu pagarināšanai. Tā savā 2014. gada 23. jūnija vēstulē norāda, ka tā ir cieši pārliecināta, ka principā ERAB būtu sliekusies piekrist attiecīgā instrumenta atmaksas termiņa pagarināšanai. Tomēr tā arī atzīst, ka ERAB stāvoklis atšķīrās no Latvijas stāvokļa tādā ziņā, ka Latvijas ir “Citadeles” vairākumakcionārs un šajā statusā tā varēja īstenot izšķirošu ietekmi pār pārdošanas procesu un varēja veikt sarunas ar pretendentiem par dažādiem variantiem attiecībā uz subordinēto aizdevumu maksājumiem. Tādēļ Latvija atzina, ka tas, ka ERAB trūkst kontroles pār “Citadeles” pārdošanu, varēja būt uzskatāms par stimula trūkumu attiecīgā aizdevuma atmaksas termiņa pagarināšanai vai katrā ziņā novest pie ilgām sarunām.

5.3.   Nepaziņotais likviditātes atbalsts “Revertai” (trešais pasākums)

| (49) | Latvija un “Reverta” atzīst, ka kopš 2010. gada decembra likviditātes atbalsts, ko “Parex bankai” (un pēc tam “Revertai”) bija piešķīrusi Latvija, pārsniedza apstiprināto likviditātes maksimālo robežu, kas noteikta “Parex” galīgā lēmuma 55. apsvērumā. Lēmumā par procedūras sākšanu bija minēts, ka piešķirtais, vēl neatmaksātais likviditātes atbalsts “Revertai” uz 2013. gada 31. decembri bija LVL 362,52 miljoni, kas par LVL 55,52 miljoniem pārsniedza LVL 307 miljonu likviditātes maksimālo robežu, kas noteikta nelabvēlīgajam scenārijam. |
| --- | --- |

(49)

Latvija un “Reverta” atzīst, ka kopš 2010. gada decembra likviditātes atbalsts, ko “Parex bankai” (un pēc tam “Revertai”) bija piešķīrusi Latvija, pārsniedza apstiprināto likviditātes maksimālo robežu, kas noteikta “Parex” galīgā lēmuma 55. apsvērumā. Lēmumā par procedūras sākšanu bija minēts, ka piešķirtais, vēl neatmaksātais likviditātes atbalsts “Revertai” uz 2013. gada 31. decembri bija LVL 362,52 miljoni, kas par LVL 55,52 miljoniem pārsniedza LVL 307 miljonu likviditātes maksimālo robežu, kas noteikta nelabvēlīgajam scenārijam.

| (50) | Latvija apgalvo, ka Komisija sākotnēji “Parex” galīgajā lēmumā bija apstiprinājusi “Parex bankai” piešķirtā, LVL 218,7 miljonus lielā likviditātes atbalsta konversiju kapitālā. Šī konvertējamā summa pēcāk (ar grozīto lēmumu) tika samazināta līdz LVL 118,7 miljoniem. Ja LVL 118,7 miljonus lielais likviditātes atbalsts būtu ticis konvertēts kapitālā, likviditātes atbalsts būtu ticis samazināts un būtu iekļāvies apstiprinātajos limitos. Tomēr tikai LVL 49,5 miljoni no LVL 118,7 miljoniem likviditātes atbalsta faktiski tika konvertēti kapitālā. Latvija šo faktoru izvirza kā likviditātes apjoma pārsnieguma galveno cēloni. |
| --- | --- |

(50)

Latvija apgalvo, ka Komisija sākotnēji “Parex” galīgajā lēmumā bija apstiprinājusi “Parex bankai” piešķirtā, LVL 218,7 miljonus lielā likviditātes atbalsta konversiju kapitālā. Šī konvertējamā summa pēcāk (ar grozīto lēmumu) tika samazināta līdz LVL 118,7 miljoniem. Ja LVL 118,7 miljonus lielais likviditātes atbalsts būtu ticis konvertēts kapitālā, likviditātes atbalsts būtu ticis samazināts un būtu iekļāvies apstiprinātajos limitos. Tomēr tikai LVL 49,5 miljoni no LVL 118,7 miljoniem likviditātes atbalsta faktiski tika konvertēti kapitālā. Latvija šo faktoru izvirza kā likviditātes apjoma pārsnieguma galveno cēloni.

| (51) | Turklāt Latvija apgalvo, ka vēl viens atbalsta pārsnieguma cēlonis bija naudas plūsmas radīšanas aizkavēšanās salīdzinājumā ar naudas plūsmas radīšanas rādītājiem, kas tika prognozēti “Parex” galīgā lēmuma laikā. Sliktie parādnieki kavēja maksājumus, un tādējādi naudas atgūšana tika aizkavēta par apmēram diviem gadiem. Latvija šo fenomenu uzskata par īslaicīgu un sagaida, ka likviditātes atbalsta pārsniegums 2015.–2016. gadā vairs nepastāvēs. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt Latvija apgalvo, ka vēl viens atbalsta pārsnieguma cēlonis bija naudas plūsmas radīšanas aizkavēšanās salīdzinājumā ar naudas plūsmas radīšanas rādītājiem, kas tika prognozēti “Parex” galīgā lēmuma laikā. Sliktie parādnieki kavēja maksājumus, un tādējādi naudas atgūšana tika aizkavēta par apmēram diviem gadiem. Latvija šo fenomenu uzskata par īslaicīgu un sagaida, ka likviditātes atbalsta pārsniegums 2015.–2016. gadā vairs nepastāvēs.

| (52) | Neatkarīgi no tā Latvija un “Reverta” atzīst, ka pastāv novirze no apstiprinātajām atbalsta summām, un ka tā cēlonis ir sarežģījumi, ar kuriem tās saskārās, kad mēģināja valsts atbalstu atbilstoši sadalīt starp apstiprināto likviditātes atbalstu un kapitāla iemaksām pēc lēmuma par grozījumiem pieņemšanas. |
| --- | --- |

(52)

Neatkarīgi no tā Latvija un “Reverta” atzīst, ka pastāv novirze no apstiprinātajām atbalsta summām, un ka tā cēlonis ir sarežģījumi, ar kuriem tās saskārās, kad mēģināja valsts atbalstu atbilstoši sadalīt starp apstiprināto likviditātes atbalstu un kapitāla iemaksām pēc lēmuma par grozījumiem pieņemšanas.

| (53) | Turklāt Latvijas iestādes skaidro, ka, ja būtu tikusi atstāta spēkā “Parex bankas” (tagadējās “Reverta”) licence, Latvijai būtu jāiemaksā “Parex bankā” vairāk kapitāla nekā sākotnēji bija paredzēts (minimālais kapitāla apjoms, kas bija nepieciešams saskaņā ar maksātspējas normām, bija lielāks nekā maksimālais kapitāla atbalsts (LVL 218,7 miljoni), kas tika apstiprināts ar “Parex” galīgo lēmumu). Balstoties uz sākotnējo, Komisijai iesniegto pārstrukturēšanas plānu, var konstatēt, ka no aktīvu atsavināšanas un LVL 218,7 miljonu konversijas iegūstamā ekonomiskā vērtība nebūtu bijusi pietiekama, lai “Parex banka” (“Reverta”) varētu ievērot normatīvajā regulējumā noteiktās kapitāla pietiekamības prasības. |
| --- | --- |

(53)

Turklāt Latvijas iestādes skaidro, ka, ja būtu tikusi atstāta spēkā “Parex bankas” (tagadējās “Reverta”) licence, Latvijai būtu jāiemaksā “Parex bankā” vairāk kapitāla nekā sākotnēji bija paredzēts (minimālais kapitāla apjoms, kas bija nepieciešams saskaņā ar maksātspējas normām, bija lielāks nekā maksimālais kapitāla atbalsts (LVL 218,7 miljoni), kas tika apstiprināts ar “Parex” galīgo lēmumu). Balstoties uz sākotnējo, Komisijai iesniegto pārstrukturēšanas plānu, var konstatēt, ka no aktīvu atsavināšanas un LVL 218,7 miljonu konversijas iegūstamā ekonomiskā vērtība nebūtu bijusi pietiekama, lai “Parex banka” (“Reverta”) varētu ievērot normatīvajā regulējumā noteiktās kapitāla pietiekamības prasības.

| (54) | Tādēļ, ja licence būtu tikusi uzturēta spēkā, “Parex bankai” (“Revertai”) būtu bijis nepieciešams papildu kapitāls. Pēc bankas licences anulēšanas papildu atbalsta apjoms nepārsniedza summu, kas nepieciešama likvidācijas procesam. |
| --- | --- |

(54)

Tādēļ, ja licence būtu tikusi uzturēta spēkā, “Parex bankai” (“Revertai”) būtu bijis nepieciešams papildu kapitāls. Pēc bankas licences anulēšanas papildu atbalsta apjoms nepārsniedza summu, kas nepieciešama likvidācijas procesam.

| (55) | Kā norāda Latvija, pēc 2011. gada 31. decembra vairs nebija nepieciešams konvertēt papildu likviditātes atbalstu kapitālā, jo “Revertas” bankas licence tika anulēta. Latvija savu plānu likviditātes atbalstu nekonvertēt kapitālā Komisijai bija paziņojusi pēc 2011. gada 31. decembra sarakstē, kas notika pirms lēmuma par grozījumiem pieņemšanas, lai gan tā neapstiprināja savu nodomu to faktiski darīt un Komisijai tieši nenorādīja uz nekonvertēšanas tehniskajām sekām. Konkrētāk, Latvija neminēja, ka līdz ar to “nekonvertēšanu” kapitālā naudas līdzekļi, kas jau bija tikuši piešķirti kā likviditātes atbalsts, nebūtu kritušies tik ātri kā bija nepieciešams saskaņā ar “Parex” galīgo lēmumu. |
| --- | --- |

(55)

Kā norāda Latvija, pēc 2011. gada 31. decembra vairs nebija nepieciešams konvertēt papildu likviditātes atbalstu kapitālā, jo “Revertas” bankas licence tika anulēta. Latvija savu plānu likviditātes atbalstu nekonvertēt kapitālā Komisijai bija paziņojusi pēc 2011. gada 31. decembra sarakstē, kas notika pirms lēmuma par grozījumiem pieņemšanas, lai gan tā neapstiprināja savu nodomu to faktiski darīt un Komisijai tieši nenorādīja uz nekonvertēšanas tehniskajām sekām. Konkrētāk, Latvija neminēja, ka līdz ar to “nekonvertēšanu” kapitālā naudas līdzekļi, kas jau bija tikuši piešķirti kā likviditātes atbalsts, nebūtu kritušies tik ātri kā bija nepieciešams saskaņā ar “Parex” galīgo lēmumu.

| (56) | Tā kā līdz 2011. gada 31. decembrim kapitālā faktiski tika konvertēti tikai LVL 49,5 miljoni no likviditātes atbalsta un LVL 69,2 miljoni no likviditātes atbalsta kapitālā konvertēti netika, tad likviditātes atbalsta apjoms saglabājās augstāks nekā bija apstiprināts – par apmēram tādu pašu summu. |
| --- | --- |

(56)

Tā kā līdz 2011. gada 31. decembrim kapitālā faktiski tika konvertēti tikai LVL 49,5 miljoni no likviditātes atbalsta un LVL 69,2 miljoni no likviditātes atbalsta kapitālā konvertēti netika, tad likviditātes atbalsta apjoms saglabājās augstāks nekā bija apstiprināts – par apmēram tādu pašu summu.

| (57) | Kā norāda Latvija, tādēļ likviditātes atbalsta saglabāšana un izvairīšanās no tā konvertēšanas kapitālā Latvijas iestādēm bija vismazāk apgrūtinošais pasākums un faktiski samazina valsts atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(57)

Kā norāda Latvija, tādēļ likviditātes atbalsta saglabāšana un izvairīšanās no tā konvertēšanas kapitālā Latvijas iestādēm bija vismazāk apgrūtinošais pasākums un faktiski samazina valsts atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam.

| (58) | Latvija un “Reverta” apliecina, ka “Revertai” vairs nav nepieciešama “svaiga nauda”. Ņemot vērā to, ka kapitālā tika konvertēta mazāka likviditātes atbalsta summa, Latvija prognozē, ka 2014. gada beigās “Reverta” paturēs likviditātes atbalstu LVL [300–350] miljonu apmērā, 2015. gada beigās – LVL [250–300] miljonu apmērā un 2016. gada beigās un 2017. gada beigās (kad “Reverta” tiks likvidēta) – LVL [200–250] miljonu apmērā. Kā norāda Latvija, šis likviditātes atbalsts tādēļ pārsniegs sākotnēji apstiprināto maksimālo robežu, jo i) mazāks likviditātes atbalsta apjoms ir ticis konvertēts kapitālā un ii) ir sagaidāms, ka “Reverta” savas darbības noslēgumā radīs mazāku naudas plūsmu, nekā sākotnēji tika plānots. |
| --- | --- |

(58)

Latvija un “Reverta” apliecina, ka “Revertai” vairs nav nepieciešama “svaiga nauda”. Ņemot vērā to, ka kapitālā tika konvertēta mazāka likviditātes atbalsta summa, Latvija prognozē, ka 2014. gada beigās “Reverta” paturēs likviditātes atbalstu LVL [300–350] miljonu apmērā, 2015. gada beigās – LVL [250–300] miljonu apmērā un 2016. gada beigās un 2017. gada beigās (kad “Reverta” tiks likvidēta) – LVL [200–250] miljonu apmērā. Kā norāda Latvija, šis likviditātes atbalsts tādēļ pārsniegs sākotnēji apstiprināto maksimālo robežu, jo i) mazāks likviditātes atbalsta apjoms ir ticis konvertēts kapitālā un ii) ir sagaidāms, ka “Reverta” savas darbības noslēgumā radīs mazāku naudas plūsmu, nekā sākotnēji tika plānots.

| (59) | Balstoties uz jauno naudas plūsmas prognozi, kas atspoguļo sarežģījumus aktīvu atgūšanā, Latvija sagaida, ka “Revertas” likvidācijas procesa beigās (2017. gada 31. decembrī) tai būs negatīvs kapitāls LVL [250–300] miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(59)

Balstoties uz jauno naudas plūsmas prognozi, kas atspoguļo sarežģījumus aktīvu atgūšanā, Latvija sagaida, ka “Revertas” likvidācijas procesa beigās (2017. gada 31. decembrī) tai būs negatīvs kapitāls LVL [250–300] miljonu apmērā.

5.4.   Apņemšanās pārdot ieguldījumu pārvaldības virzienu (ceturtais pasākums)

| (60) | Latvija 2011. gadā, lai izpildītu savu “Parex” galīgajā lēmumā minēto apņemšanos, sāka “Citadeles” pārdošanas procesu. Pirmais pārdošanas mēģinājums tika veikts, kā konsultantu piesaistot Nomura International, taču tādēļ, ka eurozonā bija ievērojama nestabilitāte, ko izraisīja ekonomikas un finanšu krīze Grieķijā, un arī tādēļ, ka Lietuvā un Latvijā sabruka “Snoras” un “Krājbanka”, šis mēģinājums nebija sekmīgs. |
| --- | --- |

(60)

Latvija 2011. gadā, lai izpildītu savu “Parex” galīgajā lēmumā minēto apņemšanos, sāka “Citadeles” pārdošanas procesu. Pirmais pārdošanas mēģinājums tika veikts, kā konsultantu piesaistot Nomura International, taču tādēļ, ka eurozonā bija ievērojama nestabilitāte, ko izraisīja ekonomikas un finanšu krīze Grieķijā, un arī tādēļ, ka Lietuvā un Latvijā sabruka “Snoras” un “Krājbanka”, šis mēģinājums nebija sekmīgs.

| (61) | Turklāt Latvija 2013. gada februārī neatkarīgam ekspertam [...] uzdeva veikt konkrētu pētījumu citstarp par ieguldījumu pārvaldības virziena pārdošanas ietekmi apņemšanās norādītajā datumā. Šis eksperts pierādīja, ka abu atsevišķo struktūrvienību (ieguldījumu pārvaldības virziena un “Citadeles” atlikušās daļas) vērtība ir mazāka nekā vienotas “Citadeles” vērtība. Līdz ar to, ja “Citadelei” vairs nebūtu ieguldījumu pārvaldības virziena, bankas bilances vērtība samazinātos un tādējādi tiktu nelabvēlīgi ietekmēta akcionāru ieguldījuma vērtība. Izmantojot dažādas prognozes, eksperts pierādīja, ka bez ieguldījumu pārvaldības virziena bankas “pamatdarbības peļņa būtu strauji samazinājusies, [...]” un ka tās [...] būtu pasliktinājies. |
| --- | --- |

(61)

Turklāt Latvija 2013. gada februārī neatkarīgam ekspertam [...] uzdeva veikt konkrētu pētījumu citstarp par ieguldījumu pārvaldības virziena pārdošanas ietekmi apņemšanās norādītajā datumā. Šis eksperts pierādīja, ka abu atsevišķo struktūrvienību (ieguldījumu pārvaldības virziena un “Citadeles” atlikušās daļas) vērtība ir mazāka nekā vienotas “Citadeles” vērtība. Līdz ar to, ja “Citadelei” vairs nebūtu ieguldījumu pārvaldības virziena, bankas bilances vērtība samazinātos un tādējādi tiktu nelabvēlīgi ietekmēta akcionāru ieguldījuma vērtība. Izmantojot dažādas prognozes, eksperts pierādīja, ka bez ieguldījumu pārvaldības virziena bankas “pamatdarbības peļņa būtu strauji samazinājusies, [...]” un ka tās [...] būtu pasliktinājies.

| (62) | Latvija, balstoties uz eksperta pētījumu, norāda, ka ieguldījumu pārvaldības virziena atsavināšana atsevišķi no pārējās “Citadeles” daļas 2013. gada laikā būtu nelabvēlīgi ietekmējusi “Citadeles” darbībspēju un līdz ar to iespējas to pārdot. Tas būtu ievērojami samazinājis bankas spēju piesaistīt privātos tirgus dalībniekus, kas ieguldītu “Citadelē” par samērīgu cenu. Tādēļ 2013. gadā ar ārējo konsultantu – Société Générale un Linklaters LLP – palīdzību tika sākts otrais pārdošanas process – attiecībā uz visu “Citadeli”. Divas pašlaik apsvērtās pārdošanas metodes ir uzņēmumu iegāde un apvienošana (turpmāk “M&A”) vai sākotnējais publiskais piedāvājums (turpmāk “IPO”). |
| --- | --- |

(62)

Latvija, balstoties uz eksperta pētījumu, norāda, ka ieguldījumu pārvaldības virziena atsavināšana atsevišķi no pārējās “Citadeles” daļas 2013. gada laikā būtu nelabvēlīgi ietekmējusi “Citadeles” darbībspēju un līdz ar to iespējas to pārdot. Tas būtu ievērojami samazinājis bankas spēju piesaistīt privātos tirgus dalībniekus, kas ieguldītu “Citadelē” par samērīgu cenu. Tādēļ 2013. gadā ar ārējo konsultantu – Société Générale un Linklaters LLP – palīdzību tika sākts otrais pārdošanas process – attiecībā uz visu “Citadeli”. Divas pašlaik apsvērtās pārdošanas metodes ir uzņēmumu iegāde un apvienošana (turpmāk “M&A”) vai sākotnējais publiskais piedāvājums (turpmāk “IPO”).

5.5.   Latvijas ierosinātie kompensējošie pasākumi

| (63) | Lai nodrošinātu to, ka papildu atbalsta pasākumi attiecībā uz “Parex banku”, “Citadeli” un “Revertu”, kurus Latvija pieņēma ar pirmo, otro un trešo pasākumu, ir saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar Savienības valsts atbalsta noteikumiem un lai šo noteikumu ievērošanu nodrošinātu arī attiecībā uz “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virziena nepārdošanu līdz apņemšanās noteiktajam termiņam (ceturtais pasākums), Latvija ir ierosinājusi virkni apņemšanos, kas ir izklāstītas 64.–73. apsvērumā. |
| --- | --- |

(63)

Lai nodrošinātu to, ka papildu atbalsta pasākumi attiecībā uz “Parex banku”, “Citadeli” un “Revertu”, kurus Latvija pieņēma ar pirmo, otro un trešo pasākumu, ir saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar Savienības valsts atbalsta noteikumiem un lai šo noteikumu ievērošanu nodrošinātu arī attiecībā uz “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virziena nepārdošanu līdz apņemšanās noteiktajam termiņam (ceturtais pasākums), Latvija ir ierosinājusi virkni apņemšanos, kas ir izklāstītas 64.–73. apsvērumā.

5.5.1.   “Citadeles” un ieguldījumu pārvaldības virziena atsavināšanas termiņš

| (64) | Latvija un “Citadele” apņemas darīt visu iespējamo, lai pēc iespējas drīz un katrā ziņā pirms [...] saņemtu saistošus piedāvājumus attiecībā uz visas Latvijas Republikai piederošās līdzdalības “Citadelē” (tostarp ieguldījumu pārvaldības virzienā) pārdošanu. Pārdošana tiek pabeigta vēlākais līdz [...]. Latvijas Republikas (un tās konsultants) ziņā paliek izlemt, kāda ir pārdošanas darījuma atbilstoša struktūra un veidi (piem., pārdošana nozares uzņēmumam vai IPO), ja vien Latvijas Republika eventuāli pārdod visu savu līdzdalību “Citadelē” vēlākais līdz [...]. Latvijas Republika apņemas, ka IPO gadījumā tā līdz [...] vienosies ar FKTK par saistošu prospektu. |
| --- | --- |

(64)

Latvija un “Citadele” apņemas darīt visu iespējamo, lai pēc iespējas drīz un katrā ziņā pirms [...] saņemtu saistošus piedāvājumus attiecībā uz visas Latvijas Republikai piederošās līdzdalības “Citadelē” (tostarp ieguldījumu pārvaldības virzienā) pārdošanu. Pārdošana tiek pabeigta vēlākais līdz [...]. Latvijas Republikas (un tās konsultants) ziņā paliek izlemt, kāda ir pārdošanas darījuma atbilstoša struktūra un veidi (piem., pārdošana nozares uzņēmumam vai IPO), ja vien Latvijas Republika eventuāli pārdod visu savu līdzdalību “Citadelē” vēlākais līdz [...]. Latvijas Republika apņemas, ka IPO gadījumā tā līdz [...] vienosies ar FKTK par saistošu prospektu.

| (65) | Latvija un “Citadele” arī apņemas, ka tiks iecelts atsavināšanas pilnvarnieks, ja līdz [...] netiks saņemts neviens saistošs piedāvājums vai ja IPO gadījumā (kuram ir tāds pats mērķis) neviens prospekts nav ticis saskaņots ar FKTK. Šādā gadījumā Latvijas Republika veiks visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka uz [...] ir iecelts un gatavs veikt savu darbību atsavināšanas pilnvarnieks. Komisija saprot, ka “Citadeles” pārdošanas finanšu konsultants līdz [...] varētu tikt iecelts arī par atsavināšanas pilnvarnieku. Latvija un “Citadele” apņemas gadījumā, ja tiek iecelts atsavināšanas pilnvarnieks, līdz [...] saņemt visām pusēm saistošus un neatsaucamus piedāvājumus un noslēgt saistošu un neatsaucamu vienošanos par visas Latvijas Republikai piederošās līdzdalības “Citadelē” pārdošanu līdz [...], kas noslēdzama vēlākais līdz [...]. |
| --- | --- |

(65)

Latvija un “Citadele” arī apņemas, ka tiks iecelts atsavināšanas pilnvarnieks, ja līdz [...] netiks saņemts neviens saistošs piedāvājums vai ja IPO gadījumā (kuram ir tāds pats mērķis) neviens prospekts nav ticis saskaņots ar FKTK. Šādā gadījumā Latvijas Republika veiks visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka uz [...] ir iecelts un gatavs veikt savu darbību atsavināšanas pilnvarnieks. Komisija saprot, ka “Citadeles” pārdošanas finanšu konsultants līdz [...] varētu tikt iecelts arī par atsavināšanas pilnvarnieku. Latvija un “Citadele” apņemas gadījumā, ja tiek iecelts atsavināšanas pilnvarnieks, līdz [...] saņemt visām pusēm saistošus un neatsaucamus piedāvājumus un noslēgt saistošu un neatsaucamu vienošanos par visas Latvijas Republikai piederošās līdzdalības “Citadelē” pārdošanu līdz [...], kas noslēdzama vēlākais līdz [...].

| (66) | Turklāt Latvija un “Citadele” apņemas, ka [...] “Citadele” būs [...] jaunus komercdarbības virzienus un ka “Citadeles” atlikušie komercdarbības virzieni būs [...], ja Latvijas Republika līdz [...] nav noslēgusi saistošu un neatsaucamu vienošanos, kas paredz pārdošanas darījuma noslēgšanu līdz [...] par visu Latvijas Republikas līdzdalību “Citadelē”, vai, ja IPO liedz Latvijas Republikai pārdot visu savu līdzdalību “Citadelē”, līdz [...]. |
| --- | --- |

(66)

Turklāt Latvija un “Citadele” apņemas, ka [...] “Citadele” būs [...] jaunus komercdarbības virzienus un ka “Citadeles” atlikušie komercdarbības virzieni būs [...], ja Latvijas Republika līdz [...] nav noslēgusi saistošu un neatsaucamu vienošanos, kas paredz pārdošanas darījuma noslēgšanu līdz [...] par visu Latvijas Republikas līdzdalību “Citadelē”, vai, ja IPO liedz Latvijas Republikai pārdot visu savu līdzdalību “Citadelē”, līdz [...].

| (67) | Latvija un “Citadele” apņemas noslēgt pārdošanas un pirkuma darījumu par visas Latvijas Republikai piederošās līdzdalības “Citadelē” pārdošanu līdz [...]. Ja šīs līdzdalības pārdošanu netiek pabeigta līdz [...], tās apņemas, ka “Citadele” būs [...] jauni komercdarbības virzieni un pārējie “Citadeles” komercdarbības virzieni tiks [...]. |
| --- | --- |

(67)

Latvija un “Citadele” apņemas noslēgt pārdošanas un pirkuma darījumu par visas Latvijas Republikai piederošās līdzdalības “Citadelē” pārdošanu līdz [...]. Ja šīs līdzdalības pārdošanu netiek pabeigta līdz [...], tās apņemas, ka “Citadele” būs [...] jauni komercdarbības virzieni un pārējie “Citadeles” komercdarbības virzieni tiks [...].

| (68) | Ja “Citadele” ir [...] jebkurā no 64.–67. apsvērumā minētajiem gadījumiem, jebkura “Citadeles” komercdarbības daļa, attiecībā uz kuru pastāv trešo pušu intereses, Latvijas Republika vai/un “Citadele” var pārdot un nodot šādai trešai pusei (neietekmējot [...] principus un bez jauna valsts atbalsta). |
| --- | --- |

(68)

Ja “Citadele” ir [...] jebkurā no 64.–67. apsvērumā minētajiem gadījumiem, jebkura “Citadeles” komercdarbības daļa, attiecībā uz kuru pastāv trešo pušu intereses, Latvijas Republika vai/un “Citadele” var pārdot un nodot šādai trešai pusei (neietekmējot [...] principus un bez jauna valsts atbalsta).

5.5.2.   Apstiprināto kapitāla iemaksu summu papildu samazināšana

| (69) | Attiecībā uz “Revertu” lēmumā par grozījumiem tika apstiprināta valsts noguldījumu un procentu (likviditātes atbalsta) konversija kapitālā par kopējo summu LVL 118,7 miljoni. Tā kā līdz šim tikai LVL 49,5 miljoni no likviditātes atbalsta ir tikuši konvertēti kapitālā, Latvija ierosina nekavējoties un pastāvīgi samazināt maksimālo kopējo kapitāla summu, ko Latvija var sniegt “Revertai”, uz LVL 49,5 miljoniem (iepriekš – LVL 118,7 miljoni). |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz “Revertu” lēmumā par grozījumiem tika apstiprināta valsts noguldījumu un procentu (likviditātes atbalsta) konversija kapitālā par kopējo summu LVL 118,7 miljoni. Tā kā līdz šim tikai LVL 49,5 miljoni no likviditātes atbalsta ir tikuši konvertēti kapitālā, Latvija ierosina nekavējoties un pastāvīgi samazināt maksimālo kopējo kapitāla summu, ko Latvija var sniegt “Revertai”, uz LVL 49,5 miljoniem (iepriekš – LVL 118,7 miljoni).

5.5.3.   Apņemšanās uzlabot sloga sadales pasākumus, nepieļaujot naudas aizplūšanu pie “Revertas” pārmantotajiem subordinētajiem kreditoriem

| (70) | Latvija atzīst, ka uzlaboti sloga sadales pasākumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu pirmā, otrā un trešā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu. Šādi pasākumi citstarp nodrošinātu, ka neviena trešā puse nepamatoti negūst labumu no papildu valsts atbalsta, kas sniegts “Revertai” un “Citadelei”. |
| --- | --- |

(70)

Latvija atzīst, ka uzlaboti sloga sadales pasākumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu pirmā, otrā un trešā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu. Šādi pasākumi citstarp nodrošinātu, ka neviena trešā puse nepamatoti negūst labumu no papildu valsts atbalsta, kas sniegts “Revertai” un “Citadelei”.

| (71) | Šajā nolūkā Latvija apņemas uzlabot iepriekšējās sloga sadales apņemšanās, iekšējā rekapitalizācijā iesaistot “Parex bankas” iepriekšējos vairākumakcionārus, to radniecīgās (saistītās) personas un citus kreditorus (turpmāk “pārmantotie subordinētie kreditori”) (legacy subordinated creditors), kas bija piešķīruši subordinētus aizdevumus (turpmāk “pārmantotie subordinētie aizdevumi”) (legacy subordinated loans). |
| --- | --- |

(71)

Šajā nolūkā Latvija apņemas uzlabot iepriekšējās sloga sadales apņemšanās, iekšējā rekapitalizācijā iesaistot “Parex bankas” iepriekšējos vairākumakcionārus, to radniecīgās (saistītās) personas un citus kreditorus (turpmāk “pārmantotie subordinētie kreditori”) (legacy subordinated creditors), kas bija piešķīruši subordinētus aizdevumus (turpmāk “pārmantotie subordinētie aizdevumi”) (legacy subordinated loans).

| (72) | “Reverta” pārsniedza likviditātes summas, kas bija apstiprinātas ar “Parex” galīgo lēmumu, daļēji tā iemesla dēļ, ka tika maksāti procenti par pārmantotajiem subordinētajiem aizdevumiem. Ja “Reverta” nebūtu maksājusi šos procentus vai ja pārmantotie subordinētie aizdevumi būtu tikuši norakstīti nekavējoties pēc “Parex” galīgā lēmuma, iespējams, ka Latvijai nebūtu bijis jāīsteno pirmais, otrais un trešais pasākums tādā apmērā, kā tie faktiski tika veikti. |
| --- | --- |

(72)

“Reverta” pārsniedza likviditātes summas, kas bija apstiprinātas ar “Parex” galīgo lēmumu, daļēji tā iemesla dēļ, ka tika maksāti procenti par pārmantotajiem subordinētajiem aizdevumiem. Ja “Reverta” nebūtu maksājusi šos procentus vai ja pārmantotie subordinētie aizdevumi būtu tikuši norakstīti nekavējoties pēc “Parex” galīgā lēmuma, iespējams, ka Latvijai nebūtu bijis jāīsteno pirmais, otrais un trešais pasākums tādā apmērā, kā tie faktiski tika veikti.

| (73) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Latvija piedāvā šādi precizēt un pastiprināt savas apņemšanās attiecībā uz pamatsummu un procentiem, kas maksājami par pārmantotajiem subordinētajiem aizdevumiem:






  a) | “Citadele” un “Reverta” (agrākā “Parex banka”), kā arī to radniecīgie uzņēmumi nevienam savam subordinētajam kreditoram un akcionāram (kas nav pati Latvijas valsts vai ERAB) nemaksā procentus (t. sk. obligāciju kuponus) vai dividendes par esošajiem kapitāla instrumentiem (tostarp priekšrocību akcijām un t. s. B šķiras akcijām, kā arī otrā līmeņa papildkapitāla instrumentiem (gan ar augstāku, gan ar zemāku rangu)) (nedz maksājamus, nedz uzkrājamus), nedz izmanto tādiem pašiem instrumentiem saistītas pirkuma iespējas (opcijas) tiesības, līdz kamēr un ja vien “Revertai” un/vai “Citadelei” piešķirtais valsts atbalsts būs pilnīgi atmaksāts un ja vien nepastāv juridisks pienākums to darīt. Ciktāl šāds juridisks pienākums pastāv, Latvija apņemas tos pēc iespējas drīz atcelt (katrā ziņā vēlākais līdz 2015. gada 30. aprīlim); |
| --- | --- | --- |

(73)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Latvija piedāvā šādi precizēt un pastiprināt savas apņemšanās attiecībā uz pamatsummu un procentiem, kas maksājami par pārmantotajiem subordinētajiem aizdevumiem:

a)

“Citadele” un “Reverta” (agrākā “Parex banka”), kā arī to radniecīgie uzņēmumi nevienam savam subordinētajam kreditoram un akcionāram (kas nav pati Latvijas valsts vai ERAB) nemaksā procentus (t. sk. obligāciju kuponus) vai dividendes par esošajiem kapitāla instrumentiem (tostarp priekšrocību akcijām un t. s. B šķiras akcijām, kā arī otrā līmeņa papildkapitāla instrumentiem (gan ar augstāku, gan ar zemāku rangu)) (nedz maksājamus, nedz uzkrājamus), nedz izmanto tādiem pašiem instrumentiem saistītas pirkuma iespējas (opcijas) tiesības, līdz kamēr un ja vien “Revertai” un/vai “Citadelei” piešķirtais valsts atbalsts būs pilnīgi atmaksāts un ja vien nepastāv juridisks pienākums to darīt. Ciktāl šāds juridisks pienākums pastāv, Latvija apņemas tos pēc iespējas drīz atcelt (katrā ziņā vēlākais līdz 2015. gada 30. aprīlim);

| b) | Latvija arī apņemas neatmaksāt nekādu piešķirtu un vēl neatmaksātu kredītsaistību pamatsummu no pārmantoto subordinēto aizdevumu vidus (ja vien un līdz viss “Revertai”/“Citadelei” piešķirtais valsts atbalsts būs pilnīgi atmaksāts), kas būs kāds no šādiem gadījumiem:






  i) | uz ko attiecas saistošs rīkojums par to, ka attiecībā uz pārmantotajiem subordinētajiem aizdevumiem nav jāveic nekādi maksājumi; vai |
| --- | --- | --- |

b)

Latvija arī apņemas neatmaksāt nekādu piešķirtu un vēl neatmaksātu kredītsaistību pamatsummu no pārmantoto subordinēto aizdevumu vidus (ja vien un līdz viss “Revertai”/“Citadelei” piešķirtais valsts atbalsts būs pilnīgi atmaksāts), kas būs kāds no šādiem gadījumiem:

i)

uz ko attiecas saistošs rīkojums par to, ka attiecībā uz pārmantotajiem subordinētajiem aizdevumiem nav jāveic nekādi maksājumi; vai

| ii) | konvertēts pirmā līmeņa kapitālā bez balsstiesībām; vai |
| --- | --- |

ii)

konvertēts pirmā līmeņa kapitālā bez balsstiesībām; vai

| iii) | norakstīts
  tādā apmērā, kāds nepieciešams segtu “Revertas” negatīvo neto aktīvu vērtību, un ar nosacījumu, ka pastāv attiecīgs tiesiskais pamats. |
| --- | --- |

iii)

norakstīts

tādā apmērā, kāds nepieciešams segtu “Revertas” negatīvo neto aktīvu vērtību, un ar nosacījumu, ka pastāv attiecīgs tiesiskais pamats.

| c) | Latvija apņemsies veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vēlākais līdz 2015. gada 30. aprīlim tiek ieviestas tiesību normas, kas nepieciešamas, lai varētu ievērot iepriekš minētās apņemšanās. |
| --- | --- |

c)

Latvija apņemsies veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vēlākais līdz 2015. gada 30. aprīlim tiek ieviestas tiesību normas, kas nepieciešamas, lai varētu ievērot iepriekš minētās apņemšanās.

5.6.   Latvijas reakcija uz trešās puses komentāriem

| (74) | Latvija 2014. gada 6. jūnijā iesniedza savu atbildi attiecībā uz Komisijas saņemtajiem trešās personas komentāriem. Latvija apgalvo, ka šajos komentāros izvirzītajiem apgalvojumiem trūkst pierādījumu un ka tie lēmumam par procedūras sākšanu nav nozīmīgi. Latvija noraida trešās personas apgalvojumus un lūdz Komisiju tos ignorēt. |
| --- | --- |

(74)

Latvija 2014. gada 6. jūnijā iesniedza savu atbildi attiecībā uz Komisijas saņemtajiem trešās personas komentāriem. Latvija apgalvo, ka šajos komentāros izvirzītajiem apgalvojumiem trūkst pierādījumu un ka tie lēmumam par procedūras sākšanu nav nozīmīgi. Latvija noraida trešās personas apgalvojumus un lūdz Komisiju tos ignorēt.

6.   VĒRTĒJUMS

6.1.   Valsts atbalsta konstatēšana pēc jaunajiem pasākumiem

| (75) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (76) | Lai kādu pasākumu kvalificētu par valsts atbalstu, ir jāizpilda šādi kumulatīvi nosacījumi: a) pasākumu finansē ar valsts līdzekļiem; b) tā piešķir selektīvu priekšrocību, kas, sagaidāms, būs labvēlīgāka konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; c) pasākums izkropļo vai var izkropļot konkurenci un potenciāli var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(76)

Lai kādu pasākumu kvalificētu par valsts atbalstu, ir jāizpilda šādi kumulatīvi nosacījumi: a) pasākumu finansē ar valsts līdzekļiem; b) tā piešķir selektīvu priekšrocību, kas, sagaidāms, būs labvēlīgāka konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; c) pasākums izkropļo vai var izkropļot konkurenci un potenciāli var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.1.   Pirmais pasākums

| (77) | Tas, ka Latvijas piešķirtais subordinētais aizdevums “Parex bankai” nozīmēja valsts atbalstu, tika konstatēts pirmajā glābšanas lēmumā, ar kuru Komisija apstiprināja, ka subordinēto kredītu piešķiršana ar piecu gadu atmaksas termiņu ir saderīgs atbalsta pasākums. Komisija tolaik nolēma, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs nebūtu piešķīris subordinētu kredītu ar piecu gadu atmaksas termiņu (26). |
| --- | --- |

(77)

Tas, ka Latvijas piešķirtais subordinētais aizdevums “Parex bankai” nozīmēja valsts atbalstu, tika konstatēts pirmajā glābšanas lēmumā, ar kuru Komisija apstiprināja, ka subordinēto kredītu piešķiršana ar piecu gadu atmaksas termiņu ir saderīgs atbalsta pasākums. Komisija tolaik nolēma, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs nebūtu piešķīris subordinētu kredītu ar piecu gadu atmaksas termiņu (26).

| (78) | Subordinētie aizdevumi, kurus Latvija faktiski piešķīra par labu “Parex bankai”, bija identiski pasākumam, ko bija apstiprinājusi Komisija, izņemot to, ka tiem bija ilgāks atmaksas termiņš, kas “Parex bankai” radīja papildu priekšrocību. |
| --- | --- |

(78)

Subordinētie aizdevumi, kurus Latvija faktiski piešķīra par labu “Parex bankai”, bija identiski pasākumam, ko bija apstiprinājusi Komisija, izņemot to, ka tiem bija ilgāks atmaksas termiņš, kas “Parex bankai” radīja papildu priekšrocību.

| (79) | Subordinēti kredīti ar septiņu gadu atmaksas termiņu dotu aizņēmējam lielāku priekšrocību nekā subordinēti kredīti ar piecu gadu atmaksas termiņu, jo ieguldītājam jebkura ieguldījuma risks palielinās, ja ieguldījuma atmaksas termiņš ir pagarināts. Kad tika piešķirts subordinētais kredīts ar septiņu gadu atmaksas termiņu, būtu bijusi pat vēl mazāka varbūtība, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs piešķirtu subordinēto kredītu ar šādu pagarinātu termiņu, nekā tas būtu piešķīris uz pieciem gadiem. Šā iemesla dēļ ilgākais subordinēto kredītu atmaksas termiņš bija uzskatāms par papildu priekšrocību “Parex bankai” salīdzinājumā ar subordinētā kredīta formu, kas tika apstiprināta glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā. Tā kā visi pārējie kritēriji, lai konstatētu valsts atbalstu, jau bija tikuši konstatēti pirmajā glābšanas lēmumā, pirmais pasākums ir uzskatāms papildu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(79)

Subordinēti kredīti ar septiņu gadu atmaksas termiņu dotu aizņēmējam lielāku priekšrocību nekā subordinēti kredīti ar piecu gadu atmaksas termiņu, jo ieguldītājam jebkura ieguldījuma risks palielinās, ja ieguldījuma atmaksas termiņš ir pagarināts. Kad tika piešķirts subordinētais kredīts ar septiņu gadu atmaksas termiņu, būtu bijusi pat vēl mazāka varbūtība, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs piešķirtu subordinēto kredītu ar šādu pagarinātu termiņu, nekā tas būtu piešķīris uz pieciem gadiem. Šā iemesla dēļ ilgākais subordinēto kredītu atmaksas termiņš bija uzskatāms par papildu priekšrocību “Parex bankai” salīdzinājumā ar subordinētā kredīta formu, kas tika apstiprināta glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā. Tā kā visi pārējie kritēriji, lai konstatētu valsts atbalstu, jau bija tikuši konstatēti pirmajā glābšanas lēmumā, pirmais pasākums ir uzskatāms papildu valsts atbalstu.

6.1.2.   Otrais pasākums

| (80) | Latvija 2013. gada 27. jūnijā papildus par 18 mēnešiem pagarināja “Citadelei” piešķirto LVL 37 miljonu subordinēto aizdevumu atmaksas termiņu (no tolaik Latvijas piešķirtās LVL 45 miljonu kopsummas). |
| --- | --- |

(80)

Latvija 2013. gada 27. jūnijā papildus par 18 mēnešiem pagarināja “Citadelei” piešķirto LVL 37 miljonu subordinēto aizdevumu atmaksas termiņu (no tolaik Latvijas piešķirtās LVL 45 miljonu kopsummas).

| (81) | Lēmumā par procedūras sākšanu, nepastāvot papildu argumentiem, Komisija novērtēja, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs atmaksas termiņu nebūtu šādi pagarinājis, jo tas bija saistīts ar papildu riskiem salīdzinājumā ar iepriekš pastāvošo subordinēto aizdevumu formu. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka ilgāks subordinēto kredītu atmaksas termiņš bija uzskatāms par papildu priekšrocību, ko valsts piešķīrusi “Citadelei” salīdzinājumā ar subordinēto kredītu formu, kas bija apstiprināta glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā, un tādējādi par papildu atbalstu. |
| --- | --- |

(81)

Lēmumā par procedūras sākšanu, nepastāvot papildu argumentiem, Komisija novērtēja, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs atmaksas termiņu nebūtu šādi pagarinājis, jo tas bija saistīts ar papildu riskiem salīdzinājumā ar iepriekš pastāvošo subordinēto aizdevumu formu. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka ilgāks subordinēto kredītu atmaksas termiņš bija uzskatāms par papildu priekšrocību, ko valsts piešķīrusi “Citadelei” salīdzinājumā ar subordinēto kredītu formu, kas bija apstiprināta glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā, un tādējādi par papildu atbalstu.

| (82) | Latvija ir norādījusi, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu racionāli izvēlējies veikt konkrētus pasākumus, lai uzturētu bankas kapitāla pietiekamību, lai saglabātu sava ieguldījuma vērtību. Tādēļ tā būtībā apgalvo, ka otrais pasākums “Citadelei” nepiešķīra nekādas priekšrocības, jo papildu atbalsta piešķiršana bija atbilstoša tirgus ekonomikas dalībnieka principam. |
| --- | --- |

(82)

Latvija ir norādījusi, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu racionāli izvēlējies veikt konkrētus pasākumus, lai uzturētu bankas kapitāla pietiekamību, lai saglabātu sava ieguldījuma vērtību. Tādēļ tā būtībā apgalvo, ka otrais pasākums “Citadelei” nepiešķīra nekādas priekšrocības, jo papildu atbalsta piešķiršana bija atbilstoša tirgus ekonomikas dalībnieka principam.

| (83) | Komisija neapstrīd to, ka tirgus ekonomikas dalībnieka princips ir piemērojams tādam darījumam kā otrais pasākums. Tomēr tā atgādina, ka Eiropas Savienības Tiesa ir uzsvērusi, ka, ja dalībvalsts administratīvajā procesā atsaucas uz minēto kritēriju, tai šaubu gadījumā ir pārliecinoši un ar objektīviem un pārbaudāmiem pierādījumiem jāpierāda, ka īstenotais pasākums izriet no tās kā akcionāres statusa, un ka šajā ziņā tiek prasīti pierādījumi, kas apliecina, ka šis lēmums ir pamatots ar ekonomiskiem vērtējumiem, kas ir salīdzināmi ar tiem, ko konkrētās lietas apstākļos pirms minētā ieguldījuma veikšanas būtu licis izstrādāt saprātīgs privāts ieguldītājs, kurš ir iespējami vistuvākā situācijā tai, kādā ir minētā dalībvalsts, lai noskaidrotu šāda ieguldījuma ienesīgumu nākotnē (27). |
| --- | --- |

(83)

Komisija neapstrīd to, ka tirgus ekonomikas dalībnieka princips ir piemērojams tādam darījumam kā otrais pasākums. Tomēr tā atgādina, ka Eiropas Savienības Tiesa ir uzsvērusi, ka, ja dalībvalsts administratīvajā procesā atsaucas uz minēto kritēriju, tai šaubu gadījumā ir pārliecinoši un ar objektīviem un pārbaudāmiem pierādījumiem jāpierāda, ka īstenotais pasākums izriet no tās kā akcionāres statusa, un ka šajā ziņā tiek prasīti pierādījumi, kas apliecina, ka šis lēmums ir pamatots ar ekonomiskiem vērtējumiem, kas ir salīdzināmi ar tiem, ko konkrētās lietas apstākļos pirms minētā ieguldījuma veikšanas būtu licis izstrādāt saprātīgs privāts ieguldītājs, kurš ir iespējami vistuvākā situācijā tai, kādā ir minētā dalībvalsts, lai noskaidrotu šāda ieguldījuma ienesīgumu nākotnē (27).

| (84) | Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka Latvijas apgalvojums, ka tā ir rīkojusies atbilstoši tirgus ekonomikas dalībnieka principam, nav ticis pierādīts ar attiecīgiem argumentiem un detalizētu analīzi. |
| --- | --- |

(84)

Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka Latvijas apgalvojums, ka tā ir rīkojusies atbilstoši tirgus ekonomikas dalībnieka principam, nav ticis pierādīts ar attiecīgiem argumentiem un detalizētu analīzi.

| (85) | Pirmkārt, Komisijai nav tikuši iesniegti pierādījumi, ka Latvija veica sava ieguldījuma “Citadelē” vērtēšanu vienlaikus ar savu lēmumu īstenot otro pasākumu. Tirgus ekonomikas ieguldītājs, rīkodamies kā akcionārs, būtu novērtējis “Citadeles” vērtību, lai konstatētu sava ieguldījuma šajā bankā pašreizējo vērtību pirms (un tādējādi neveicot otro pasākumu) un pēc otrā pasākuma īstenošanas un būtu salīdzinājis šīs divas vērtības. Komisija uzskata, ka uz peļņu orientēts tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu vispirms konstatējis sava ieguldījuma bankā pašreizējo vērtību un tad būtu pārliecinājies, vai šā ieguldījuma pašreizējā vērtība tiktu aizsargāta, ja papildus tiktu pagarināts subordinēto aizdevumu atmaksas termiņš. Ja šīs pārbaudes rezultāts liecinātu, ka vērtība būtu varējusi tikt saglabāta vai pat palielināta, tad otrajā solī uz peļņu orientēts tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu salīdzinājis vērtības un vērtības atšķirības saglabāšanas (vai pat palielināšanas) neizmantoto alternatīvu izmaksas (opportunity cost). |
| --- | --- |

(85)

Pirmkārt, Komisijai nav tikuši iesniegti pierādījumi, ka Latvija veica sava ieguldījuma “Citadelē” vērtēšanu vienlaikus ar savu lēmumu īstenot otro pasākumu. Tirgus ekonomikas ieguldītājs, rīkodamies kā akcionārs, būtu novērtējis “Citadeles” vērtību, lai konstatētu sava ieguldījuma šajā bankā pašreizējo vērtību pirms (un tādējādi neveicot otro pasākumu) un pēc otrā pasākuma īstenošanas un būtu salīdzinājis šīs divas vērtības. Komisija uzskata, ka uz peļņu orientēts tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu vispirms konstatējis sava ieguldījuma bankā pašreizējo vērtību un tad būtu pārliecinājies, vai šā ieguldījuma pašreizējā vērtība tiktu aizsargāta, ja papildus tiktu pagarināts subordinēto aizdevumu atmaksas termiņš. Ja šīs pārbaudes rezultāts liecinātu, ka vērtība būtu varējusi tikt saglabāta vai pat palielināta, tad otrajā solī uz peļņu orientēts tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu salīdzinājis vērtības un vērtības atšķirības saglabāšanas (vai pat palielināšanas) neizmantoto alternatīvu izmaksas (opportunity cost).

| (86) | Ja Latvija būtu veikusi šādu analīzi, Latvijai vajadzētu spēt pierādīt, ka atmaksas termiņa pagarināšana bija iedarbīgs pasākums, lai vismaz saglabātu ieguldījuma vērtību, kā arī to, ka šāda pasākuma nodrošināšanas neizmantoto alternatīvu izmaksas ir mazākas nekā vērtības pieaugums. Vienīgi tad, ja atmaksas termiņa pagarināšanas neizmantoto alternatīvu izmaksas bija mazākas nekā vērtības saglabāšana otrā pasākuma rezultātā, Komisija varētu piekrist tam, ka Latvija ir rīkojusies atbilstoši tirgus ekonomikas dalībnieka principam. Tomēr Latvija nav sniegusi nedz vienlaikus veikta ieguldījuma vērtības izvērtēšanu, nedz analīzi, kas pierādītu, ka atmaksas termiņa pagarināšanas neizmantoto alternatīvu izmaksas bija mazākas nekā vērtības saglabāšana otrā pasākuma īstenošanas rezultātā. |
| --- | --- |

(86)

Ja Latvija būtu veikusi šādu analīzi, Latvijai vajadzētu spēt pierādīt, ka atmaksas termiņa pagarināšana bija iedarbīgs pasākums, lai vismaz saglabātu ieguldījuma vērtību, kā arī to, ka šāda pasākuma nodrošināšanas neizmantoto alternatīvu izmaksas ir mazākas nekā vērtības pieaugums. Vienīgi tad, ja atmaksas termiņa pagarināšanas neizmantoto alternatīvu izmaksas bija mazākas nekā vērtības saglabāšana otrā pasākuma rezultātā, Komisija varētu piekrist tam, ka Latvija ir rīkojusies atbilstoši tirgus ekonomikas dalībnieka principam. Tomēr Latvija nav sniegusi nedz vienlaikus veikta ieguldījuma vērtības izvērtēšanu, nedz analīzi, kas pierādītu, ka atmaksas termiņa pagarināšanas neizmantoto alternatīvu izmaksas bija mazākas nekā vērtības saglabāšana otrā pasākuma īstenošanas rezultātā.

| (87) | Šā iemesla dēļ Komisija uzskata, ka otrais pasākums nevar tikt uzskatīts kā atbilstošs tirgus ekonomikas dalībnieka rīcībai, kas būtu salīdzināmā stāvoklī ar Latvijas stāvokli 2013. gada jūnijā. |
| --- | --- |

(87)

Šā iemesla dēļ Komisija uzskata, ka otrais pasākums nevar tikt uzskatīts kā atbilstošs tirgus ekonomikas dalībnieka rīcībai, kas būtu salīdzināmā stāvoklī ar Latvijas stāvokli 2013. gada jūnijā.

| (88) | Otrkārt, un katrā ziņā nostiprinātie principi tirgus ekonomikas dalībnieka principa piemērošanai paredz salīdzinājumu ar racionāla privātā ieguldītāja rīcību, kas veicama situācijā, kas ir pēc iespējas līdzīga dalībvalsts situācijai (28). Līdz ar to, vērtējot sava ieguldījuma “Citadelē” vērtību, Latvijai būtu jāņem vērā apņemšanās, kas minētas “Parex” galīgajā lēmumā attiecībā uz “Citadeles” pārdošanu. 2013. gada jūnijā, laikā, kad tika īstenots otrais pasākums, šīs apņemšanās ietvēra pienākumu pārdot “Citadeli” līdz 2014. gada 31. decembrim un arī pārdot “Citadeli” bez ieguldījumu pārvaldības virziena (tā kā ieguldījumu pārvaldības virziens bija jāpārdod atsevišķi, ja banka nebūtu tikusi pārdota līdz 2013. gada 30. jūnijam). Ņemot vērā, ka 2013. gada 27. jūnijā, kad tika pagarināts atmaksas termiņš, nebija atrasts neviens ieguldījumu pārvaldības virziena pircējs, privāts ieguldītājs būtu secinājis, ka nebija iespējams pārdot ieguldījumu pārvaldības virzienu kopā ar “Citadeli” līdz noteiktajam termiņam – 2013. gada 30. jūnijam, kas noteikts “Parex” galīgajā lēmumā, un tādēļ abas struktūrvienības bija jāpārdod atsevišķi. |
| --- | --- |

(88)

Otrkārt, un katrā ziņā nostiprinātie principi tirgus ekonomikas dalībnieka principa piemērošanai paredz salīdzinājumu ar racionāla privātā ieguldītāja rīcību, kas veicama situācijā, kas ir pēc iespējas līdzīga dalībvalsts situācijai (28). Līdz ar to, vērtējot sava ieguldījuma “Citadelē” vērtību, Latvijai būtu jāņem vērā apņemšanās, kas minētas “Parex” galīgajā lēmumā attiecībā uz “Citadeles” pārdošanu. 2013. gada jūnijā, laikā, kad tika īstenots otrais pasākums, šīs apņemšanās ietvēra pienākumu pārdot “Citadeli” līdz 2014. gada 31. decembrim un arī pārdot “Citadeli” bez ieguldījumu pārvaldības virziena (tā kā ieguldījumu pārvaldības virziens bija jāpārdod atsevišķi, ja banka nebūtu tikusi pārdota līdz 2013. gada 30. jūnijam). Ņemot vērā, ka 2013. gada 27. jūnijā, kad tika pagarināts atmaksas termiņš, nebija atrasts neviens ieguldījumu pārvaldības virziena pircējs, privāts ieguldītājs būtu secinājis, ka nebija iespējams pārdot ieguldījumu pārvaldības virzienu kopā ar “Citadeli” līdz noteiktajam termiņam – 2013. gada 30. jūnijam, kas noteikts “Parex” galīgajā lēmumā, un tādēļ abas struktūrvienības bija jāpārdod atsevišķi.

| (89) | Turklāt bankas privātam akcionāram, kas atrodas situācijā, kas ir pēc iespējas līdzīga dalībvalsts situācijai, nebūtu nekāda iemesla pieņemt, ka šo apņemšanos izpilde būtu atcelta vai atlikta, jo jebkādai šādai pārveidei būtu nepieciešams Komisijas apstiprinājums. Tādēļ, kad 2013. gada jūnijā tika konstatēta ieguldījuma vērtība, nebija sagaidāms, ka šīs saistības būs nenozīmīgas, jo nevarēja pieņemt, ka Komisija būtu apstiprinājusi jebkuru saistību grozījumu vēl pirms laikposma, kurā Latvija bija apņēmusies tās izpildīt. |
| --- | --- |

(89)

Turklāt bankas privātam akcionāram, kas atrodas situācijā, kas ir pēc iespējas līdzīga dalībvalsts situācijai, nebūtu nekāda iemesla pieņemt, ka šo apņemšanos izpilde būtu atcelta vai atlikta, jo jebkādai šādai pārveidei būtu nepieciešams Komisijas apstiprinājums. Tādēļ, kad 2013. gada jūnijā tika konstatēta ieguldījuma vērtība, nebija sagaidāms, ka šīs saistības būs nenozīmīgas, jo nevarēja pieņemt, ka Komisija būtu apstiprinājusi jebkuru saistību grozījumu vēl pirms laikposma, kurā Latvija bija apņēmusies tās izpildīt.

| (90) | Līdz ar to, lai izlemtu, vai apstiprināt atmaksas termiņa pagarināšanu, novērtējot 2013. gada jūnijā pastāvējušo Latvijas ieguldījuma “Citadelē” vērtību, ir jāizmanto arī tāds parametrs kā apņemšanās, kas ir minētas “Parex” galīgajā lēmumā. Latvija nav sniegusi pierādījumus par to, ka tā ņēma vērā visus šos parametrus vai ka tās ieguldījuma toreizējā vērtība, kas būtu pastāvējusi, ja tie būtu tikuši ņemti vērā, pārsniedz atmaksas termiņa pagarināšanas neizmantoto alternatīvu izmaksas. Šā iemesla dēļ Komisija arī uzskata, ka otrais pasākums nevar tikt uzskatīts par atbilstošu tāda tirgus ekonomikas dalībnieka rīcībai, kas atrastos stāvoklī, kas salīdzināms ar Latvijas stāvokli 2013. gada jūnijā. |
| --- | --- |

(90)

Līdz ar to, lai izlemtu, vai apstiprināt atmaksas termiņa pagarināšanu, novērtējot 2013. gada jūnijā pastāvējušo Latvijas ieguldījuma “Citadelē” vērtību, ir jāizmanto arī tāds parametrs kā apņemšanās, kas ir minētas “Parex” galīgajā lēmumā. Latvija nav sniegusi pierādījumus par to, ka tā ņēma vērā visus šos parametrus vai ka tās ieguldījuma toreizējā vērtība, kas būtu pastāvējusi, ja tie būtu tikuši ņemti vērā, pārsniedz atmaksas termiņa pagarināšanas neizmantoto alternatīvu izmaksas. Šā iemesla dēļ Komisija arī uzskata, ka otrais pasākums nevar tikt uzskatīts par atbilstošu tāda tirgus ekonomikas dalībnieka rīcībai, kas atrastos stāvoklī, kas salīdzināms ar Latvijas stāvokli 2013. gada jūnijā.

| (91) | Treškārt, pat ja Latvija būtu veikusi pietiekami detalizētu analīzi par otro pasākumu kā sava ieguldījuma “Citadelē” vērtības (2013. gada jūnijā) saglabāšanas līdzekli un pat ja tā būtu šādā analīzē ierēķinājusi ierobežojumus, kurus tirgus ekonomikas dalībnieks būtu ņēmis vērā un kuri rodas “Citadeles” nenovēršamās pārdošanas dēļ un ieguldījumu pārvaldības virziena atsevišķu atsavināšanu, Latvijas apgalvojumi par otrā pasākuma izmaksām un ieguldījuma “Citadelē” vērtības apmēru, kas it kā tika saglabāts ar šo pasākumu, nav ticami. |
| --- | --- |

(91)

Treškārt, pat ja Latvija būtu veikusi pietiekami detalizētu analīzi par otro pasākumu kā sava ieguldījuma “Citadelē” vērtības (2013. gada jūnijā) saglabāšanas līdzekli un pat ja tā būtu šādā analīzē ierēķinājusi ierobežojumus, kurus tirgus ekonomikas dalībnieks būtu ņēmis vērā un kuri rodas “Citadeles” nenovēršamās pārdošanas dēļ un ieguldījumu pārvaldības virziena atsevišķu atsavināšanu, Latvijas apgalvojumi par otrā pasākuma izmaksām un ieguldījuma “Citadelē” vērtības apmēru, kas it kā tika saglabāts ar šo pasākumu, nav ticami.

| (92) | Tomēr vienlaikus, lai gan Latvija norāda, ka otrais pasākums valstij neradīja nekādas izmaksas, par apgalvojumu nav sniegta nekāda papildu informācija vai pierādījumi par izmaksu novērtējumu, ko Latvija veica laikā, kad tika veikts otrais pasākums. Šāda analīze par neizmantoto alternatīvu izmaksām un jebkuru citu ar otro pasākumu saistīto izmaksu veidu būtu bijis priekšnosacījums privāta ieguldītāja racionālam lēmumam par to, vai pagarināt subordinētā aizdevuma atmaksas termiņu. Tas, ka netika veikta izmaksu novērtēšana, ļauj Komisijai secināt, ka privāts ieguldītājs nebūtu spējis novērtēt, cik otrais pasākums ir vēlams peļņas maksimizēšanas ziņā. |
| --- | --- |

(92)

Tomēr vienlaikus, lai gan Latvija norāda, ka otrais pasākums valstij neradīja nekādas izmaksas, par apgalvojumu nav sniegta nekāda papildu informācija vai pierādījumi par izmaksu novērtējumu, ko Latvija veica laikā, kad tika veikts otrais pasākums. Šāda analīze par neizmantoto alternatīvu izmaksām un jebkuru citu ar otro pasākumu saistīto izmaksu veidu būtu bijis priekšnosacījums privāta ieguldītāja racionālam lēmumam par to, vai pagarināt subordinētā aizdevuma atmaksas termiņu. Tas, ka netika veikta izmaksu novērtēšana, ļauj Komisijai secināt, ka privāts ieguldītājs nebūtu spējis novērtēt, cik otrais pasākums ir vēlams peļņas maksimizēšanas ziņā.

| (93) | Tomēr vienlaikus, lai gan Latvija norāda, ka otrais pasākums saglabāja Latvijas ieguldījuma “Citadelē” vērtību, iezīmes, kādas bija dalībvalsts ieguldījumam “Citadelē” 2013. gada jūnijā, neliecina par labu šim apgalvojumam. Komisija norāda, ka uz peļņu orientētam ieguldītājam ieguldījuma pašreizējā vērtība ir atkarīga no izredzēm nākotnē gūt ienākumu plūsmu no šā ieguldījuma (piemēram, dividenžu formā) un šā ieguldījuma kapitāla toreizējo vērtību (ko var atvasināt, piemēram, no cenas, kādu pircējs būtu maksājis par akcionāra ieguldījumu tolaik vai uz attiecīgo datumu diskontētā cenas vērtība, ko pircējs būtu maksājis par akcionāra ieguldījumu nākotnē). Visi Komisijai pieejamās norādes liecina, ka Latvijas ieguldījuma “Citadelē” vērtība 2013. gada jūnijā bija zema, ja vispār tam bija pozitīva vērtība. |
| --- | --- |

(93)

Tomēr vienlaikus, lai gan Latvija norāda, ka otrais pasākums saglabāja Latvijas ieguldījuma “Citadelē” vērtību, iezīmes, kādas bija dalībvalsts ieguldījumam “Citadelē” 2013. gada jūnijā, neliecina par labu šim apgalvojumam. Komisija norāda, ka uz peļņu orientētam ieguldītājam ieguldījuma pašreizējā vērtība ir atkarīga no izredzēm nākotnē gūt ienākumu plūsmu no šā ieguldījuma (piemēram, dividenžu formā) un šā ieguldījuma kapitāla toreizējo vērtību (ko var atvasināt, piemēram, no cenas, kādu pircējs būtu maksājis par akcionāra ieguldījumu tolaik vai uz attiecīgo datumu diskontētā cenas vērtība, ko pircējs būtu maksājis par akcionāra ieguldījumu nākotnē). Visi Komisijai pieejamās norādes liecina, ka Latvijas ieguldījuma “Citadelē” vērtība 2013. gada jūnijā bija zema, ja vispār tam bija pozitīva vērtība.

| (94) | Attiecībā uz iespējamo nākotnes ienākumu plūsmu no Latvijas ieguldījuma “Citadelē”, nav sniegti nekādi pierādījumi, kas liecinātu, ka 2013. gada jūnijā akcionāri varēja sagaidīt dividendes no “Citadeles” jelkad tuvākajā nākotnē. Izvērtēšana, ko par sagaidāmajiem ieņēmumiem no dividenžu izmaksas veiktu bankas privāts akcionārs situācijā, kas pēc iespējas ir līdzīga dalībvalsts situācijai, būtu bijusi saistīta ar pienākumu pārdot “Citadeli” līdz 2014. gada 31. decembrim. Turklāt pētījumā, kas aprakstīts 61 apsvērumā, tika konstatēts, ka “Citadele” bez ieguldījumu pārvaldības virziena būtu kļuvusi nerentabla; šāds secinājums vēl vairāk samazināja izredzes gūt labumu no dividenžu izmaksas, ņemot vērā, ka no 2013. gada 27. jūnija tirgus ekonomikas dalībniekam būtu bijis jāpieņem, ka “Citadele” un ieguldījumu pārvaldības virziens tiks pārdots atsevišķi. |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz iespējamo nākotnes ienākumu plūsmu no Latvijas ieguldījuma “Citadelē”, nav sniegti nekādi pierādījumi, kas liecinātu, ka 2013. gada jūnijā akcionāri varēja sagaidīt dividendes no “Citadeles” jelkad tuvākajā nākotnē. Izvērtēšana, ko par sagaidāmajiem ieņēmumiem no dividenžu izmaksas veiktu bankas privāts akcionārs situācijā, kas pēc iespējas ir līdzīga dalībvalsts situācijai, būtu bijusi saistīta ar pienākumu pārdot “Citadeli” līdz 2014. gada 31. decembrim. Turklāt pētījumā, kas aprakstīts 61 apsvērumā, tika konstatēts, ka “Citadele” bez ieguldījumu pārvaldības virziena būtu kļuvusi nerentabla; šāds secinājums vēl vairāk samazināja izredzes gūt labumu no dividenžu izmaksas, ņemot vērā, ka no 2013. gada 27. jūnija tirgus ekonomikas dalībniekam būtu bijis jāpieņem, ka “Citadele” un ieguldījumu pārvaldības virziens tiks pārdots atsevišķi.

| (95) | Laikā, kad tika pagarināts atmaksas termiņš, nebija pierādījumu, ka “Citadele” pirms 2014. gada 31. decembra, ņemot vērā tās sagaidāmo peļņu un kapitāla rādītāju, spētu izmaksāt dividendes, jo tās kapitāla rādītājs (10,3 %), ko bija plānots sasniegt 2013. gada 31. decembrī, būtu tik tikko pārsniedzis nepieciešamo minimālo kapitāla rādītāju (10 %) un būtu daudz zemāks par kapitāla rādītāju ([...] %), ko FKTK bija ieteikusi, lai risinātu “Citadeles” esošos un potenciālos riskus. Tādēļ privāts ieguldītājs būtu ņēmis vērā, ka no 2013. gada jūnija pastāvēja maza varbūtība, ka akcionāri tuvākajā nākotnē būtu varējuši sagaidīt dividenžu izmaksu no “Citadeles”. |
| --- | --- |

(95)

Laikā, kad tika pagarināts atmaksas termiņš, nebija pierādījumu, ka “Citadele” pirms 2014. gada 31. decembra, ņemot vērā tās sagaidāmo peļņu un kapitāla rādītāju, spētu izmaksāt dividendes, jo tās kapitāla rādītājs (10,3 %), ko bija plānots sasniegt 2013. gada 31. decembrī, būtu tik tikko pārsniedzis nepieciešamo minimālo kapitāla rādītāju (10 %) un būtu daudz zemāks par kapitāla rādītāju ([...] %), ko FKTK bija ieteikusi, lai risinātu “Citadeles” esošos un potenciālos riskus. Tādēļ privāts ieguldītājs būtu ņēmis vērā, ka no 2013. gada jūnija pastāvēja maza varbūtība, ka akcionāri tuvākajā nākotnē būtu varējuši sagaidīt dividenžu izmaksu no “Citadeles”.

| (96) | Attiecībā uz Latvijas ieguldījuma “Citadelē” kapitāla vērtību 2013. gada jūnijā Latvijas iestāžu iesniegtais pētījums, kas ir aprakstīts (61) punktā un kas tika sagatavots 2013. gada februārī, liecina, ka “Citadeli” negatīvi ietekmētu ieguldījumu pārvaldības virziena atsevišķa atsavināšana. Privāts ieguldītājs situācijā, kas pēc iespējas būtu līdzīga Latvijas situācijai 2013. gada jūnijā, būtu ņēmis vērā to, ka apmēram pirms četriem mēnešiem neatkarīgs eksperts bija konstatējis, ka “Citadeles” pārdošanas vērtība bez ieguldījumu pārvaldības virziena būtu mazāka nekā abu struktūrvienību apvienotā vērtība. Līdz ar to šādam privātam ieguldītājam būtu bijuši nepieciešami svarīgi iemesli (risku koriģētās atdeves maksimizēšanas ziņā), lai tas uzņemtos papildu riskus, pagarinot subordinēto aizdevumu atmaksas termiņu. Tomēr Latvija nav sniegusi pierādījumus par šādiem svarīgiem iemesliem, kuru dēļ tirgus ekonomikas dalībnieks tolaik būtu uzņēmies šos papildu riskus. Pat ja atmaksas termiņš būtu ticis pagarināts, nebija pierādījumu, ka “Citadele” bez ieguldījumu pārvaldības virziena varētu tikt pārdota par [...], kas Komisijai liek secināt, ka 2013. gada jūnijā Latvijai nebija [...] saglabājamu ieguldījumu, kas bija [...], lai veiktu otro pasākumu. |
| --- | --- |

(96)

Attiecībā uz Latvijas ieguldījuma “Citadelē” kapitāla vērtību 2013. gada jūnijā Latvijas iestāžu iesniegtais pētījums, kas ir aprakstīts (61) punktā un kas tika sagatavots 2013. gada februārī, liecina, ka “Citadeli” negatīvi ietekmētu ieguldījumu pārvaldības virziena atsevišķa atsavināšana. Privāts ieguldītājs situācijā, kas pēc iespējas būtu līdzīga Latvijas situācijai 2013. gada jūnijā, būtu ņēmis vērā to, ka apmēram pirms četriem mēnešiem neatkarīgs eksperts bija konstatējis, ka “Citadeles” pārdošanas vērtība bez ieguldījumu pārvaldības virziena būtu mazāka nekā abu struktūrvienību apvienotā vērtība. Līdz ar to šādam privātam ieguldītājam būtu bijuši nepieciešami svarīgi iemesli (risku koriģētās atdeves maksimizēšanas ziņā), lai tas uzņemtos papildu riskus, pagarinot subordinēto aizdevumu atmaksas termiņu. Tomēr Latvija nav sniegusi pierādījumus par šādiem svarīgiem iemesliem, kuru dēļ tirgus ekonomikas dalībnieks tolaik būtu uzņēmies šos papildu riskus. Pat ja atmaksas termiņš būtu ticis pagarināts, nebija pierādījumu, ka “Citadele” bez ieguldījumu pārvaldības virziena varētu tikt pārdota par [...], kas Komisijai liek secināt, ka 2013. gada jūnijā Latvijai nebija [...] saglabājamu ieguldījumu, kas bija [...], lai veiktu otro pasākumu.

| (97) | Šie papildu iemesli arī lika Komisijai uzskatīt, ka otrais pasākums nevar tikt atzīts par atbilstošu tāda tirgus ekonomikas dalībnieka rīcībai, kas atrodas stāvoklī, kas salīdzināms ar Latvijas stāvokli 2013. gada jūnijā. |
| --- | --- |

(97)

Šie papildu iemesli arī lika Komisijai uzskatīt, ka otrais pasākums nevar tikt atzīts par atbilstošu tāda tirgus ekonomikas dalībnieka rīcībai, kas atrodas stāvoklī, kas salīdzināms ar Latvijas stāvokli 2013. gada jūnijā.

| (98) | Visbeidzot ceturtkārt, Komisija arī ņem vērā, ka ERAB, kas 2013. gada jūnijā bez Latvijas valsts bija vienīgais “Citadeles” akcionārs, nepagarināja sava “Citadelei” piešķirtā, vēl neatmaksātā subordinētā aizdevuma atmaksas termiņu un ka Latvija nekad nevērsās pie ERAB, lai apspriestu ERAB līdzdalību otrajā pasākumā, kā paskaidrots 46.–48. apsvērumā. Tas, ka pat netika mēģināts apspriest otrā pasākuma izmaksu sloga sadalījumu, ja ar šo pasākumu bija paredzēts saglabāt ieguldījumu “Citadelē” vērtību, ir papildu norāde, ka otrais pasākums neatbilda tirgus ekonomikas dalībnieka principa prasībām. |
| --- | --- |

(98)

Visbeidzot ceturtkārt, Komisija arī ņem vērā, ka ERAB, kas 2013. gada jūnijā bez Latvijas valsts bija vienīgais “Citadeles” akcionārs, nepagarināja sava “Citadelei” piešķirtā, vēl neatmaksātā subordinētā aizdevuma atmaksas termiņu un ka Latvija nekad nevērsās pie ERAB, lai apspriestu ERAB līdzdalību otrajā pasākumā, kā paskaidrots 46.–48. apsvērumā. Tas, ka pat netika mēģināts apspriest otrā pasākuma izmaksu sloga sadalījumu, ja ar šo pasākumu bija paredzēts saglabāt ieguldījumu “Citadelē” vērtību, ir papildu norāde, ka otrais pasākums neatbilda tirgus ekonomikas dalībnieka principa prasībām.

| (99) | Šajā ziņā Komisija vispirms atgādina, ka pēc FKTK vēstulē teiktā “Citadelei” bija desmit mēneši (no 2013. gada 1. marta līdz 31. decembrim), lai izpildītu jaunās prasības attiecībā uz kapitāla pietiekamības rādītāju. Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka vairākumakcionārs būtu izmantojis visu desmit mēnešu laikposmu, lai rastu atbilstošu risinājumu, kas ļautu ievērot jaunās kapitāla prasības, un pēc iespējas samazinātu savas izmaksas. Latvijas arguments attiecībā uz “Citadeles” pārdošanas veicināšanu pats par sevi neizskaidro, kādēļ otrais pasākums tika pieņemts četrus mēnešus pēc FKTK vēstules saņemšanas bez vēršanās pie “Citadeles” mazākumakcionāra, nevis vairāk izmantojot tās rīcībā esošo desmit mēnešus ilgo laikposmu. |
| --- | --- |

(99)

Šajā ziņā Komisija vispirms atgādina, ka pēc FKTK vēstulē teiktā “Citadelei” bija desmit mēneši (no 2013. gada 1. marta līdz 31. decembrim), lai izpildītu jaunās prasības attiecībā uz kapitāla pietiekamības rādītāju. Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka vairākumakcionārs būtu izmantojis visu desmit mēnešu laikposmu, lai rastu atbilstošu risinājumu, kas ļautu ievērot jaunās kapitāla prasības, un pēc iespējas samazinātu savas izmaksas. Latvijas arguments attiecībā uz “Citadeles” pārdošanas veicināšanu pats par sevi neizskaidro, kādēļ otrais pasākums tika pieņemts četrus mēnešus pēc FKTK vēstules saņemšanas bez vēršanās pie “Citadeles” mazākumakcionāra, nevis vairāk izmantojot tās rīcībā esošo desmit mēnešus ilgo laikposmu.

| (100) | Turklāt, pat ja ERAB arī piedalītos atmaksas termiņa pagarināšanā un būtu iesaistīta pasākumā, kura iezīmes atšķirtos no otrā pasākuma iezīmēm, Latvija nesniedz nekādus pierādījumus, ka šāds atšķirīgs pasākums ar ERAB iesaistīšanu būtu bijis mazāk iedarbīgs nekā otrais pasākums vai ka tad vairākumakcionāram būtu bijušas lielākas izmaksas salīdzinājumā ar otrā pasākuma izmaksām. |
| --- | --- |

(100)

Turklāt, pat ja ERAB arī piedalītos atmaksas termiņa pagarināšanā un būtu iesaistīta pasākumā, kura iezīmes atšķirtos no otrā pasākuma iezīmēm, Latvija nesniedz nekādus pierādījumus, ka šāds atšķirīgs pasākums ar ERAB iesaistīšanu būtu bijis mazāk iedarbīgs nekā otrais pasākums vai ka tad vairākumakcionāram būtu bijušas lielākas izmaksas salīdzinājumā ar otrā pasākuma izmaksām.

| (101) | Attiecībā uz Latvijas argumentu, ka, ja ERAB pagarinātu sava subordinētā aizdevuma atmaksas termiņu, tas būtu izraisījis papildu slogu “Citadeles” pārdošanas laikā, Latvijas iestādes nav sniegušas nekādu informāciju, kas liecinātu, ka šāda pagarināšana tik tiešām būtu radījusi šādas papildu izmaksas. Nav ticis veikts neviens konkrēts pētījums par “Citadeles” atsavināšanas izmaksām pēc otrā pasākuma salīdzinājumā ar “Citadeles” hipotētiskās pārdošanas izmaksām pēc pagarināšanas, kurā būtu piedalījusies ERAB, ar ko varētu pamatot Latvijas apgalvojumu, ka būtu pastāvējis papildu slogs. Komisija uzskata, ka jebkurš privātais tirgus dalībnieks, kas apsver, kā saglabāt sava ieguldījuma “Citadelē” vērtību, vismaz spētu norādīt uz vienlaikus veiktu vērtējumu par to, kādas saistībā ar pēcāku pārdošanu bija izmaiņas izmaksās, kuras rada tas, ka “Citadeles” mazākumakcionārs pagarina šai bankai izsniegto subordinēto aizdevumu atmaksas termiņu. |
| --- | --- |

(101)

Attiecībā uz Latvijas argumentu, ka, ja ERAB pagarinātu sava subordinētā aizdevuma atmaksas termiņu, tas būtu izraisījis papildu slogu “Citadeles” pārdošanas laikā, Latvijas iestādes nav sniegušas nekādu informāciju, kas liecinātu, ka šāda pagarināšana tik tiešām būtu radījusi šādas papildu izmaksas. Nav ticis veikts neviens konkrēts pētījums par “Citadeles” atsavināšanas izmaksām pēc otrā pasākuma salīdzinājumā ar “Citadeles” hipotētiskās pārdošanas izmaksām pēc pagarināšanas, kurā būtu piedalījusies ERAB, ar ko varētu pamatot Latvijas apgalvojumu, ka būtu pastāvējis papildu slogs. Komisija uzskata, ka jebkurš privātais tirgus dalībnieks, kas apsver, kā saglabāt sava ieguldījuma “Citadelē” vērtību, vismaz spētu norādīt uz vienlaikus veiktu vērtējumu par to, kādas saistībā ar pēcāku pārdošanu bija izmaiņas izmaksās, kuras rada tas, ka “Citadeles” mazākumakcionārs pagarina šai bankai izsniegto subordinēto aizdevumu atmaksas termiņu.

| (102) | Visbeidzot, kā norādīts 48. apsvēruma c) punktā, Latvija paskaidro, ka tā uzskatīja, ka ERAB būtu piekritusi pagarināt savu “Citadelei” izsniegto aizdevumu atmaksas termiņu. Šajā situācijā, pat ja ERAB iesaistīšanās situāciju būtu padarījusi sarežģītāku, Komisija uzskata, ka privāts vairākumakcionārs, kas apsver savu “Citadelei” izsniegto subordinēto kredītu atmaksas termiņa pagarināšanu, būtu vismaz vērsies pie mazākumakcionāra, kas arī bija izsniedzis “Citadelei” subordinētus kredītus, lai konstatētu, vai mazākumakcionārs būtu vai nu i) uzņēmies segt daļu no “Citadelei” piešķirta papildu atbalsta izmaksām, pagarinot savu izsniegto aizdevumu atmaksas termiņu vai ii) noslēdzis kādu alternatīvu vienošanos tieši ar vairākumakcionāru, lai segtu vairākumakcionāram radušās otrā pasākuma izmaksas. Tirgus ekonomikas dalībnieka principa piemērošanas kontekstā Komisija nevar piekrist tam, ka komercsabiedrības vairākumakcionārs būtu uzņēmies visas izmaksas saistībā ar visu šajā sabiedrībā veikto ieguldījumu vērtības aizsardzību un tādējādi būtu aizsargājis mazākumakcionāra ieguldījuma vērtību, pat nevēršoties pie mazākumakcionāra nolūkā panākt tā iesaistīšanos. |
| --- | --- |

(102)

Visbeidzot, kā norādīts 48. apsvēruma c) punktā, Latvija paskaidro, ka tā uzskatīja, ka ERAB būtu piekritusi pagarināt savu “Citadelei” izsniegto aizdevumu atmaksas termiņu. Šajā situācijā, pat ja ERAB iesaistīšanās situāciju būtu padarījusi sarežģītāku, Komisija uzskata, ka privāts vairākumakcionārs, kas apsver savu “Citadelei” izsniegto subordinēto kredītu atmaksas termiņa pagarināšanu, būtu vismaz vērsies pie mazākumakcionāra, kas arī bija izsniedzis “Citadelei” subordinētus kredītus, lai konstatētu, vai mazākumakcionārs būtu vai nu i) uzņēmies segt daļu no “Citadelei” piešķirta papildu atbalsta izmaksām, pagarinot savu izsniegto aizdevumu atmaksas termiņu vai ii) noslēdzis kādu alternatīvu vienošanos tieši ar vairākumakcionāru, lai segtu vairākumakcionāram radušās otrā pasākuma izmaksas. Tirgus ekonomikas dalībnieka principa piemērošanas kontekstā Komisija nevar piekrist tam, ka komercsabiedrības vairākumakcionārs būtu uzņēmies visas izmaksas saistībā ar visu šajā sabiedrībā veikto ieguldījumu vērtības aizsardzību un tādējādi būtu aizsargājis mazākumakcionāra ieguldījuma vērtību, pat nevēršoties pie mazākumakcionāra nolūkā panākt tā iesaistīšanos.

| (103) | Ņemot vērā ikvienu no šiem faktoriem, tas, ka nenotika vēršanās pie ERAB laikposmā no 2013. gada 1. marta līdz 27. jūnijam, papildus norāda uz to, ka otrais pasākums netika veikts atbilstīgi tirgus ekonomikas dalībnieka principa prasībām. |
| --- | --- |

(103)

Ņemot vērā ikvienu no šiem faktoriem, tas, ka nenotika vēršanās pie ERAB laikposmā no 2013. gada 1. marta līdz 27. jūnijam, papildus norāda uz to, ka otrais pasākums netika veikts atbilstīgi tirgus ekonomikas dalībnieka principa prasībām.

| (104) | Visu četru 85.–103. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ nav ticis viennozīmīgi konstatēts, balstoties uz objektīviem un pārbaudāmiem pierādījumiem, ka otrais pasākums būtu attiecināms uz dalībvalsti, kas darbojas kā privāts akcionārs. Šādos apstākļos Komisija nevar piekrist, ka “Citadele” apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, varēja gūt tādas pašas priekšrocības kā tās, kas tai tika radītas, izmantojot valsts līdzekļus otrā pasākuma formā. |
| --- | --- |

(104)

Visu četru 85.–103. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ nav ticis viennozīmīgi konstatēts, balstoties uz objektīviem un pārbaudāmiem pierādījumiem, ka otrais pasākums būtu attiecināms uz dalībvalsti, kas darbojas kā privāts akcionārs. Šādos apstākļos Komisija nevar piekrist, ka “Citadele” apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, varēja gūt tādas pašas priekšrocības kā tās, kas tai tika radītas, izmantojot valsts līdzekļus otrā pasākuma formā.

| (105) | Latvija ir īstenojusi otro pasākumu attiecībā uz “Citadeli”, kas ir un būs aktīva tirgos, kas ir atvērti starptautiskai konkurencei. Tādēļ jebkura priekšrocība no valsts līdzekļiem ietekmētu konkurenci banku nozarē un tirdzniecību Savienības mērogā. Turklāt šis pasākums ir selektīvs, jo no tā labumu gūst tikai “Citadele”. To finansē no valsts līdzekļiem. Kā Latvija paskaidro 45. apsvērumā, 2013. gada jūnijā nesaistīts tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu ar salīdzināmiem noteikumiem veicis pasākumu, kas līdzīgs otrajam pasākumam. Tādēļ Komisija apliecina savu iepriekšējo pagaidu vērtējumu no lēmuma par procedūras sākšanu, ka otrais pasākums ir uzskatāms par papildu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(105)

Latvija ir īstenojusi otro pasākumu attiecībā uz “Citadeli”, kas ir un būs aktīva tirgos, kas ir atvērti starptautiskai konkurencei. Tādēļ jebkura priekšrocība no valsts līdzekļiem ietekmētu konkurenci banku nozarē un tirdzniecību Savienības mērogā. Turklāt šis pasākums ir selektīvs, jo no tā labumu gūst tikai “Citadele”. To finansē no valsts līdzekļiem. Kā Latvija paskaidro 45. apsvērumā, 2013. gada jūnijā nesaistīts tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu ar salīdzināmiem noteikumiem veicis pasākumu, kas līdzīgs otrajam pasākumam. Tādēļ Komisija apliecina savu iepriekšējo pagaidu vērtējumu no lēmuma par procedūras sākšanu, ka otrais pasākums ir uzskatāms par papildu valsts atbalstu.

6.1.3.   Trešais pasākums

| (106) | Attiecībā uz likviditātes atbalstu, kas piešķirts “Revertai”, tas sākotnēji tika apstiprināts kā daļa no saderīgajiem valsts atbalsta pasākumiem, kas tika apstiprināti pirmajā glābšanas lēmumā valsts naudas līdzekļu noguldījumu formā. Tolaik Komisija ņēma vērā, ka “Parex bankai” trūkst likvīda nodrošinājuma un ka Latvija bija noguldījusi naudas līdzekļus, ņemot vērā bankas likviditātes vajadzības, kad neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs nevēlējās sniegt likviditāti, ņemot vērā “Parex bankas” nestabilo stāvokli (29). |
| --- | --- |

(106)

Attiecībā uz likviditātes atbalstu, kas piešķirts “Revertai”, tas sākotnēji tika apstiprināts kā daļa no saderīgajiem valsts atbalsta pasākumiem, kas tika apstiprināti pirmajā glābšanas lēmumā valsts naudas līdzekļu noguldījumu formā. Tolaik Komisija ņēma vērā, ka “Parex bankai” trūkst likvīda nodrošinājuma un ka Latvija bija noguldījusi naudas līdzekļus, ņemot vērā bankas likviditātes vajadzības, kad neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs nevēlējās sniegt likviditāti, ņemot vērā “Parex bankas” nestabilo stāvokli (29).

| (107) | Pēc “Parex” galīgā lēmuma (un tās sadalīšanas labajā bankā un sliktajā bankā) likviditātes atbalsts pēcāk tika nodots “Citadelei” un “Revertai”. “Citadele” jau ir pilnīgi atmaksājusi savu likviditātes atbalsta daļu. “Revertai” tika pieprasīts ierobežot tās saņemtā likviditātes atbalsta summas, kā izklāstīts 19. apsvēruma c) punktā. Tomēr “Revertai” faktiski piešķirtā likviditātes atbalsta apjoms pārsniedz pat to apjomu, kas paredzēts nelabvēlīgajā scenārijā, kas tika apstiprināts “Parex” galīgajā lēmumā. Šis papildu likviditātes atbalsts sniedz papildu priekšrocību “Revertai” salīdzinājumā ar atbalstu, kas tika apstiprināts glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā. Latvija nav apgalvojusi, ka tā, sniedzot šādu likviditāti, būtu rīkojusies kā tirgus ekonomikas aizdevējs, un tā arī nav sniegusi ziņas, kas Komisijai ļautu secināt, ka “Reverta” apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, varētu gūt tādu pašu priekšrocību kā to, kas tai tika radīta ar valsts līdzekļiem trešā pasākuma formā. Neviena no pārējām likviditātes atbalsta iezīmēm (izņemot tā apjomu) nav tikusi mainīta, un tādēļ Komisija secina, ka šis pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(107)

Pēc “Parex” galīgā lēmuma (un tās sadalīšanas labajā bankā un sliktajā bankā) likviditātes atbalsts pēcāk tika nodots “Citadelei” un “Revertai”. “Citadele” jau ir pilnīgi atmaksājusi savu likviditātes atbalsta daļu. “Revertai” tika pieprasīts ierobežot tās saņemtā likviditātes atbalsta summas, kā izklāstīts 19. apsvēruma c) punktā. Tomēr “Revertai” faktiski piešķirtā likviditātes atbalsta apjoms pārsniedz pat to apjomu, kas paredzēts nelabvēlīgajā scenārijā, kas tika apstiprināts “Parex” galīgajā lēmumā. Šis papildu likviditātes atbalsts sniedz papildu priekšrocību “Revertai” salīdzinājumā ar atbalstu, kas tika apstiprināts glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā. Latvija nav apgalvojusi, ka tā, sniedzot šādu likviditāti, būtu rīkojusies kā tirgus ekonomikas aizdevējs, un tā arī nav sniegusi ziņas, kas Komisijai ļautu secināt, ka “Reverta” apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, varētu gūt tādu pašu priekšrocību kā to, kas tai tika radīta ar valsts līdzekļiem trešā pasākuma formā. Neviena no pārējām likviditātes atbalsta iezīmēm (izņemot tā apjomu) nav tikusi mainīta, un tādēļ Komisija secina, ka šis pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu.

| (108) | Balstoties uz 106. un 107. apsvērumu, tā kā palielināts likviditātes atbalsts neapšaubāmi ir uzskatāms par papildu priekšrocību salīdzinājumā ar apstiprinātajiem atbalsta pasākumiem, tas ir uzskatāms par papildu atbalstu (jo visi pārējie Līguma 107. panta 1. punktā minētie kritēriji joprojām ir izpildīti). |
| --- | --- |

(108)

Balstoties uz 106. un 107. apsvērumu, tā kā palielināts likviditātes atbalsts neapšaubāmi ir uzskatāms par papildu priekšrocību salīdzinājumā ar apstiprinātajiem atbalsta pasākumiem, tas ir uzskatāms par papildu atbalstu (jo visi pārējie Līguma 107. panta 1. punktā minētie kritēriji joprojām ir izpildīti).

6.2.   Jaunā papildu atbalsta saderības tiesiskais pamats

| (109) | Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā Komisija tiek pilnvarota atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. |
| --- | --- |

(109)

Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā Komisija tiek pilnvarota atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.

| (110) | Ņemot vērā “Parex bankas” (kas bija viena no vadošajām bankām Latvijā) sistēmisko svarīgumu un tās kreditēšanas darbības nozīmīgumu Latvijas tautsaimniecībā atbalsta pasākumu apstiprināšanas laikā, Komisija piekrita, ka, ja netiktu risināti bankas sarežģījumi, Latvijas tautsaimniecībā būtu izraisītas smagas sekas. |
| --- | --- |

(110)

Ņemot vērā “Parex bankas” (kas bija viena no vadošajām bankām Latvijā) sistēmisko svarīgumu un tās kreditēšanas darbības nozīmīgumu Latvijas tautsaimniecībā atbalsta pasākumu apstiprināšanas laikā, Komisija piekrita, ka, ja netiktu risināti bankas sarežģījumi, Latvijas tautsaimniecībā būtu izraisītas smagas sekas.

| (111) | Tādēļ glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā atbalsta pasākumi, kas bija apstiprināti attiecībā uz “Parex banku”, tika izvērtēti saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā arī pamatojoties uz paziņojumiem (30), kuri pieņemti finanšu krīzes kontekstā un kuri bija spēkā šā atbalsta piešķiršanas laikā. |
| --- | --- |

(111)

Tādēļ glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā atbalsta pasākumi, kas bija apstiprināti attiecībā uz “Parex banku”, tika izvērtēti saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā arī pamatojoties uz paziņojumiem (30), kuri pieņemti finanšu krīzes kontekstā un kuri bija spēkā šā atbalsta piešķiršanas laikā.

| (112) | Komisija uzskata, ka tas pats tiesiskais pamats ir piemērojams papildu atbalstam, kas tika piešķirts ar pirmo un otro pasākumu, ņemot vērā to īstenošanas laiku un to iezīmes, kas līdzīgas apstiprināto atbalsta pasākumu iezīmēm. |
| --- | --- |

(112)

Komisija uzskata, ka tas pats tiesiskais pamats ir piemērojams papildu atbalstam, kas tika piešķirts ar pirmo un otro pasākumu, ņemot vērā to īstenošanas laiku un to iezīmes, kas līdzīgas apstiprināto atbalsta pasākumu iezīmēm.

| (113) | Attiecībā uz trešo pasākumu Komisijai ir jāveic saderīguma novērtēšana, pamatojoties uz atjauninātajiem kritērijiem, kas izklāstīti 2013. gada Banku darbības paziņojumā (31). Atbalsts, kas pilnīgi vai daļēji tika piešķirts bez Komisijas apstiprinājuma (un tādējādi pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu) pēc 2013. gada Banku darbības paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ir pārbaudāms, pamatojoties uz šo paziņojumu. Tā kā trešais pasākums ir ticis piemērots nepārtraukti no 2011. gada līdz šim, var secināt, ka atbalsts daļēji tika piešķirts pēc 2013. gada 1. augusta, kad 2013. gada Banku darbības paziņojums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(113)

Attiecībā uz trešo pasākumu Komisijai ir jāveic saderīguma novērtēšana, pamatojoties uz atjauninātajiem kritērijiem, kas izklāstīti 2013. gada Banku darbības paziņojumā (31). Atbalsts, kas pilnīgi vai daļēji tika piešķirts bez Komisijas apstiprinājuma (un tādējādi pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu) pēc 2013. gada Banku darbības paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ir pārbaudāms, pamatojoties uz šo paziņojumu. Tā kā trešais pasākums ir ticis piemērots nepārtraukti no 2011. gada līdz šim, var secināt, ka atbalsts daļēji tika piešķirts pēc 2013. gada 1. augusta, kad 2013. gada Banku darbības paziņojums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6.3.   Atbalsta saderība ar iekšējo tirgu

6.3.1.   Pirmais pasākums

| (114) | Subordinētā aizdevuma, ko Latvija piešķīra “Parex bankai”, atmaksas termiņš kopš tā piešķiršanas dienas (2009. gada 22. maija) bija septiņi gadi (t. i., līdz 2016. gada 21. maijam) un tādējādi pārsniedza maksimālo piecu gadu atmaksas termiņu, kas bija noteikts pirmajā glābšanas lēmumā un pēcāk apstiprināts “Parex” galīgajā lēmumā. Komisija par šo pasākumu netika informēta. |
| --- | --- |

(114)

Subordinētā aizdevuma, ko Latvija piešķīra “Parex bankai”, atmaksas termiņš kopš tā piešķiršanas dienas (2009. gada 22. maija) bija septiņi gadi (t. i., līdz 2016. gada 21. maijam) un tādējādi pārsniedza maksimālo piecu gadu atmaksas termiņu, kas bija noteikts pirmajā glābšanas lēmumā un pēcāk apstiprināts “Parex” galīgajā lēmumā. Komisija par šo pasākumu netika informēta.

| (115) | Attiecībā uz šo papildu atbalsta pasākumu, kas izpaudās kā subordinēto aizdevumu atmaksas termiņš, kas pārsniedz lēmumos noteikto, Komisija šaubījās, ka tas bija nepieciešamais minimums, un tādēļ nevarēja secināt, ka būtu izpildīti visi saderīguma kritēriji. |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz šo papildu atbalsta pasākumu, kas izpaudās kā subordinēto aizdevumu atmaksas termiņš, kas pārsniedz lēmumos noteikto, Komisija šaubījās, ka tas bija nepieciešamais minimums, un tādēļ nevarēja secināt, ka būtu izpildīti visi saderīguma kritēriji.

| (116) | Tādējādi Komisija lēmumā par procedūras sākšanu atgādināja, ka attiecībā uz “Parex banku” apstiprinātais subordinētais aizdevums ar piecu gadu atmaksas termiņu glābšanas lēmumos bija ticis novērtēts kā tāds, kas gan summas, gan atmaksas termiņa ziņā nepārsniedz nepieciešamo minimumu. Tādēļ, pamatojoties uz šo secinājumu, piecu gadu subordinētais aizdevums glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā tika kvalificēts kā saderīgs. |
| --- | --- |

(116)

Tādējādi Komisija lēmumā par procedūras sākšanu atgādināja, ka attiecībā uz “Parex banku” apstiprinātais subordinētais aizdevums ar piecu gadu atmaksas termiņu glābšanas lēmumos bija ticis novērtēts kā tāds, kas gan summas, gan atmaksas termiņa ziņā nepārsniedz nepieciešamo minimumu. Tādēļ, pamatojoties uz šo secinājumu, piecu gadu subordinētais aizdevums glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā tika kvalificēts kā saderīgs.

| (117) | Balstoties uz argumentiem, kas sniegti glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā, un nepastāvot jauniem argumentiem, Komisija pauda šaubas par piešķirto subordinēto aizdevumu pagarinātā atmaksas termiņa (septiņi gadi, nevis sākotnēji apstiprinātie pieci gadi) saderīgumu. |
| --- | --- |

(117)

Balstoties uz argumentiem, kas sniegti glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā, un nepastāvot jauniem argumentiem, Komisija pauda šaubas par piešķirto subordinēto aizdevumu pagarinātā atmaksas termiņa (septiņi gadi, nevis sākotnēji apstiprinātie pieci gadi) saderīgumu.

| (118) | Ņemot vērā jaunos argumentus, kurus Latvija izvirzīja pēc lēmuma par procedūras sākšanu un kuri aprakstīti 5.1. sadaļā, Komisija var no jauna novērtēt, vai subordinētie aizdevumi ar septiņu gadu atmaksas termiņu, kurus Latvija bija piešķīrusi “Parex bankai”, atbilda valsts atbalsta saderīguma prasībām – ka tas nepārsniedz nepieciešamo minimumu. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā jaunos argumentus, kurus Latvija izvirzīja pēc lēmuma par procedūras sākšanu un kuri aprakstīti 5.1. sadaļā, Komisija var no jauna novērtēt, vai subordinētie aizdevumi ar septiņu gadu atmaksas termiņu, kurus Latvija bija piešķīrusi “Parex bankai”, atbilda valsts atbalsta saderīguma prasībām – ka tas nepārsniedz nepieciešamo minimumu.

| (119) | Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākuma apmēram un formai jābūt tādiem, kas nepieciešami atbalsta mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iemaksai jābūt minimālās summas apmērā, kas nepieciešama, lai sasniegtu mērķi. Subordinēta aizdevuma, kas kvalificējams kā otrā līmeņa papildkapitāls, piešķiršanas “Parex bankai” mērķis bija dot tai iespēju turpināt ievērot kapitāla pietiekamības rādītāju un nodrošināt, ka tā ir pietiekami kapitalizēta, lai labāk izturētu potenciālus zaudējumus un novērstu smagus traucējumus Latvijas tautsaimniecībā. |
| --- | --- |

(119)

Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākuma apmēram un formai jābūt tādiem, kas nepieciešami atbalsta mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iemaksai jābūt minimālās summas apmērā, kas nepieciešama, lai sasniegtu mērķi. Subordinēta aizdevuma, kas kvalificējams kā otrā līmeņa papildkapitāls, piešķiršanas “Parex bankai” mērķis bija dot tai iespēju turpināt ievērot kapitāla pietiekamības rādītāju un nodrošināt, ka tā ir pietiekami kapitalizēta, lai labāk izturētu potenciālus zaudējumus un novērstu smagus traucējumus Latvijas tautsaimniecībā.

| (120) | Pirmajā glābšanas lēmumā minimālās prasības tam, lai subordinētos aizdevumus varētu kvalificēt kā “Parex bankas” otrā līmeņa papildkapitālu, kuras Komisija ņem vērā, tika pamatotas ar piemērojamajiem Latvijas tiesību aktiem, par kuriem informēja Latvija (32). Tādējādi tika konstatēts, ka minimālais atmaksas termiņš, lai subordinēto aizdevumu kvalificētu kā otrā līmeņa papildkapitālu, bija pieci gadi. Turpmāk pieņemtajos lēmumos šis novērtējums netika mainīts. |
| --- | --- |

(120)

Pirmajā glābšanas lēmumā minimālās prasības tam, lai subordinētos aizdevumus varētu kvalificēt kā “Parex bankas” otrā līmeņa papildkapitālu, kuras Komisija ņem vērā, tika pamatotas ar piemērojamajiem Latvijas tiesību aktiem, par kuriem informēja Latvija (32). Tādējādi tika konstatēts, ka minimālais atmaksas termiņš, lai subordinēto aizdevumu kvalificētu kā otrā līmeņa papildkapitālu, bija pieci gadi. Turpmāk pieņemtajos lēmumos šis novērtējums netika mainīts.

| (121) | Izskatījusi Latvijas iesniegto, 30.–39. apsvērumā izklāstīto papildu informāciju, Komisija atzīst, ka papildu ierobežojumi pārveidoja subordinēto aizdevumu iezīmes, kas bija nepieciešamas, lai tos (laikā līdz 2010. gadam) pilnā apmērā varētu kvalificēt kā otrā līmeņa papildkapitālu. |
| --- | --- |

(121)

Izskatījusi Latvijas iesniegto, 30.–39. apsvērumā izklāstīto papildu informāciju, Komisija atzīst, ka papildu ierobežojumi pārveidoja subordinēto aizdevumu iezīmes, kas bija nepieciešamas, lai tos (laikā līdz 2010. gadam) pilnā apmērā varētu kvalificēt kā otrā līmeņa papildkapitālu.

| (122) | Konkrētāk, Komisija ņem vērā, ka Bāzeles II regulējuma kritēriju ietekme uz subordinēto aizdevumu summu, ko “Parex banka” saņēma 2009. gadā un kas ir kvalificējama kā otrā līmeņa papildkapitāls, bija uzskatāma par būtisku elementu, lai noteiktu subordinēto aizdevumu minimālo sākotnējo atmaksas termiņu. Bāzeles II amortizācijas koeficienta pienācīgā apsvēršana bija nepieciešama, lai sasniegtu atbalsta pasākuma galīgo mērķi, proti, nodrošināt “Parex bankas” pietiekamu kapitalizāciju un izvairīties no smagiem traucējumiem Latvijas tautsaimniecībā laikā, kad tika piešķirts sākotnējais subordinētais aizdevums. |
| --- | --- |

(122)

Konkrētāk, Komisija ņem vērā, ka Bāzeles II regulējuma kritēriju ietekme uz subordinēto aizdevumu summu, ko “Parex banka” saņēma 2009. gadā un kas ir kvalificējama kā otrā līmeņa papildkapitāls, bija uzskatāma par būtisku elementu, lai noteiktu subordinēto aizdevumu minimālo sākotnējo atmaksas termiņu. Bāzeles II amortizācijas koeficienta pienācīgā apsvēršana bija nepieciešama, lai sasniegtu atbalsta pasākuma galīgo mērķi, proti, nodrošināt “Parex bankas” pietiekamu kapitalizāciju un izvairīties no smagiem traucējumiem Latvijas tautsaimniecībā laikā, kad tika piešķirts sākotnējais subordinētais aizdevums.

| (123) | Komisija uzskata, ka, ja pieņēmumi un prognozes, kurus Latvija izklāstīja glābšanas lēmumu laikā, būtu pienācīgi un pilnīgi atspoguļojuši subordinēto kredītsaistību dzēšanu saskaņā ar Bāzeles II noteikumiem, kā izklāstīts 37. apsvērumā, no tiem būtu izrietējis atšķirīgs subordinēto aizdevumu atmaksas termiņa vērtējums un secinājums, ka nepieciešamais minimums ir septiņi gadi (nevis pieci gadi). |
| --- | --- |

(123)

Komisija uzskata, ka, ja pieņēmumi un prognozes, kurus Latvija izklāstīja glābšanas lēmumu laikā, būtu pienācīgi un pilnīgi atspoguļojuši subordinēto kredītsaistību dzēšanu saskaņā ar Bāzeles II noteikumiem, kā izklāstīts 37. apsvērumā, no tiem būtu izrietējis atšķirīgs subordinēto aizdevumu atmaksas termiņa vērtējums un secinājums, ka nepieciešamais minimums ir septiņi gadi (nevis pieci gadi).

| (124) | Komisija arī atgādina, ka atbalsta saderīguma novērtējums trešajā glābšanas lēmumā citstarp balstījās uz Latvijas iestāžu apņemšanos, ka tās pēc iespējas drīz pārdos savas akcijas “Parex bankā” – vēlākais trīs gadu laikā pēc tam, kad tika veikti pirmie “Parex bankas” glābšanas pasākumi (33), t. i., vēlākais 2011. gadā. |
| --- | --- |

(124)

Komisija arī atgādina, ka atbalsta saderīguma novērtējums trešajā glābšanas lēmumā citstarp balstījās uz Latvijas iestāžu apņemšanos, ka tās pēc iespējas drīz pārdos savas akcijas “Parex bankā” – vēlākais trīs gadu laikā pēc tam, kad tika veikti pirmie “Parex bankas” glābšanas pasākumi (33), t. i., vēlākais 2011. gadā.

| (125) | Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskata, ka sākotnējā atmaksas termiņa noteikšana uz septiņiem gadiem var tikt uzskatīta par nepieciešamo minimumu, lai Latvijas piešķirtos subordinētos aizdevumus pilnā apmērā varētu kvalificēt kā otrā līmeņa papildkapitālu un nodrošināt, ka “Parex banka” sasniedz tai noteikto kapitāla pietiekamības rādītāju, lai saglabātu stabilitāti Latvijas banku sistēmā, kā arī lai ievērotu apņemšanos pārdot banku. |
| --- | --- |

(125)

Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskata, ka sākotnējā atmaksas termiņa noteikšana uz septiņiem gadiem var tikt uzskatīta par nepieciešamo minimumu, lai Latvijas piešķirtos subordinētos aizdevumus pilnā apmērā varētu kvalificēt kā otrā līmeņa papildkapitālu un nodrošināt, ka “Parex banka” sasniedz tai noteikto kapitāla pietiekamības rādītāju, lai saglabātu stabilitāti Latvijas banku sistēmā, kā arī lai ievērotu apņemšanos pārdot banku.

6.3.2.   Subordinēto aizdevumu atmaksas termiņa nepaziņotā pagarināšana (otrais pasākums)

| (126) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, ka papildu atbalsts, kas izpaužas kā subordinēto aizdevumu atmaksas termiņa pagarināšana par 18 mēnešiem, varētu tikt uzskatīts par saderīgu, jo veiktais novērtējums liecināja, ka pieci gadi kā subordinēto kredītu atmaksas termiņš nodrošināja nepieciešamā minimuma nepārsniegšanu, turklāt saderīguma pamatošanai nav tikuši sniegti jauni argumenti. |
| --- | --- |

(126)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, ka papildu atbalsts, kas izpaužas kā subordinēto aizdevumu atmaksas termiņa pagarināšana par 18 mēnešiem, varētu tikt uzskatīts par saderīgu, jo veiktais novērtējums liecināja, ka pieci gadi kā subordinēto kredītu atmaksas termiņš nodrošināja nepieciešamā minimuma nepārsniegšanu, turklāt saderīguma pamatošanai nav tikuši sniegti jauni argumenti.

| (127) | Balstoties uz informāciju, ko Latvija iesniedza pēc lēmuma par procedūras sākšanu, Komisija ņem vērā, ka 2013. gadā tika veikti grozījumi normatīvajā regulējumā (34) attiecībā uz minimālā kapitāla prasībām. |
| --- | --- |

(127)

Balstoties uz informāciju, ko Latvija iesniedza pēc lēmuma par procedūras sākšanu, Komisija ņem vērā, ka 2013. gadā tika veikti grozījumi normatīvajā regulējumā (34) attiecībā uz minimālā kapitāla prasībām.

| (128) | Šajā ziņā Komisijai tika iesniegta “Citadelei” adresētā FKTK 2013. gada 1. marta vēstule. Vēstule ir uzskatāma par banku nozares regulatora reakciju uz iekšējo kapitāla pietiekamības novērtējuma ziņojumu, ko “Citadele” bija iesniegusi FKTK par savu finansiālo stāvokli 2012. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(128)

Šajā ziņā Komisijai tika iesniegta “Citadelei” adresētā FKTK 2013. gada 1. marta vēstule. Vēstule ir uzskatāma par banku nozares regulatora reakciju uz iekšējo kapitāla pietiekamības novērtējuma ziņojumu, ko “Citadele” bija iesniegusi FKTK par savu finansiālo stāvokli 2012. gada 30. jūnijā.

| (129) | 2013. gada 1. marta vēstulē vispirms uzmanība ir pievērsta tam, ka saskaņā ar FKTK politikas dokumentiem visām bankām savs kapitāla pietiekamības rādītājs ir jāuztur virs 10 %. Pēc tam tajā ir skaidri norādīts, ka “ja bankas un konsolidācijas grupas kapitāla pietiekamības rādītājs kļūst mazāks par 10 %, banka un konsolidācijas grupa ir uzskatāmas par nepietiekami kapitalizētām, un FKTK var noteikt koriģējošus pasākumus, piemēram, ierobežot bankas darbību”. “Citadeles” un tās konsolidācijas grupas gadījumā vēstulē ir piebilsts, ka konsolidācijas grupas kapitāla pietiekamības rādītājam līdz 2013. gada beigām bija jāsasniedz [...] %, lai segtu esošos un potenciālos riskus, kas saistīti ar “Citadeles” darbību. |
| --- | --- |

(129)

2013. gada 1. marta vēstulē vispirms uzmanība ir pievērsta tam, ka saskaņā ar FKTK politikas dokumentiem visām bankām savs kapitāla pietiekamības rādītājs ir jāuztur virs 10 %. Pēc tam tajā ir skaidri norādīts, ka “ja bankas un konsolidācijas grupas kapitāla pietiekamības rādītājs kļūst mazāks par 10 %, banka un konsolidācijas grupa ir uzskatāmas par nepietiekami kapitalizētām, un FKTK var noteikt koriģējošus pasākumus, piemēram, ierobežot bankas darbību”. “Citadeles” un tās konsolidācijas grupas gadījumā vēstulē ir piebilsts, ka konsolidācijas grupas kapitāla pietiekamības rādītājam līdz 2013. gada beigām bija jāsasniedz [...] %, lai segtu esošos un potenciālos riskus, kas saistīti ar “Citadeles” darbību.

| (130) | Balstoties uz šo vēstuli, Komisija piekrīt, ka 2013. gada beigās “Citadelei” savs kapitāla pietiekamības rādītājs bija jāuztur vismaz virs 10 %, lai tā varētu pilnā apmērā turpināt savu darbību. |
| --- | --- |

(130)

Balstoties uz šo vēstuli, Komisija piekrīt, ka 2013. gada beigās “Citadelei” savs kapitāla pietiekamības rādītājs bija jāuztur vismaz virs 10 %, lai tā varētu pilnā apmērā turpināt savu darbību.

| (131) | Komisija atgādina, ka valsts atbalsta (glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā definēto subordinēto aizdevumu formā) piešķiršanas galīgais mērķis bija nodrošināt pietiekamu “Parex bankas” (pēc 2010. gada – “Citadeles”) kapitalizāciju, lai novērstu smagus traucējumus Latvijas tautsaimniecībā. |
| --- | --- |

(131)

Komisija atgādina, ka valsts atbalsta (glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā definēto subordinēto aizdevumu formā) piešķiršanas galīgais mērķis bija nodrošināt pietiekamu “Parex bankas” (pēc 2010. gada – “Citadeles”) kapitalizāciju, lai novērstu smagus traucējumus Latvijas tautsaimniecībā.

| (132) | Tādēļ Komisija piekrīt, ka 2013. gada jūnijā Latvijai bija jāveic koriģējošas darbības, lai novērstu riskus, kas būtu radušies, ja “Citadeles” neievērotu negaidīti pastiprinātās banku uzraudzības prasības. Lai risinātu potenciālo kapitāla nepietiekamību jauno prasību apstākļos, vienīgie iespējamie varianti būtu bijuši šādi:






  a) | ieguldīt papildu naudas līdzekļus – vai nu kā pirmā līmeņa kapitālu vai kā otrā līmeņa papildkapitālu (piemēram, piešķirt jaunus subordinētus aizdevumus); |
| --- | --- | --- |

(132)

Tādēļ Komisija piekrīt, ka 2013. gada jūnijā Latvijai bija jāveic koriģējošas darbības, lai novērstu riskus, kas būtu radušies, ja “Citadeles” neievērotu negaidīti pastiprinātās banku uzraudzības prasības. Lai risinātu potenciālo kapitāla nepietiekamību jauno prasību apstākļos, vienīgie iespējamie varianti būtu bijuši šādi:

a)

ieguldīt papildu naudas līdzekļus – vai nu kā pirmā līmeņa kapitālu vai kā otrā līmeņa papildkapitālu (piemēram, piešķirt jaunus subordinētus aizdevumus);

| b) | pagarināt esošo subordinēto aizdevumu atmaksas termiņu, lai to mainītu kredītsaistību dzēšanas (amortizācijas) likmi un dotu iespēju, ka bankas kapitālam tiek piesaistīts augstāks aizdevumu īpatsvars. |
| --- | --- |

b)

pagarināt esošo subordinēto aizdevumu atmaksas termiņu, lai to mainītu kredītsaistību dzēšanas (amortizācijas) likmi un dotu iespēju, ka bankas kapitālam tiek piesaistīts augstāks aizdevumu īpatsvars.

| (133) | 2. tabulā ir izklāstīts salīdzinošs scenārijs par situācijām, kurās, visiem pārējiem parametriem paliekot nemainīgiem, subordinēto aizdevumu atmaksas termiņš 2013. gadā tiek pagarināts (kā tika izdarīts ar otro pasākumu) vai ir uzturēts nemainīgs ar tādiem pašiem noteikumiem, ar kādiem šie aizdevumi sākotnēji tika piešķirti. Balstoties uz šo aprēķinu, Komisija uzskata, ka “Citadele” 2013. gada beigās nesasniegtu kapitāla pietiekamības rādītāju 10 % apmērā, ja subordinēto aizdevumu atmaksas termiņš būtu palicis nemainīgs (pieņemot, ka arī visi pārējie faktori paliek nemainīgi).

  2. tabula


  Kapitāla pietiekamības rādītāju salīdzinājums (ar vai bez atmaksas termiņa pagarināšanas)







  Kapitāla pietiekamības rādītājs (%) | 2013. gada 31. decembrī |
| --- | --- | --- |
| Finanšu prognozes pirms atmaksas termiņa pagarināšanas par 18 mēnešiem (sagatavotas 2013. gada jūnijā) | 9,75 |
| Faktiskie skaitļi par 2013. gada 31. decembri, tostarp atmaksas termiņa pagarināšana | 10,30 (35) |
| Standartizēts pārskats par pašreizējo stāvokli (bez atmaksas termiņa pagarināšanas par 18 mēnešiem) | 9,30 |

(133)

2. tabulā ir izklāstīts salīdzinošs scenārijs par situācijām, kurās, visiem pārējiem parametriem paliekot nemainīgiem, subordinēto aizdevumu atmaksas termiņš 2013. gadā tiek pagarināts (kā tika izdarīts ar otro pasākumu) vai ir uzturēts nemainīgs ar tādiem pašiem noteikumiem, ar kādiem šie aizdevumi sākotnēji tika piešķirti. Balstoties uz šo aprēķinu, Komisija uzskata, ka “Citadele” 2013. gada beigās nesasniegtu kapitāla pietiekamības rādītāju 10 % apmērā, ja subordinēto aizdevumu atmaksas termiņš būtu palicis nemainīgs (pieņemot, ka arī visi pārējie faktori paliek nemainīgi).

2. tabula

Kapitāla pietiekamības rādītāju salīdzinājums (ar vai bez atmaksas termiņa pagarināšanas)

Kapitāla pietiekamības rādītājs (%)

2013. gada 31. decembrī

Finanšu prognozes pirms atmaksas termiņa pagarināšanas par 18 mēnešiem (sagatavotas 2013. gada jūnijā)

9,75

Faktiskie skaitļi par 2013. gada 31. decembri, tostarp atmaksas termiņa pagarināšana

10,30 (35)

Standartizēts pārskats par pašreizējo stāvokli (bez atmaksas termiņa pagarināšanas par 18 mēnešiem)

9,30

| (134) | Tā kā:






  a) | jaunās kapitāla prasības bija jāizpilda līdz 2013. gada 31. decembrim; |
| --- | --- | --- |

(134)

Tā kā:

a)

jaunās kapitāla prasības bija jāizpilda līdz 2013. gada 31. decembrim;

| b) | ieguldījumu pārvaldības virziens bija jāpārdod līdz 2013. gada 31. decembrim; un |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu pārvaldības virziens bija jāpārdod līdz 2013. gada 31. decembrim; un

| c) | subordinēto kredītsaistību dzēšana tieši ietekmē kapitāla rādītāju, |
| --- | --- |

c)

subordinēto kredītsaistību dzēšana tieši ietekmē kapitāla rādītāju,

Komisija piekrīt, ka otrais pasākums bija uzskatāms par iedarbīgu un efektīvu risinājumu, lai ievērotu jaunās kapitāla pietiekamības prasības attiecībā uz “Citadeli”, un ka termiņa pagarināšana bija nepieciešamais minimums, lai sasniegtu šo mērķi. Šis risinājums neparedzēja nekādu jaunu naudas līdzekļu pārskaitījumu (lai gan tas paredzēja, ka Latvija atturas no tādu naudas līdzekļu atgūšanas, kas citādi jau būtu jāatmaksā), bet tajā bija runa par banku uzraudzības pieprasījumu, kas balstīts uz nepieciešamību aizsargāt finanšu stabilitāti.

| (135) | Komisija arī pozitīvi piebilst, ka uz 2013. gada 31. decembri“Citadeles” kapitāla pietiekamības rādītājs bija nedaudz virs nepieciešamā minimuma – 10 % (36), kas apliecina tās nostāju, ka termiņa pagarināšana par 18 mēnešiem nepārsniedza nepieciešamo minimumu. |
| --- | --- |

(135)

Komisija arī pozitīvi piebilst, ka uz 2013. gada 31. decembri“Citadeles” kapitāla pietiekamības rādītājs bija nedaudz virs nepieciešamā minimuma – 10 % (36), kas apliecina tās nostāju, ka termiņa pagarināšana par 18 mēnešiem nepārsniedza nepieciešamo minimumu.

6.3.3.   Nepaziņotais likviditātes atbalsts “Revertai” (trešais pasākums)

| (136) | Kopš 2011. gada Latvija ir sniegusi “Revertai” likviditātes atbalstu, kas pārsniedz maksimālo limitu, ko Komisija apstiprināja “Parex” galīgajā lēmumā – gan attiecībā uz pamatscenāriju, gan nelabvēlīgo scenāriju. Šie limiti ir izklāstīti 3. tabulā (37). Likviditātes atbalsta faktiskās summas, no kurām ir ieguvusi “Reverta” (Latvija tās ir darījusi zināmas pārstrādātajā pārstrukturēšanas plānā, kas tika iesniegts 2014. gada janvārī) un kas ir skatāmas 4. tabulā, pastāvīgi pārsniedza “Parex” galīgajā lēmumā izklāstītās summas:

  3. tabula


  “Revertas” maksimālās likviditātes robežas, kas noteiktas “Parex” galīgajā lēmumā











  miljoni LVL | 1.8.10. | 31.12.10. | 31.12.11. | 31.12.12. | 31.12.13. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pamatscenārijs | 458 | 446 | 419 | 349 | 315 |
| labvēlīgais scenārijs | 458 | 446 | 419 | 356 | 322 |
| nelabvēlīgais scenārijs | 458 | 446 | 419 | 344 | 307 |

(136)

Kopš 2011. gada Latvija ir sniegusi “Revertai” likviditātes atbalstu, kas pārsniedz maksimālo limitu, ko Komisija apstiprināja “Parex” galīgajā lēmumā – gan attiecībā uz pamatscenāriju, gan nelabvēlīgo scenāriju. Šie limiti ir izklāstīti 3. tabulā (37). Likviditātes atbalsta faktiskās summas, no kurām ir ieguvusi “Reverta” (Latvija tās ir darījusi zināmas pārstrādātajā pārstrukturēšanas plānā, kas tika iesniegts 2014. gada janvārī) un kas ir skatāmas 4. tabulā, pastāvīgi pārsniedza “Parex” galīgajā lēmumā izklāstītās summas:

3. tabula

“Revertas” maksimālās likviditātes robežas, kas noteiktas “Parex” galīgajā lēmumā

miljoni LVL

1.8.10.

31.12.10.

31.12.11.

31.12.12.

31.12.13.

pamatscenārijs

458

446

419

349

315

labvēlīgais scenārijs

458

446

419

356

322

nelabvēlīgais scenārijs

458

446

419

344

307

4. tabula

“Revertas” faktiskais ieguvums no likviditātes atbalsta

| miljoni LVL | 1.8.10. | 31.12.10. | 31.12.11. | 31.12.12. | 31.12.13. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piešķirtais [un vēl neatmaksātais] likviditātes atbalsts | 446 | 446 | 428 | 385 | 363 |

miljoni LVL

1.8.10.

31.12.10.

31.12.11.

31.12.12.

31.12.13.

Piešķirtais [un vēl neatmaksātais] likviditātes atbalsts

446

446

428

385

363

| (137) | “Revertai” piešķirtais likviditātes atbalsts sākotnēji tika apstiprināts kā daļa no saderīgajiem valsts atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecās pirmais glābšanas lēmums, valsts naudas līdzekļu noguldījumu formā. |
| --- | --- |

(137)

“Revertai” piešķirtais likviditātes atbalsts sākotnēji tika apstiprināts kā daļa no saderīgajiem valsts atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecās pirmais glābšanas lēmums, valsts naudas līdzekļu noguldījumu formā.

| (138) | Pēc “Parex” galīgā lēmuma (un “Parex bankas” sadalīšanas labajā bankā un sliktajā bankā) likviditātes atbalsts tika nodots “Citadelei” un “Revertai”. “Citadele” jau ir pilnā apmērā atmaksājusi savu likviditātes atbalsta daļu, savukārt “Revertai” tās saņemtā likviditātes atbalsta summas bija jāierobežo. Tomēr “Revertai” faktiski piešķirtā likviditātes atbalsta apjoms pārsniedz visus apjomus, kas tika apstiprināti ar “Parex” galīgo lēmumu. |
| --- | --- |

(138)

Pēc “Parex” galīgā lēmuma (un “Parex bankas” sadalīšanas labajā bankā un sliktajā bankā) likviditātes atbalsts tika nodots “Citadelei” un “Revertai”. “Citadele” jau ir pilnā apmērā atmaksājusi savu likviditātes atbalsta daļu, savukārt “Revertai” tās saņemtā likviditātes atbalsta summas bija jāierobežo. Tomēr “Revertai” faktiski piešķirtā likviditātes atbalsta apjoms pārsniedz visus apjomus, kas tika apstiprināti ar “Parex” galīgo lēmumu.

| (139) | Pārstrukturēšanas plāna vērtējums “Parex” galīgajā lēmumā tika balstīts uz pieņēmumiem, kas tolaik tika darīti zināmi attiecībā uz sagaidāmo likviditātes ieplūšanu “Revertā”, kas tai būtu devusi iespēju sākt atmaksāt valsts naudas līdzekļu noguldījumu formā piešķirto likviditātes atbalstu saskaņā ar “Parex” galīgajā lēmumā noteikto grafiku (38). |
| --- | --- |

(139)

Pārstrukturēšanas plāna vērtējums “Parex” galīgajā lēmumā tika balstīts uz pieņēmumiem, kas tolaik tika darīti zināmi attiecībā uz sagaidāmo likviditātes ieplūšanu “Revertā”, kas tai būtu devusi iespēju sākt atmaksāt valsts naudas līdzekļu noguldījumu formā piešķirto likviditātes atbalstu saskaņā ar “Parex” galīgajā lēmumā noteikto grafiku (38).

| (140) | Kā aprakstīts “Parex” galīgajā lēmumā, bija sagaidāms, ka neatmaksātas paliks summas apjomā no LVL [0–100] miljoniem (pamatscenārijā) līdz LVL [100–200] miljoniem (nelabvēlīgajā scenārijā). Tomēr, kā liecina pēdējās naudas plūsmas prognozes, ko iesniegusi Latvija, tiek plānots, ka sniegtais likviditātes atbalsts “Parex” galīgajā lēmumā noteikto līmeni pārsniegs līdz pat 2017. gadam, kā izklāstīts 5. tabulā.

  5. tabula


  “Revertai” piešķirtās likviditātes pārsniegums salīdzinājumā ar 2010. gada pārstrukturēšanas plānā noteiktajām summām










  miljoni LVL | 31.12.14. | 31.12.15. | 31.12.16. | 31.12.17. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nelabvēlīgais scenārijs (sākotnējais pārstrukturēšanas plāns) | [250–300] | [250–300] | [200–250] | [150–200] |
| Likviditātes atbalsta aplēse (atjaunināta 2014. gadā) | [300–350] | [250–300] | [250–300] | [250–300] |
| Starpība | [...] | [...] | [...] | [...] |

(140)

Kā aprakstīts “Parex” galīgajā lēmumā, bija sagaidāms, ka neatmaksātas paliks summas apjomā no LVL [0–100] miljoniem (pamatscenārijā) līdz LVL [100–200] miljoniem (nelabvēlīgajā scenārijā). Tomēr, kā liecina pēdējās naudas plūsmas prognozes, ko iesniegusi Latvija, tiek plānots, ka sniegtais likviditātes atbalsts “Parex” galīgajā lēmumā noteikto līmeni pārsniegs līdz pat 2017. gadam, kā izklāstīts 5. tabulā.

5. tabula

“Revertai” piešķirtās likviditātes pārsniegums salīdzinājumā ar 2010. gada pārstrukturēšanas plānā noteiktajām summām

miljoni LVL

31.12.14.

31.12.15.

31.12.16.

31.12.17.

Nelabvēlīgais scenārijs (sākotnējais pārstrukturēšanas plāns)

[250–300]

[250–300]

[200–250]

[150–200]

Likviditātes atbalsta aplēse (atjaunināta 2014. gadā)

[300–350]

[250–300]

[250–300]

[250–300]

Starpība

[...]

[...]

[...]

[...]

| (141) | Komisija saprot, ka, ņemot vērā šādus sarežģījumus:






  a) | zemāka aktīvu kvalitāte un vērtība salīdzinājumā ar pārstrukturēšanas plānā sagaidīto; un |
| --- | --- | --- |

(141)

Komisija saprot, ka, ņemot vērā šādus sarežģījumus:

a)

zemāka aktīvu kvalitāte un vērtība salīdzinājumā ar pārstrukturēšanas plānā sagaidīto; un

| b) | nodrošinājuma lēnāka atgūšana un tiesvedība ar debitoriem, |
| --- | --- |

b)

nodrošinājuma lēnāka atgūšana un tiesvedība ar debitoriem,

aizkavēšanās par diviem gadiem naudas atgūšanā (kā minēts 45. apsvērumā) salīdzinājumā ar “Parex” galīgā lēmuma pieņemšanas laikā plānoto. Šī aizkavēšanās radīja nepieciešamību palielināt valsts atbalstu.

| (142) | Tādēļ “Revertas” finansiālā stāvokļa pasliktināšanās izraisīja nepieciešamību pēc papildu likviditātes atbalsta salīdzinājumā ar “Parex” galīgajā lēmumā prognozēto summu. Komisija konstatē, ka sniegtais likviditātes atbalsts pēdējos gados ir progresīvi pieaudzis atbilstoši “Revertas” sarežģījumiem aktīvu atgūšanā. |
| --- | --- |

(142)

Tādēļ “Revertas” finansiālā stāvokļa pasliktināšanās izraisīja nepieciešamību pēc papildu likviditātes atbalsta salīdzinājumā ar “Parex” galīgajā lēmumā prognozēto summu. Komisija konstatē, ka sniegtais likviditātes atbalsts pēdējos gados ir progresīvi pieaudzis atbilstoši “Revertas” sarežģījumiem aktīvu atgūšanā.

| (143) | Kā izklāstīts 56. apsvērumā, Latvija apgalvo, ka tikai LVL 49,5 miljoni no LVL 118,7 miljonu lielā likviditātes atbalsta bija konvertēti kapitālā, un tādēļ pārējais likviditātes atbalsts – LVL 69,2 miljoni – radīja likviditātes atbalsta apjoma pārsniegumu apmēram tādas pašas summas apmērā. |
| --- | --- |

(143)

Kā izklāstīts 56. apsvērumā, Latvija apgalvo, ka tikai LVL 49,5 miljoni no LVL 118,7 miljonu lielā likviditātes atbalsta bija konvertēti kapitālā, un tādēļ pārējais likviditātes atbalsts – LVL 69,2 miljoni – radīja likviditātes atbalsta apjoma pārsniegumu apmēram tādas pašas summas apmērā.

| (144) | Tomēr Komisija atgādina, ka kapitālā var konvertēt vienīgi valsts naudas līdzekļu noguldījumus, kā norādīts “Parex” galīgā lēmuma 63. apsvēruma b) punktā. Tādēļ Komisija uzskata, ka, ja kapitālā ir konvertēts mazāks likviditātes apjoms, tas vēl nenozīmē, ka automātiski rodas likviditātes atbalsta pārsniegums. |
| --- | --- |

(144)

Tomēr Komisija atgādina, ka kapitālā var konvertēt vienīgi valsts naudas līdzekļu noguldījumus, kā norādīts “Parex” galīgā lēmuma 63. apsvēruma b) punktā. Tādēļ Komisija uzskata, ka, ja kapitālā ir konvertēts mazāks likviditātes apjoms, tas vēl nenozīmē, ka automātiski rodas likviditātes atbalsta pārsniegums.

| (145) | Komisija papildus norāda, ka 2011. gadā tika anulēta “Revertas” bankas licence, kas novērsa vajadzību konvertēt kapitālā papildu likviditāti, lai ievērotu normatīvajā regulējumā noteikto maksātspējas rādītāju. Tādējādi Komisija atzīst, ka kapitāla prasību (39) darbības apturēšana ļāva Latvijai piešķirt “Revertai” mazāku rekapitalizācijas atbalsta summu nekā lēmumos apstiprināto maksimālo rekapitalizācijas summu. |
| --- | --- |

(145)

Komisija papildus norāda, ka 2011. gadā tika anulēta “Revertas” bankas licence, kas novērsa vajadzību konvertēt kapitālā papildu likviditāti, lai ievērotu normatīvajā regulējumā noteikto maksātspējas rādītāju. Tādējādi Komisija atzīst, ka kapitāla prasību (39) darbības apturēšana ļāva Latvijai piešķirt “Revertai” mazāku rekapitalizācijas atbalsta summu nekā lēmumos apstiprināto maksimālo rekapitalizācijas summu.

| (146) | Balstoties uz sarežģījumiem, ar kādiem aktīvu atgūšanā saskārās “Reverta”, un ierobežoto kapitalizācijas summu, kas bija nepieciešama pēc bankas licences anulēšanas, Komisija secina, ka “Revertas” saņemtais likviditātes atbalsts nav pārsniedzis minimumu, kas nepieciešams pienācīgai likvidācijas administrēšanai. |
| --- | --- |

(146)

Balstoties uz sarežģījumiem, ar kādiem aktīvu atgūšanā saskārās “Reverta”, un ierobežoto kapitalizācijas summu, kas bija nepieciešama pēc bankas licences anulēšanas, Komisija secina, ka “Revertas” saņemtais likviditātes atbalsts nav pārsniedzis minimumu, kas nepieciešams pienācīgai likvidācijas administrēšanai.

| (147) | Komisija arī secina, ka papildu likviditātes atbalsts atbilst sloga sadales prasībām, kas izklāstītas 2013. gada Banku darbības paziņojumā. Konkrētāk, Komisija norāda, ka saskaņā ar 77. punktu 2013. gada Banku darbības paziņojumā “Parex bankas” bijušajiem akcionāriem piederošās akcijas ir tikušas norakstītas pilnā apmērā un ka Latvija tagad ir apņēmusies novērst, ka no papildu atbalsta sniegšanas labumu gūtu subordinēto kredītu piešķīrēji. |
| --- | --- |

(147)

Komisija arī secina, ka papildu likviditātes atbalsts atbilst sloga sadales prasībām, kas izklāstītas 2013. gada Banku darbības paziņojumā. Konkrētāk, Komisija norāda, ka saskaņā ar 77. punktu 2013. gada Banku darbības paziņojumā “Parex bankas” bijušajiem akcionāriem piederošās akcijas ir tikušas norakstītas pilnā apmērā un ka Latvija tagad ir apņēmusies novērst, ka no papildu atbalsta sniegšanas labumu gūtu subordinēto kredītu piešķīrēji.

6.3.4.   Neizpildītā apņemšanās pārdot “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virzienu (ceturtais pasākums)

| (148) | Latvijas iestādes norāda, ka, ņemot vērā pašreizējos sarežģītos tirgus apstākļus, Latvija iepriekš noteiktajā termiņā nav spējusi atrast “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virzienā ieinteresētus pircējus un arī pārskatāmā nākotnē to nespēs izdarīt. |
| --- | --- |

(148)

Latvijas iestādes norāda, ka, ņemot vērā pašreizējos sarežģītos tirgus apstākļus, Latvija iepriekš noteiktajā termiņā nav spējusi atrast “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virzienā ieinteresētus pircējus un arī pārskatāmā nākotnē to nespēs izdarīt.

| (149) | Latvijas iestādes atgādina, ka “Citadeles” pārdošana visu apņemšanās vidū bija izcelta kā viens no svarīgākajiem pasākumiem, kuru mērķis ir novērst atbalsta pasākumu izraisītus konkurences izkropļojumus. Tomēr, ņemot vērā “Citadeles” finansiālā stāvokļa pasliktināšanos salīdzinājumā ar to, kāds tika prognozēts “Parex” galīgā lēmuma pieņemšanas laikā, “Citadeles” pārdošanu pārskatāmā nākotnē nevarētu īstenot. |
| --- | --- |

(149)

Latvijas iestādes atgādina, ka “Citadeles” pārdošana visu apņemšanās vidū bija izcelta kā viens no svarīgākajiem pasākumiem, kuru mērķis ir novērst atbalsta pasākumu izraisītus konkurences izkropļojumus. Tomēr, ņemot vērā “Citadeles” finansiālā stāvokļa pasliktināšanos salīdzinājumā ar to, kāds tika prognozēts “Parex” galīgā lēmuma pieņemšanas laikā, “Citadeles” pārdošanu pārskatāmā nākotnē nevarētu īstenot.

| (150) | Latvija papildus apgalvo, ka, ieguldījumu pārvaldības virziena pārdošanu apvienojot ar pārējās “Citadeles” pārdošanu, palielinātos tirgus interese par “Citadeli”, un ka, pagarinot pārdošanas laikposmu, palielinātos “Citadeles” reprivatizācijas varbūtība. |
| --- | --- |

(150)

Latvija papildus apgalvo, ka, ieguldījumu pārvaldības virziena pārdošanu apvienojot ar pārējās “Citadeles” pārdošanu, palielinātos tirgus interese par “Citadeli”, un ka, pagarinot pārdošanas laikposmu, palielinātos “Citadeles” reprivatizācijas varbūtība.

| (151) | Komisija piekrīt, ka “Citadeles” finansiālais stāvoklis ir sliktāks nekā tika sagaidīts sākotnējā pārstrukturēšanas plānā. Šādu novērtējumu apliecina arī uzraudzības pilnvarnieks (40), un to atspoguļo 6. tabulā izklāstītie rādītāji.

  6. tabula


  Galveno finanšu rādītāju salīdzinājums ar pārstrukturēšanas plānu | 31.12.2013. |
| --- | --- | --- |
| | Pārstrukturēšanas plāns | Faktiskais |
| Pamatdarbības izdevumi/kopējie ienākumi | [50–60] | 57,0 % |
| Vērtības samazinājums/aizdevumi (neto) | [0–5] | 2,0 % |
| Peļņa vai zaudējumi (neto) (miljoni LVL) | [20–30] | 10,8 |
| Pašu kapitāla atdeve (%) | [20–30] | 8,1 % |
| Pašu kapitāls/aktīvu kopsumma | [5–10] | 6,9 % |
| Kapitāla pietiekamības rādītājs | [10–20] | 11,7 % |

(151)

Komisija piekrīt, ka “Citadeles” finansiālais stāvoklis ir sliktāks nekā tika sagaidīts sākotnējā pārstrukturēšanas plānā. Šādu novērtējumu apliecina arī uzraudzības pilnvarnieks (40), un to atspoguļo 6. tabulā izklāstītie rādītāji.

6. tabula

Galveno finanšu rādītāju salīdzinājums ar pārstrukturēšanas plānu

31.12.2013.

Pārstrukturēšanas plāns

Faktiskais

Pamatdarbības izdevumi/kopējie ienākumi

[50–60]

57,0 %

Vērtības samazinājums/aizdevumi (neto)

[0–5]

2,0 %

Peļņa vai zaudējumi (neto) (miljoni LVL)

[20–30]

10,8

Pašu kapitāla atdeve (%)

[20–30]

8,1 %

Pašu kapitāls/aktīvu kopsumma

[5–10]

6,9 %

Kapitāla pietiekamības rādītājs

[10–20]

11,7 %

Ņemot vērā to, ka “Citadeles” rentabilitāte bija zemāka, nekā tika sagaidīts sākotnējā pārstrukturēšanas plānā, Komisija saprot, ka pārdot “Citadeli” īsā termiņā ir sarežģīti.

| (152) | Komisija atgādina, ka apņemšanās pārdot ieguldījumu pārvaldības virzienu kopā ar apņemšanos pārdot pašu “Citadeli” bija iekļauta “Parex” galīgajā lēmumā, lai tādējādi ierobežotu konkurences izkropļojumus, jo tās konkurentiem deva iespēju iesniegt piedāvājumus par šo komercdarbības virzienu iegādi (41). |
| --- | --- |

(152)

Komisija atgādina, ka apņemšanās pārdot ieguldījumu pārvaldības virzienu kopā ar apņemšanos pārdot pašu “Citadeli” bija iekļauta “Parex” galīgajā lēmumā, lai tādējādi ierobežotu konkurences izkropļojumus, jo tās konkurentiem deva iespēju iesniegt piedāvājumus par šo komercdarbības virzienu iegādi (41).

| (153) | Komisija pozitīvi vērtē to, ka pēc “Parex” galīgā lēmuma “Citadele” uzsāka pārdošanas procesu, lai apzinātu interesi tirgū, un arī uzdeva neatkarīgam ekspertam izstrādāt labāko pārdošanas stratēģiju, kā minēts 61. un 62. apsvērumā, tādējādi cenšoties labticīgi izpildīt šīs apņemšanās. |
| --- | --- |

(153)

Komisija pozitīvi vērtē to, ka pēc “Parex” galīgā lēmuma “Citadele” uzsāka pārdošanas procesu, lai apzinātu interesi tirgū, un arī uzdeva neatkarīgam ekspertam izstrādāt labāko pārdošanas stratēģiju, kā minēts 61. un 62. apsvērumā, tādējādi cenšoties labticīgi izpildīt šīs apņemšanās.

| (154) | Komisija ņem vērā, ka Latvija tagad vēlas panākt noteiktā termiņa pagarināšanu, lai pabeigtu ieguldījumu pārvaldības virziena pārdošanu (kas pārsniedz noteikto termiņu, ko tā apņēmās ievērot 2009. gadā). Latvija vēlas panākt “Parex” galīgā lēmuma grozīšanu – atlikt sākotnējo ieguldījumu pārvaldības virziena pārdošanas termiņu, lai to pārdotu kopā ar “Citadeli”, balstoties uz papildu apņemšanos, kas izklāstīta 64.–68. apsvērumā. |
| --- | --- |

(154)

Komisija ņem vērā, ka Latvija tagad vēlas panākt noteiktā termiņa pagarināšanu, lai pabeigtu ieguldījumu pārvaldības virziena pārdošanu (kas pārsniedz noteikto termiņu, ko tā apņēmās ievērot 2009. gadā). Latvija vēlas panākt “Parex” galīgā lēmuma grozīšanu – atlikt sākotnējo ieguldījumu pārvaldības virziena pārdošanas termiņu, lai to pārdotu kopā ar “Citadeli”, balstoties uz papildu apņemšanos, kas izklāstīta 64.–68. apsvērumā.

6.3.5.   Kompensējošie pasākumi konkurences izkropļojumu mazināšanai un sloga sadales nostiprināšanai

| (155) | Lai Komisija apstiprinātu grozījumus savos galīgajos lēmumos, izmaiņas ir balstāmas uz jaunu apņemšanos, ko var uzskatīt par ekvivalentu sākotnēji sniegtajai (42). Šādā gadījumā atbalsta pasākumi joprojām būtu saderīgi (uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta pamata) vienīgi tad, ja paliek spēkā sākotnējā lēmuma vispārējais līdzsvars. Lai saglabātu sākotnējo līdzsvaru, izmainītā apņemšanās nedrīkst negatīvi ietekmēt atbalsta saņēmēja darbībspēju, apņemšanos kopumam joprojām ir jābūt vismaz ekvivalentam sloga sadales un kompensējošo pasākumu ziņā, ņemot vērā piemērojamo Komisijas paziņojumu prasības. |
| --- | --- |

(155)

Lai Komisija apstiprinātu grozījumus savos galīgajos lēmumos, izmaiņas ir balstāmas uz jaunu apņemšanos, ko var uzskatīt par ekvivalentu sākotnēji sniegtajai (42). Šādā gadījumā atbalsta pasākumi joprojām būtu saderīgi (uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta pamata) vienīgi tad, ja paliek spēkā sākotnējā lēmuma vispārējais līdzsvars. Lai saglabātu sākotnējo līdzsvaru, izmainītā apņemšanās nedrīkst negatīvi ietekmēt atbalsta saņēmēja darbībspēju, apņemšanos kopumam joprojām ir jābūt vismaz ekvivalentam sloga sadales un kompensējošo pasākumu ziņā, ņemot vērā piemērojamo Komisijas paziņojumu prasības.

| (156) | Šajā ziņā Komisija pozitīvi vērtē Latvijas izvirzīto apņemšanos kopumu, kas izklāstīts 64.–73. apsvērumā, jo tās veicina to potenciālo konkurences izkropļojumu risināšanu, kas izriet no pirmā, otrā, trešā un ceturtā pasākuma un atbilstošas sloga sadales nodrošināšanu starp atbalsta saņēmēju akcionāriem. |
| --- | --- |

(156)

Šajā ziņā Komisija pozitīvi vērtē Latvijas izvirzīto apņemšanos kopumu, kas izklāstīts 64.–73. apsvērumā, jo tās veicina to potenciālo konkurences izkropļojumu risināšanu, kas izriet no pirmā, otrā, trešā un ceturtā pasākuma un atbilstošas sloga sadales nodrošināšanu starp atbalsta saņēmēju akcionāriem.

| (157) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļā tiek prasīts veikt iedarbīgus un samērīgus pasākumus, kas ierobežo konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(157)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļā tiek prasīts veikt iedarbīgus un samērīgus pasākumus, kas ierobežo konkurences izkropļojumus.

| (158) | Parex galīgajā lēmumā tika iekļauti vairāki šādi pasākumi, kuru vidū viens no galvenajiem bija Latvijas apņemšanās līdz 2015. gada 31. decembrim“Citadeli” atsavināt vai panākt tās atsavināšanu (43). Komisija par pietiekamu un atbilstošu, lai novērstu “Parex bankai” piešķirtā valsts atbalsta izraisītus konkurences izkropļojumus, uzskatīja apņemšanos pārdot “Citadeli” šajā laikposmā apvienojumā ar “Citadeles” struktūras un tirgus daļas samazināšanu. |
| --- | --- |

(158)

Parex galīgajā lēmumā tika iekļauti vairāki šādi pasākumi, kuru vidū viens no galvenajiem bija Latvijas apņemšanās līdz 2015. gada 31. decembrim“Citadeli” atsavināt vai panākt tās atsavināšanu (43). Komisija par pietiekamu un atbilstošu, lai novērstu “Parex bankai” piešķirtā valsts atbalsta izraisītus konkurences izkropļojumus, uzskatīja apņemšanos pārdot “Citadeli” šajā laikposmā apvienojumā ar “Citadeles” struktūras un tirgus daļas samazināšanu.

| (159) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda viedokli, ka gan sākotnēji ilgāks subordinēto kredītu atmaksas termiņš, gan tā 2013. gadā īstenotā pagarināšana par 18 mēnešiem bija uzskatāma par papildu priekšrocībām “Parex bankai” salīdzinājumā ar subordinēto kredītu formu, kas bija apstiprināta glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā. |
| --- | --- |

(159)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda viedokli, ka gan sākotnēji ilgāks subordinēto kredītu atmaksas termiņš, gan tā 2013. gadā īstenotā pagarināšana par 18 mēnešiem bija uzskatāma par papildu priekšrocībām “Parex bankai” salīdzinājumā ar subordinēto kredītu formu, kas bija apstiprināta glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā.

| (160) | Šajā kontekstā Komisija atzinīgi vērtē Latvijas piedāvāto apņemšanos “Citadeles” pārdošanas pabeigšanai noteikto termiņu pārcelt no 2015. gada 31. decembra uz [...] kā pasākumu, ar ko kompensēt papildu priekšrocības, kas izriet no ilgāka subordinēto aizdevumu atmaksas termiņa. “Citadeles” pārdošanas paātrināšana veicina vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(160)

Šajā kontekstā Komisija atzinīgi vērtē Latvijas piedāvāto apņemšanos “Citadeles” pārdošanas pabeigšanai noteikto termiņu pārcelt no 2015. gada 31. decembra uz [...] kā pasākumu, ar ko kompensēt papildu priekšrocības, kas izriet no ilgāka subordinēto aizdevumu atmaksas termiņa. “Citadeles” pārdošanas paātrināšana veicina vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu.

| (161) | Papildus tam Komisija ņem vērā, ka Latvija ir skaidri paudusi apņemšanos [...], ja pārdošana netiks īstenota līdz šim, īsākajam termiņam. Šī apņemšanās sniedz papildu drošību (kas nebija tieši formulēts sākotnējā pārstrukturēšanas plānā), ka konkurences izkropļojumi tiek pienācīgi mazināti, jo mazāk nekā [...] laikā “Citadele” tiks [...]. |
| --- | --- |

(161)

Papildus tam Komisija ņem vērā, ka Latvija ir skaidri paudusi apņemšanos [...], ja pārdošana netiks īstenota līdz šim, īsākajam termiņam. Šī apņemšanās sniedz papildu drošību (kas nebija tieši formulēts sākotnējā pārstrukturēšanas plānā), ka konkurences izkropļojumi tiek pienācīgi mazināti, jo mazāk nekā [...] laikā “Citadele” tiks [...].

| (162) | Komisija pozitīvi vērtē arī to, ka Latvija ir apņēmusies papildus samazināt kapitāla summu, kādu Latvijas iestādes var sniegt “Revertai”, kā izklāstīts 69. apsvērumā. |
| --- | --- |

(162)

Komisija pozitīvi vērtē arī to, ka Latvija ir apņēmusies papildus samazināt kapitāla summu, kādu Latvijas iestādes var sniegt “Revertai”, kā izklāstīts 69. apsvērumā.

| (163) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. iedaļā ir teikts, ka bankām un to akcionāriem pēc iespējas ir jāsedz pārstrukturēšanas izmaksas, lai līdz minimumam ierobežotu atbalstu, kā arī lai risinātu konkurences izkropļojumu un subjektīvo risku problēmas. |
| --- | --- |

(163)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. iedaļā ir teikts, ka bankām un to akcionāriem pēc iespējas ir jāsedz pārstrukturēšanas izmaksas, lai līdz minimumam ierobežotu atbalstu, kā arī lai risinātu konkurences izkropļojumu un subjektīvo risku problēmas.

| (164) | Šajā ziņā Komisija ņem vērā Latvijas ierosinātos papildu kompensējošos pasākumus, lai nodrošinātu, ka trešās puses negūs labumu no papildu atbalsta summām, kuras saņēmusi “Reverta”, proti, apņemšanos par pastiprinātu sloga sadales kārtību, kas izklāstīta 70.–73. apsvērumā. |
| --- | --- |

(164)

Šajā ziņā Komisija ņem vērā Latvijas ierosinātos papildu kompensējošos pasākumus, lai nodrošinātu, ka trešās puses negūs labumu no papildu atbalsta summām, kuras saņēmusi “Reverta”, proti, apņemšanos par pastiprinātu sloga sadales kārtību, kas izklāstīta 70.–73. apsvērumā.

| (165) | Latvija apņemas, ka “Citadele” un “Reverta” (agrākā “Parex banka”), kā arī to radniecīgie uzņēmumi nevienam savam subordinētajam kreditoram un akcionāram (kas nav pati Latvijas valsts vai ERAB) nemaksās procentus (t. sk. obligāciju kuponus) vai dividendes par esošajiem kapitāla instrumentiem (tostarp priekšrocību akcijām un t. s. B šķiras akcijām, kā arī par otrā līmeņa papildkapitāla instrumentiem (gan ar augstāku, gan ar zemāku rangu)) (nedz maksājamus, nedz uzkrājamus), nedz izmantos tādiem pašiem instrumentiem saistītas pirkuma iespējas (opcijas) tiesības, līdz kamēr un ja vien “Revertai” un/vai “Citadelei” piešķirtais valsts atbalsts būs pilnīgi atmaksāts un ja vien nepastāv juridisks pienākums to darīt. Šajā ziņā Latvija arī apņemas pēc iespējas drīz un vēlākais līdz 2015. gada 30. aprīlim atcelt šādas juridiskas saistības. Līdz ar to esošo kapitāla instrumentu turētāji nesaņems maksājumus, jo šiem esošajiem kapitāla instrumentiem nav obligāta procentu kupona, un “Revertas” likvidācijas gaitā (kas notiks līdz 2017. gada beigām) tiem ir zemāks rangs nekā augstākās prioritātes kredītiem (senior debt). Tā kā “Revertai” ir negatīvs kapitāls, šo kapitāla instrumentu turētājiem praktiski nebūs iespējams saņemt nekādus maksājumus vai atlīdzību. |
| --- | --- |

(165)

Latvija apņemas, ka “Citadele” un “Reverta” (agrākā “Parex banka”), kā arī to radniecīgie uzņēmumi nevienam savam subordinētajam kreditoram un akcionāram (kas nav pati Latvijas valsts vai ERAB) nemaksās procentus (t. sk. obligāciju kuponus) vai dividendes par esošajiem kapitāla instrumentiem (tostarp priekšrocību akcijām un t. s. B šķiras akcijām, kā arī par otrā līmeņa papildkapitāla instrumentiem (gan ar augstāku, gan ar zemāku rangu)) (nedz maksājamus, nedz uzkrājamus), nedz izmantos tādiem pašiem instrumentiem saistītas pirkuma iespējas (opcijas) tiesības, līdz kamēr un ja vien “Revertai” un/vai “Citadelei” piešķirtais valsts atbalsts būs pilnīgi atmaksāts un ja vien nepastāv juridisks pienākums to darīt. Šajā ziņā Latvija arī apņemas pēc iespējas drīz un vēlākais līdz 2015. gada 30. aprīlim atcelt šādas juridiskas saistības. Līdz ar to esošo kapitāla instrumentu turētāji nesaņems maksājumus, jo šiem esošajiem kapitāla instrumentiem nav obligāta procentu kupona, un “Revertas” likvidācijas gaitā (kas notiks līdz 2017. gada beigām) tiem ir zemāks rangs nekā augstākās prioritātes kredītiem (senior debt). Tā kā “Revertai” ir negatīvs kapitāls, šo kapitāla instrumentu turētājiem praktiski nebūs iespējams saņemt nekādus maksājumus vai atlīdzību.

| (166) | Turklāt Latvija ir paudusi jaunu apņemšanos (papildus tām, kas minētas 165. apsvērumā) neatmaksāt piešķirtos, vēl neatmaksātos kredītus (pamatsummu) no pārmantoto subordinēto aizdevumu vidus, līdz nebūs pilnīgi atmaksāts viss valsts atbalsts “Revertai”/“Citadelei” – tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai segtu “Revertas” neto aktīvu negatīvo vērtību un ar nosacījumu, ka tam ir attiecīgs tiesiskais pamats. Šajā nolūkā uz piešķirtajiem, vēl neatmaksātajiem kredītiem (pamatsummu) no pārmantoto subordinēto aizdevumu vidus vai nu i) attieksies saistošs rīkojums, ka nevienam maksājumam par pārmantotajiem subordinētajiem aizdevumiem iestājas samaksas termiņš vai ii) tie tiek konvertēti pirmā līmeņa kapitālā bez balsstiesībām, vai iii) tie tiek norakstīti. Šajā ziņā, ņemot vērā, ka valsts tiesībās pašlaik nav atbilstoša tiesiskā pamata, kas ļautu nodrošināt šīs apņemšanās ievērošanu, Latvija papildus apņemas veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiesību normas, kas nepieciešamas, lai ievērotu šo apņemšanos, tiktu ieviestas vēlākais līdz 2015. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(166)

Turklāt Latvija ir paudusi jaunu apņemšanos (papildus tām, kas minētas 165. apsvērumā) neatmaksāt piešķirtos, vēl neatmaksātos kredītus (pamatsummu) no pārmantoto subordinēto aizdevumu vidus, līdz nebūs pilnīgi atmaksāts viss valsts atbalsts “Revertai”/“Citadelei” – tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai segtu “Revertas” neto aktīvu negatīvo vērtību un ar nosacījumu, ka tam ir attiecīgs tiesiskais pamats. Šajā nolūkā uz piešķirtajiem, vēl neatmaksātajiem kredītiem (pamatsummu) no pārmantoto subordinēto aizdevumu vidus vai nu i) attieksies saistošs rīkojums, ka nevienam maksājumam par pārmantotajiem subordinētajiem aizdevumiem iestājas samaksas termiņš vai ii) tie tiek konvertēti pirmā līmeņa kapitālā bez balsstiesībām, vai iii) tie tiek norakstīti. Šajā ziņā, ņemot vērā, ka valsts tiesībās pašlaik nav atbilstoša tiesiskā pamata, kas ļautu nodrošināt šīs apņemšanās ievērošanu, Latvija papildus apņemas veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiesību normas, kas nepieciešamas, lai ievērotu šo apņemšanos, tiktu ieviestas vēlākais līdz 2015. gada 30. aprīlim.

| (167) | Komisija atzinīgi vērtē Latvijas apņemšanās, kas minētas 165. un 166. apsvērumā, jo to mērķis ir ierobežot pamatsummas un procentu maksājumus par pārmantotajiem subordinētajiem aizdevumiem un “Revertas” un “Citadeles” kapitāla instrumentiem, kuriem iestājies samaksas termiņš, un tādējādi nodrošina papildu sloga sadali. |
| --- | --- |

(167)

Komisija atzinīgi vērtē Latvijas apņemšanās, kas minētas 165. un 166. apsvērumā, jo to mērķis ir ierobežot pamatsummas un procentu maksājumus par pārmantotajiem subordinētajiem aizdevumiem un “Revertas” un “Citadeles” kapitāla instrumentiem, kuriem iestājies samaksas termiņš, un tādējādi nodrošina papildu sloga sadali.

| (168) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka ierosinātie kompensējošie pasākumi, kas minēti 5.5. sadaļā, var tikt uzskatīti par iedarbīguma ziņā atbilstošiem un ekvivalentiem tiem, kurus Latvija bija ierosinājusi iepriekš un kurus Komisija apstiprināja ar “Parex” galīgo lēmumu, kas grozīts ar lēmumu par grozījumiem. Ierosinātajiem kompensējošajiem pasākumiem ir tāds pats mērķis – ierobežot konkurences izkropļojumus. Tie ir pienācīgi mērķorientēti, jo to mērķis ir ierobežot konkurences izkropļojumus tirgos, kuros darbojas “Citadele”. |
| --- | --- |

(168)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka ierosinātie kompensējošie pasākumi, kas minēti 5.5. sadaļā, var tikt uzskatīti par iedarbīguma ziņā atbilstošiem un ekvivalentiem tiem, kurus Latvija bija ierosinājusi iepriekš un kurus Komisija apstiprināja ar “Parex” galīgo lēmumu, kas grozīts ar lēmumu par grozījumiem. Ierosinātajiem kompensējošajiem pasākumiem ir tāds pats mērķis – ierobežot konkurences izkropļojumus. Tie ir pienācīgi mērķorientēti, jo to mērķis ir ierobežot konkurences izkropļojumus tirgos, kuros darbojas “Citadele”.

| (169) | Atbilstoši tam Komisija secina ka grozītās apņemšanās ir ekvivalentas sākotnējām darbībspējas atjaunošanas, sloga sadales un konkurences izkropļojumu mazināšanas ziņā. Sākotnējo apņemšanos aizstāšana ar jaunajām nemaina atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, kas tika konstatēta “Parex” galīgajā lēmumā, kas grozīts ar lēmumu par grozījumiem. |
| --- | --- |

(169)

Atbilstoši tam Komisija secina ka grozītās apņemšanās ir ekvivalentas sākotnējām darbībspējas atjaunošanas, sloga sadales un konkurences izkropļojumu mazināšanas ziņā. Sākotnējo apņemšanos aizstāšana ar jaunajām nemaina atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, kas tika konstatēta “Parex” galīgajā lēmumā, kas grozīts ar lēmumu par grozījumiem.

7.   SECINĀJUMS

| (170) | Komisija pauž nožēlu, ka Latvija nelikumīgi īstenoja pirmo, otro un trešo pasākumu, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, un ka tā pārkāpa apņemšanos pārdot “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virzienu termiņā, kas minēts “Parex” galīgajā lēmumā (ceturtais pasākums). |
| --- | --- |

(170)

Komisija pauž nožēlu, ka Latvija nelikumīgi īstenoja pirmo, otro un trešo pasākumu, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, un ka tā pārkāpa apņemšanos pārdot “Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virzienu termiņā, kas minēts “Parex” galīgajā lēmumā (ceturtais pasākums).

| (171) | Tomēr iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ un ņemot vērā Latvijas un “Citadeles” papildu apņemšanās, |
| --- | --- |

(171)

Tomēr iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ un ņemot vērā Latvijas un “Citadeles” papildu apņemšanās,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē ir uzskatāmi šādi pasākumi:

| a) | subordinēto aizdevumu piešķiršana “Parex bankai” ar sākotnējo atmaksas termiņu, kas pārsniedz glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā apstiprinātā pasākuma termiņu (pirmais pasākums); |
| --- | --- |

a)

subordinēto aizdevumu piešķiršana “Parex bankai” ar sākotnējo atmaksas termiņu, kas pārsniedz glābšanas lēmumos un “Parex” galīgajā lēmumā apstiprinātā pasākuma termiņu (pirmais pasākums);

| b) | “Citadelei” piešķirto subordinēto aizdevumu LVL 37 miljonu apmērā atmaksas termiņa papildu pagarināšana par 18 mēnešiem (otrais pasākums); |
| --- | --- |

b)

“Citadelei” piešķirto subordinēto aizdevumu LVL 37 miljonu apmērā atmaksas termiņa papildu pagarināšana par 18 mēnešiem (otrais pasākums);

| c) | likviditātes atbalsta piešķiršana “Revertai”, kas pārsniedz “Parex” galīgajā lēmumā Komisijas apstiprināto maksimālo limitu (trešais pasākums). |
| --- | --- |

c)

likviditātes atbalsta piešķiršana “Revertai”, kas pārsniedz “Parex” galīgajā lēmumā Komisijas apstiprināto maksimālo limitu (trešais pasākums).

2. pants

Ņemot vērā Latvijas apņemšanās, kas izklāstītas I pielikumā, 1. pantā minētie atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta izpratnē.

3. pants

“Citadeles” ieguldījumu pārvaldības virziena pārdošanai noteiktie termiņi – 2013. gada 30. jūnijs bez atsavināšanas pilnvarnieka vai 2013. gada 31. decembris ar atsavināšanas pilnvarnieku (ceturtais pasākums), kas minēti 73. apsvērumā Komisijas 2009. gada 15. septembra lēmumā C(2010) 6202 final par valsts atbalstu C 26/09 (ex N 289/09), ko Latvija plāno īstenot attiecībā uz AS “Parex banka” pārstrukturēšanu, tiek grozīti, ievērojot Latvijas apņemšanās, kas izklāstītas II pielikumā.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisijas Lēmums SA.36612 – 2014/C (ex 2013/NN) (OV C 147, 16.5.2014., 11. lpp.).

1

ex

(2)  Komisijas Lēmums NN 68/08 (OV C 147, 27.6.2009., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Lēmums NN 3/09 (OV C 147, 27.6.2009., 2. lpp.).

3

(4)  Komisijas Lēmums N 189/09 (OV C 176, 29.7.2009., 3. lpp.).

4

(5)  Komisijas Lēmums C 26/09 (ex N 289/09) (OV C 239, 6.10.2009., 11. lpp.).

5

(6)  Konkrētāk, ieņēmumus nesošus aizdevumus, kas izsniegti aizņēmējiem Neatkarīgo Valstu Savienībā (NVS), Lietuvā reģistrēto meitassabiedrību, filiāles Zviedrijā un Vācijā, kā arī ieguldījumu pārvaldības virzienu (Wealth Management Business), kurā ietilpst arī Šveicē reģistrētā meitassabiedrība.

6

(7)  “Sliktā banka” pēc sadalīšanas, kas notika 2010. gada 1. augustā, sākotnēji saglabāja nosaukumu “Parex banka”, bet 2012. gada maijā tā savu firmu mainīja uz AS “Reverta”.

7

(8)  Komisijas Lēmums 2011/364/ES (OV L 163, 23.6.2011., 28. lpp.).

8

(9)  Komisijas Lēmums SA.34747 (OV C 273, 21.9.2013., 1. lpp.).

9

(10)  Ar to ir domāti aizdevumi aizņēmējiem no NVS.

10

(11)  Ieguldījumu pārvaldības virzienā ietilpst “Citadeles” privātā kapitāla pārvaldības segments, meitassabiedrības, kas veic aktīvu pārvaldību, un Šveicē reģistrētā banka AP Anlage&Privatbank AG.

11

AP Anlage&Privatbank AG

(12)  Konfidenciāla informācija

12

(13)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

13

(14)  Parex galīgā lēmuma 55.–57. apsvērums.

14

(15)  Parex galīgā lēmuma 58.–61. apsvērums.

15

(16)  Parex galīgā lēmuma 62.–68. apsvērums.

16

(17)  Parex galīgā lēmuma 69.–70. apsvērums.

17

(18)  Ar “Revertas”, “Citadeles” un Latvijas iestāžu 2011. gada 28. februārī parakstītu pilnvarojumu tika iecelts uzraudzības pilnvarnieks. Uzraudzības pilnvarnieks ir iesniedzis uzraudzības ziņojumus par iepriekšējo pusgadu, sākot ar pusgadu, kas beidzās 2010. gada 31. decembrī.

18

(19)  “Citadele” tika dibināta 2010. gada 1. augustā, pēc “Parex bankas” sadalīšanas. Ar “Parex” galīgo lēmumu tika apstiprināta visu iepriekš “Parex bankai” piešķirto subordinēto aizdevumu nodošana “Citadelei”. Latvija “Parex bankas” sadalīšanas laikā nenodrošināja tai otrā līmeņa papildkapitālu, un, kā detalizētāk aprakstīts lēmuma par procedūras sākšanu 21. apsvērumā, Latvija to nevarēja nodrošināt arī pēc sadalīšanas.

19

ERAB 2009. gada 3. septembrī piekrita pārfinansēt daļu no subordinētā aizdevuma, ko Latvija iepriekš bija piešķīrusi “Parex bankai”. Uz 2009. gada 31. decembri subordinēto aizdevumu kopējais apjoms, ko Latvija bija piešķīrusi “Parex bankai”, veidoja LVL 37 miljonus, savukārt ERAB pārfinansētais subordinētais aizdevums veidoja LVL 13 miljonus.

Sadalīšanas laikā Latvija pārņēma LVL 8 miljonus no LVL 13 miljonus lielā subordinētā aizdevuma, ko bija piešķīrusi ERAB. Uz 2010. gada 1. augustu Latvijas piešķirto subordinēto aizdevumu kopapjoms bija LVL 45 miljoni (ar dažādiem atmaksas termiņiem), savukārt ERAB piešķirtā aizdevuma apjoms bija LVL 5 miljoni.

(20)  Detalizētāk izklāstīts lēmuma par procedūras sākšanu 21. apsvērumā.

20

(21)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

21

(22)  Sk. “Parex” galīgā lēmuma 73. apsvērumu.

22

(23)  Sk. Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta h) punktu.

23

(24)  Bāzele II ir pieņemts nosaukums, ar ko apzīmē standartus definējošo regulējumu International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: Revised Framework banku minimālo kapitāla prasību noteikšanai, kuru sagatavoja Bāzeles Banku uzraudzības komiteja (centrālo banku un banku uzraudzības iestāžu grupa no “lielā desmitnieka” (G10) valstīm), kas pirmo standartu izstrādāja 1988. gadā.

24

International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: Revised Framework

(25)  T. i., opcija, kas subordinēto kredītu piešķīrējam deva tiesību pieprasīt, lai banka atpērk savu kredītus, ja kopš kredītu piešķiršanas būtu mainījušies bankas akcionāri, kuriem ir izšķirošā ietekme pār to.

25

(26)  Pirmā glābšanas lēmuma 40. apsvērums.

26

(27)  Spriedums lietā C-124/10 P Komisija/EDF (ECLI:EU:C:2012:318, 82. un 84. punkts).

27

/EDF

(28)  Šajā ziņā sk. spriedumu lietā 303/88 Itālija/Komisija (ECLI:EU:C:1991:136, 20. punkts).

28

(29)  Pirmā glābšanas lēmuma 41. apsvērums.

29

(30)  Komisijas paziņojums – Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (turpmāk “2008. gada Banku darbības paziņojums”) (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.); Komisijas paziņojums – Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem (turpmāk “Rekapitalizācijas paziņojums”) (OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.); Komisijas paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (turpmāk “Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”) (OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.) un Komisijas paziņojums par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (turpmāk “Pārstrukturēšanas paziņojums”) (OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.).

30

(31)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“Banku darbības paziņojums”) (OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.).

31

(32)  Pirmā glābšanas lēmuma 55. apsvērums.

32

(33)  Izklāstīti trešā glābšanas lēmuma 21. apsvērumā.

33

(34)  Izklāstīti 40. apsvērumā.

34

(35)  Informācija, kas izklāstīta “Citadeles” 2013. gada pārskata 75. lpp.: http://www.citadele.lv/common/img/uploaded/doc/reports/gada_parskats_2013_lv.pdf.

35

(36)  Sk. 2. tabulu.

36

(37)  Šī informācija ir iekļauta “Parex” galīgā lēmuma 6. tabulā.

37

(38)  Parex galīgā lēmuma 55. apsvērums.

38

(39)  Kā paskaidrots 53.–57. apsvērumā.

39

(40)  Uzraudzības pilnvarnieka ziņojums par stāvokli 2013. gada 31. decembrī (sniegts 2014. gada 9. maijā).

40

(41)  Parex galīgā lēmuma 152. apsvērums.

41

(42)  Līdzīgu lēmumu piemēri ir SA.29833 KBC – Extension of the target date of certain divestments by KBC and Amendment of restructuring commitments (OV C 135, 9.5.2012., 5. lpp.); SA.29833 KBC – Accelerated phasing-out of the State Protection measure and amendments to the KBC restructuring plan (OV C 163, 8.6.2013., 1. lpp.); SA.34539 Commerzbank – Amendment to the restructuring plan of Commerzbank (OV C 177, 20.6.2012., 20. lpp.).

42

KBC – Extension of the target date of certain divestments by KBC and Amendment of restructuring commitments

KBC – Accelerated phasing-out of the State Protection measure and amendments to the KBC restructuring plan

Commerzbank – Amendment to the restructuring plan of Commerzbank

(43)  Parex galīgā lēmuma 76. apsvērums.

43

---

I PIELIKUMS

Latvijas valsts iestādes piedāvā šādi precizēt un pastiprināt savas apņemšanās attiecībā uz atmaksājamo pamatsummu un maksājamiem procentiem par pārmantotajiem subordinētajiem aizdevumiem:

| a) | “Citadele” un “Reverta” (agrākā “Parex banka”), kā arī to radniecīgie uzņēmumi nevienam savam subordinētajam kreditoram un akcionāram (kas nav pati Latvijas valsts vai Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka) nemaksā procentus (t. sk. obligāciju kuponus) vai dividendes par esošajiem kapitāla instrumentiem (tostarp priekšrocību akcijām un t. s. B šķiras akcijām, kā arī otrā līmeņa papildkapitāla instrumentiem (gan ar augstāku, gan ar zemāku rangu)) (nedz maksājamus, nedz uzkrājamus), nedz izmanto tādiem pašiem instrumentiem saistītas pirkuma iespējas (opcijas) tiesības, līdz nebūs pilnīgi atmaksāts “Revertai” un/vai “Citadelei” piešķirtais valsts atbalsts, ja vien nepastāv juridisks pienākums to darīt. Ja šādas juridiskas saistības pastāv, Latvijas valsts iestādes apņemas tās pēc iespējas drīz (katrā ziņā vēlākais līdz 2015. gada 30. aprīlim) atcelt. |
| --- | --- |

a)

“Citadele” un “Reverta” (agrākā “Parex banka”), kā arī to radniecīgie uzņēmumi nevienam savam subordinētajam kreditoram un akcionāram (kas nav pati Latvijas valsts vai Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka) nemaksā procentus (t. sk. obligāciju kuponus) vai dividendes par esošajiem kapitāla instrumentiem (tostarp priekšrocību akcijām un t. s. B šķiras akcijām, kā arī otrā līmeņa papildkapitāla instrumentiem (gan ar augstāku, gan ar zemāku rangu)) (nedz maksājamus, nedz uzkrājamus), nedz izmanto tādiem pašiem instrumentiem saistītas pirkuma iespējas (opcijas) tiesības, līdz nebūs pilnīgi atmaksāts “Revertai” un/vai “Citadelei” piešķirtais valsts atbalsts, ja vien nepastāv juridisks pienākums to darīt. Ja šādas juridiskas saistības pastāv, Latvijas valsts iestādes apņemas tās pēc iespējas drīz (katrā ziņā vēlākais līdz 2015. gada 30. aprīlim) atcelt.

| b) | Latvijas valsts iestādes arī apņemas neatmaksāt piešķirtos, vēl neatmaksātos kredītus (pamatsummu) no pārmantoto subordinēto aizdevumu vidus (ja vien un līdz viss “Revertai”/“Citadelei” piešķirtais valsts atbalsts būs pilnīgi atmaksāts), kas būs šādi:






  i) | uz tiem attiecas saistošs rīkojums par to, ka attiecībā uz pārmantotajiem subordinētajiem aizdevumiem nav jāveic nekādi maksājumi; vai |
| --- | --- | --- |

b)

Latvijas valsts iestādes arī apņemas neatmaksāt piešķirtos, vēl neatmaksātos kredītus (pamatsummu) no pārmantoto subordinēto aizdevumu vidus (ja vien un līdz viss “Revertai”/“Citadelei” piešķirtais valsts atbalsts būs pilnīgi atmaksāts), kas būs šādi:

i)

uz tiem attiecas saistošs rīkojums par to, ka attiecībā uz pārmantotajiem subordinētajiem aizdevumiem nav jāveic nekādi maksājumi; vai

| ii) | tie tiks konvertēti pirmā līmeņa kapitālā bez balsstiesībām; vai |
| --- | --- |

ii)

tie tiks konvertēti pirmā līmeņa kapitālā bez balsstiesībām; vai

| iii) | tie tiks norakstīti |
| --- | --- |

iii)

tie tiks norakstīti

tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai segtu “Revertas” neto aktīvu negatīvo vērtību, un ar nosacījumu, ka pastāv attiecīgs tiesiskais pamats.

| c) | Latvijas valsts iestādes veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vēlākais līdz 2015. gada 30. aprīlim tiek ieviestas tiesību normas, kas nepieciešamas, lai ievērotu minētās apņemšanās. |
| --- | --- |

c)

Latvijas valsts iestādes veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vēlākais līdz 2015. gada 30. aprīlim tiek ieviestas tiesību normas, kas nepieciešamas, lai ievērotu minētās apņemšanās.

| d) | Maksimālā kapitāla kopsumma, ko Latvijas valsts iestādes ir sniegušas “Revertai”, tiek samazināta līdz LVL 49,5 miljoniem (no iepriekšējiem LVL 118,7 miljoniem). |
| --- | --- |

d)

Maksimālā kapitāla kopsumma, ko Latvijas valsts iestādes ir sniegušas “Revertai”, tiek samazināta līdz LVL 49,5 miljoniem (no iepriekšējiem LVL 118,7 miljoniem).

---

II PIELIKUMS

| 1. | Latvijas valsts iestādes un “Citadele” apņemas darīt visu iespējamo, lai pēc iespējas drīz un katrā ziņā pirms [...] saņemtu saistošus piedāvājumus nopirkt visu Latvijas Republikas līdzdalību “Citadelē” (tostarp ieguldījumu pārvaldības virzienā). Pārdošana tiks pabeigta vēlākais līdz [...]. Latvijas Republikas (un tās konsultanta) ziņā paliek izlemt, kāda būs pārdošanas darījuma atbilstošā struktūra un veids (piemēram, pārdošana nozares uzņēmumam vai IPO), ja vien Latvijas Republika eventuāli pārdod visu savu līdzdalību “Citadelē” vēlākais līdz [...]. Latvijas Republika apņemas IPO gadījumā līdz [...] ar Latvijas FKTK saskaņot attiecīgu saistošu prospektu. |
| --- | --- |

1.

Latvijas valsts iestādes un “Citadele” apņemas darīt visu iespējamo, lai pēc iespējas drīz un katrā ziņā pirms [...] saņemtu saistošus piedāvājumus nopirkt visu Latvijas Republikas līdzdalību “Citadelē” (tostarp ieguldījumu pārvaldības virzienā). Pārdošana tiks pabeigta vēlākais līdz [...]. Latvijas Republikas (un tās konsultanta) ziņā paliek izlemt, kāda būs pārdošanas darījuma atbilstošā struktūra un veids (piemēram, pārdošana nozares uzņēmumam vai IPO), ja vien Latvijas Republika eventuāli pārdod visu savu līdzdalību “Citadelē” vēlākais līdz [...]. Latvijas Republika apņemas IPO gadījumā līdz [...] ar Latvijas FKTK saskaņot attiecīgu saistošu prospektu.

| 2. | Latvijas valsts iestādes un “Citadele” arī apņemas, ka, ja līdz [...] netiks saņemts neviens saistošs piedāvājums vai ja IPO gadījumā (ar tādu pašu mērķi) ar FKTK netiks saskaņots prospekts, tiks iecelts atsavināšanas pilnvarnieks. Šādā gadījumā Latvijas Republika veiks visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka atsavināšanas pilnvarnieks uz [...] ir iecelts un gatavs veikt savu darbību. Komisija saprot, ka “Citadeles” pārdošanas finanšu konsultants līdz [...] varētu vienlaikus tikt iecelts arī par atsavināšanas pilnvarnieku. Ja atsavināšanas pilnvarnieks tiek iecelts, Latvijas valsts iestādes un “Citadele” apņemas līdz [...] saņemt saistošus un visām pusēm neatsaucamus pirkuma piedāvājumus un noslēgt saistošu un neatsaucamu vienošanos par Latvijas Republika līdzdalības “Citadelē” pārdošanu pilnā apmērā līdz [...], kas noslēdzama vēlākais līdz [...]. |
| --- | --- |

2.

Latvijas valsts iestādes un “Citadele” arī apņemas, ka, ja līdz [...] netiks saņemts neviens saistošs piedāvājums vai ja IPO gadījumā (ar tādu pašu mērķi) ar FKTK netiks saskaņots prospekts, tiks iecelts atsavināšanas pilnvarnieks. Šādā gadījumā Latvijas Republika veiks visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka atsavināšanas pilnvarnieks uz [...] ir iecelts un gatavs veikt savu darbību. Komisija saprot, ka “Citadeles” pārdošanas finanšu konsultants līdz [...] varētu vienlaikus tikt iecelts arī par atsavināšanas pilnvarnieku. Ja atsavināšanas pilnvarnieks tiek iecelts, Latvijas valsts iestādes un “Citadele” apņemas līdz [...] saņemt saistošus un visām pusēm neatsaucamus pirkuma piedāvājumus un noslēgt saistošu un neatsaucamu vienošanos par Latvijas Republika līdzdalības “Citadelē” pārdošanu pilnā apmērā līdz [...], kas noslēdzama vēlākais līdz [...].

| 3. | Turklāt Latvijas valsts iestādes un “Citadele” apņemas, ka [...] “Citadele” būs [...] jaunu komercdarbības virzienu, bet pārējie “Citadeles” komercdarbības virzieni būs [...], ja Latvijas Republika līdz [...] nebūs noslēgusi saistošu un neatsaucamu vienošanos, kas paredz līdz [...] noslēgt līgumu par Latvijas Republika līdzdalības “Citadelē” pārdošanu pilnā apmērā, vai ja IPO liedz Latvijas Republikai līdz [...] pārdot visu savu līdzdalību jaunajā bankā. |
| --- | --- |

3.

Turklāt Latvijas valsts iestādes un “Citadele” apņemas, ka [...] “Citadele” būs [...] jaunu komercdarbības virzienu, bet pārējie “Citadeles” komercdarbības virzieni būs [...], ja Latvijas Republika līdz [...] nebūs noslēgusi saistošu un neatsaucamu vienošanos, kas paredz līdz [...] noslēgt līgumu par Latvijas Republika līdzdalības “Citadelē” pārdošanu pilnā apmērā, vai ja IPO liedz Latvijas Republikai līdz [...] pārdot visu savu līdzdalību jaunajā bankā.

| 4. | Latvijas valsts iestādes un “Citadele” apņemas noslēgt pārdošanas un pirkuma darījumu par Latvijas Republikas līdzdalības “Citadelē” pārdošanu līdz [...]. Ja šīs līdzdalības pārdošana netiek pabeigta līdz [...], tās apņemas, ka “Citadele” veiks [...] jaunu komercdarbības virzienu, bet pārējie “Citadeles” komercdarbības virzieni no [...] tiks [...]. |
| --- | --- |

4.

Latvijas valsts iestādes un “Citadele” apņemas noslēgt pārdošanas un pirkuma darījumu par Latvijas Republikas līdzdalības “Citadelē” pārdošanu līdz [...]. Ja šīs līdzdalības pārdošana netiek pabeigta līdz [...], tās apņemas, ka “Citadele” veiks [...] jaunu komercdarbības virzienu, bet pārējie “Citadeles” komercdarbības virzieni no [...] tiks [...].

| 5. | Ja “Citadeles” komercdarbības virziens tiek [...], tad ikvienā no iepriekš minētajiem gadījumiem Latvijas Republika vai/un “Citadele” var (neietekmējot [...] principu un nepiešķirot jaunu valsts atbalstu) pārdot un nodot trešām pusēm jebkurus “Citadeles” komercdarbības virzienus, par kuriem trešās puses pauž interesi. |
| --- | --- |

5.

Ja “Citadeles” komercdarbības virziens tiek [...], tad ikvienā no iepriekš minētajiem gadījumiem Latvijas Republika vai/un “Citadele” var (neietekmējot [...] principu un nepiešķirot jaunu valsts atbalstu) pārdot un nodot trešām pusēm jebkurus “Citadeles” komercdarbības virzienus, par kuriem trešās puses pauž interesi.

---

| 3.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/37 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/37

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/163

(2014. gada 21. novembris)

par to pasākumu saderību ar Savienības tiesību aktiem, kurus Polija gatavojas pieņemt saskaņā ar 14. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (1), un jo īpaši tās 14. panta 2. punktu,

ņemot vērā saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 29. pantu izveidotās komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Polija 2014. gada 19. augusta vēstulē paziņoja Komisijai par konkrētiem pasākumiem, ko tā gatavojas pieņemt saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Polija 2014. gada 19. augusta vēstulē paziņoja Komisijai par konkrētiem pasākumiem, ko tā gatavojas pieņemt saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktu.

| (2) | Trīs mēnešu laikā pēc šā paziņojuma Komisija pārbaudīja minēto pasākumu saderību ar Savienības tiesību aktiem, īpašu uzmanību pievēršot pasākumu proporcionalitātei un valsts mēroga apspriešanās procedūras pārredzamībai. |
| --- | --- |

(2)

Trīs mēnešu laikā pēc šā paziņojuma Komisija pārbaudīja minēto pasākumu saderību ar Savienības tiesību aktiem, īpašu uzmanību pievēršot pasākumu proporcionalitātei un valsts mēroga apspriešanās procedūras pārredzamībai.

| (3) | Izvērtējot pasākumus, Komisija ņēma vērā pieejamos datus par Polijas audiovizuālo pakalpojumu tirgu, jo īpaši par ietekmi uz televīzijas tirgu. |
| --- | --- |

(3)

Izvērtējot pasākumus, Komisija ņēma vērā pieejamos datus par Polijas audiovizuālo pakalpojumu tirgu, jo īpaši par ietekmi uz televīzijas tirgu.

| (4) | Pirms tam noorganizējot plašu apspriešanos, Polija skaidrā un pārredzamā veidā sagatavoja sabiedriski nozīmīgu notikumu sarakstu. |
| --- | --- |

(4)

Pirms tam noorganizējot plašu apspriešanos, Polija skaidrā un pārredzamā veidā sagatavoja sabiedriski nozīmīgu notikumu sarakstu.

| (5) | Izvērtējot Polijas iestāžu iesniegtos detalizētos pierādījumus un aprēķinus, Komisijas dienesti noskaidroja, ka noteikto notikumu saraksts, kas sagatavots saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktu, atbilst vismaz diviem no turpmāk minētajiem kritērijiem, kuri uzskatāmi par drošām pazīmēm, kas apliecina notikumu sabiedrisko nozīmīgumu: i) notikumam dalībvalstī ir īpaša vispārēja rezonanse, tas interesē plašu sabiedrību, nevis tikai to iedzīvotāju daļu, kas parasti interesējas par attiecīgo sporta veidu vai notikumu; ii) notikumam piemīt izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta dalībvalsts iedzīvotāju vidū, jo īpaši tādēļ, ka tas stiprina kultūras identitāti; iii) attiecīgajā notikumā, kas norisinās starptautisku sacensību vai turnīra ietvaros, piedalās nacionālā izlase; un iv) notikumu parasti pārraida bezmaksas televīzijā, un tam ir plašs skatītāju loks. |
| --- | --- |

(5)

Izvērtējot Polijas iestāžu iesniegtos detalizētos pierādījumus un aprēķinus, Komisijas dienesti noskaidroja, ka noteikto notikumu saraksts, kas sagatavots saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktu, atbilst vismaz diviem no turpmāk minētajiem kritērijiem, kuri uzskatāmi par drošām pazīmēm, kas apliecina notikumu sabiedrisko nozīmīgumu: i) notikumam dalībvalstī ir īpaša vispārēja rezonanse, tas interesē plašu sabiedrību, nevis tikai to iedzīvotāju daļu, kas parasti interesējas par attiecīgo sporta veidu vai notikumu; ii) notikumam piemīt izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta dalībvalsts iedzīvotāju vidū, jo īpaši tādēļ, ka tas stiprina kultūras identitāti; iii) attiecīgajā notikumā, kas norisinās starptautisku sacensību vai turnīra ietvaros, piedalās nacionālā izlase; un iv) notikumu parasti pārraida bezmaksas televīzijā, un tam ir plašs skatītāju loks.

| (6) | Sabiedriski nozīmīgu notikumu sarakstā ir ietverti gan tie notikumi, kuri jau bija iekļauti oficiālajā sarakstā ar 1992. gada 29. decembrī pieņemtā un 2000. gada 31. martā grozītā Radio un televīzijas apraides likuma 20.b pantu, gan citi notikumi, kuri paredzēti Radio un televīzijas padomes rīkojuma projektā iekļautajā nozīmīgo notikumu sarakstā. Daudzi no noteiktajiem notikumiem parasti tiek uzskatīti par sabiedriski nozīmīgiem notikumiem, piemēram, vasaras un ziemas olimpiskās spēles, Pasaules futbola kausa izcīņas un Eiropas futbola čempionāta fināla un pusfināla sacensības. Sarakstā starp notikumiem, kuros piedalās Polijas nacionālā izlase, minētas arī citas futbola sacensības, tostarp kvalifikācijas turnīri. Polijas iestādes apgalvo, ka šie notikumi piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidīti bezmaksas televīzijā. Turklāt šiem notikumiem Polijā ir īpaša vispārēja rezonanse, jo tie ir īpaši populāri plašā sabiedrībā, nevis tikai tajā iedzīvotāju daļā, kas parasti interesējas par sporta notikumiem. Turklāt dažās sacensībās Pasaules futbola kausa izcīņā un Eiropas futbola čempionātā, tostarp kvalifikācijas turnīros, piedalās Polijas nacionālā izlase. |
| --- | --- |

(6)

Sabiedriski nozīmīgu notikumu sarakstā ir ietverti gan tie notikumi, kuri jau bija iekļauti oficiālajā sarakstā ar 1992. gada 29. decembrī pieņemtā un 2000. gada 31. martā grozītā Radio un televīzijas apraides likuma 20.b pantu, gan citi notikumi, kuri paredzēti Radio un televīzijas padomes rīkojuma projektā iekļautajā nozīmīgo notikumu sarakstā. Daudzi no noteiktajiem notikumiem parasti tiek uzskatīti par sabiedriski nozīmīgiem notikumiem, piemēram, vasaras un ziemas olimpiskās spēles, Pasaules futbola kausa izcīņas un Eiropas futbola čempionāta fināla un pusfināla sacensības. Sarakstā starp notikumiem, kuros piedalās Polijas nacionālā izlase, minētas arī citas futbola sacensības, tostarp kvalifikācijas turnīri. Polijas iestādes apgalvo, ka šie notikumi piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidīti bezmaksas televīzijā. Turklāt šiem notikumiem Polijā ir īpaša vispārēja rezonanse, jo tie ir īpaši populāri plašā sabiedrībā, nevis tikai tajā iedzīvotāju daļā, kas parasti interesējas par sporta notikumiem. Turklāt dažās sacensībās Pasaules futbola kausa izcīņā un Eiropas futbola čempionātā, tostarp kvalifikācijas turnīros, piedalās Polijas nacionālā izlase.

| (7) | Šīs pārējās futbola sacensības oficiālajos turnīros, Čempionu līgas un UEFA kausa izcīņas sacensības, kur piedalās Polijas nacionālā izlase vai Polijas klubs, piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidītas bezmaksas televīzijā; šiem notikumiem Polijā ir īpaša vispārēja rezonanse. |
| --- | --- |

(7)

Šīs pārējās futbola sacensības oficiālajos turnīros, Čempionu līgas un UEFA kausa izcīņas sacensības, kur piedalās Polijas nacionālā izlase vai Polijas klubs, piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidītas bezmaksas televīzijā; šiem notikumiem Polijā ir īpaša vispārēja rezonanse.

| (8) | Pasaules un Eiropas čempionāts volejbolā vīriešiem un sievietēm, kurā piedalās Polijas nacionālā izlase, tostarp kvalifikācijas turnīri un turnīri Pasaules līgā volejbolā vīriešiem, piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidīti bezmaksas televīzijā. Turklāt šie turnīri Polijā rada īpašu un plašu interesi, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. Tas attiecas arī uz nozīmīgiem starptautiskiem turnīriem, kuros piedalās nacionālā izlase. Lielo interesi pastiprina fakts, ka Polijas dalībnieki ir guvuši ievērojamus panākumus šajos turnīros. |
| --- | --- |

(8)

Pasaules un Eiropas čempionāts volejbolā vīriešiem un sievietēm, kurā piedalās Polijas nacionālā izlase, tostarp kvalifikācijas turnīri un turnīri Pasaules līgā volejbolā vīriešiem, piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidīti bezmaksas televīzijā. Turklāt šie turnīri Polijā rada īpašu un plašu interesi, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. Tas attiecas arī uz nozīmīgiem starptautiskiem turnīriem, kuros piedalās nacionālā izlase. Lielo interesi pastiprina fakts, ka Polijas dalībnieki ir guvuši ievērojamus panākumus šajos turnīros.

| (9) | Pusfināla un fināla sacensības pasaules un Eiropas čempionātā rokasbumbā vīriešiem piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidītas bezmaksas televīzijā, turklāt šīs sacensības Polijā rada īpašu un plašu interesi, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. Arī citas pusfināla un fināla sacensības pasaules un Eiropas čempionātā rokasbumbā vīriešiem, kurās piedalījās Polijas nacionālā izlase, piesaistīja plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tikušas pārraidītas bezmaksas televīzijā. Turklāt šie turnīri Polijā rada īpašu un plašu interesi, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. Tas attiecas arī uz nozīmīgiem starptautiskiem turnīriem, kuros piedalās nacionālā izlase un kuros Polijas dalībnieki ir guvuši ievērojamus panākumus. |
| --- | --- |

(9)

Pusfināla un fināla sacensības pasaules un Eiropas čempionātā rokasbumbā vīriešiem piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidītas bezmaksas televīzijā, turklāt šīs sacensības Polijā rada īpašu un plašu interesi, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. Arī citas pusfināla un fināla sacensības pasaules un Eiropas čempionātā rokasbumbā vīriešiem, kurās piedalījās Polijas nacionālā izlase, piesaistīja plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tikušas pārraidītas bezmaksas televīzijā. Turklāt šie turnīri Polijā rada īpašu un plašu interesi, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. Tas attiecas arī uz nozīmīgiem starptautiskiem turnīriem, kuros piedalās nacionālā izlase un kuros Polijas dalībnieki ir guvuši ievērojamus panākumus.

| (10) | Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanas disciplīnās, Pasaules kausa izcīņa tramplīnlēkšanā un Pasaules kausa izcīņa distanču slēpošanā sievietēm piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidīti bezmaksas televīzijā, turklāt šie notikumi Polijā rada īpašu un plašu interesi, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šiem sporta veidiem. Tas attiecas arī uz nozīmīgiem starptautiskiem turnīriem, kuros piedalās Polijas nacionālā izlase un kuros Polijas dalībnieki ir guvuši ievērojamus panākumus. |
| --- | --- |

(10)

Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanas disciplīnās, Pasaules kausa izcīņa tramplīnlēkšanā un Pasaules kausa izcīņa distanču slēpošanā sievietēm piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidīti bezmaksas televīzijā, turklāt šie notikumi Polijā rada īpašu un plašu interesi, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šiem sporta veidiem. Tas attiecas arī uz nozīmīgiem starptautiskiem turnīriem, kuros piedalās Polijas nacionālā izlase un kuros Polijas dalībnieki ir guvuši ievērojamus panākumus.

| (11) | Pasaules čempionāts vieglatlētikā piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidīts bezmaksas televīzijā. Turklāt Polijā šīm sacensībām ir īpaša un plaša rezonanse, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. Polijas pārstāvji ir guvuši ievērojamus panākumus arī kārtslēkšanas, lodes grūšanas un disku mešanas sacensībās. |
| --- | --- |

(11)

Pasaules čempionāts vieglatlētikā piesaista plašu televīzijas skatītāju loku un parasti tiek pārraidīts bezmaksas televīzijā. Turklāt Polijā šīm sacensībām ir īpaša un plaša rezonanse, pat tajā sabiedrības daļā, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. Polijas pārstāvji ir guvuši ievērojamus panākumus arī kārtslēkšanas, lodes grūšanas un disku mešanas sacensībās.

| (12) | Ņemot vērā kārtību, saskaņā ar kuru tiks pārraidīti šie sabiedriski nozīmīgie notikumi, pārraidīt tiesīgas raidorganizācijas noteikšanas principus, Radio un televīzijas padomes lomu strīdu izšķiršanas mehānismā gadījumos, kad strīdi radušies šo pasākumu īstenošanas gaitā, kā arī Polijas pasākumu plānoto spēkā stāšanās datumu (12 mēneši pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī), noteiktie pasākumi nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, proti, aizsargāt tiesības uz informāciju un nodrošināt sabiedrībai plašas iespējas noskatīties televīzijas reportāžas par valsts vai starptautiska mēroga sabiedriski nozīmīgiem notikumiem. Tādējādi var secināt, ka ietekme uz īpašuma tiesībām, kuras paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. pantā, nepārsniedz sekas, kas dabiski izriet no attiecīgo notikumu iekļaušanas noteikto notikumu sarakstā, kurš paredzēts Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā kārtību, saskaņā ar kuru tiks pārraidīti šie sabiedriski nozīmīgie notikumi, pārraidīt tiesīgas raidorganizācijas noteikšanas principus, Radio un televīzijas padomes lomu strīdu izšķiršanas mehānismā gadījumos, kad strīdi radušies šo pasākumu īstenošanas gaitā, kā arī Polijas pasākumu plānoto spēkā stāšanās datumu (12 mēneši pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī), noteiktie pasākumi nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, proti, aizsargāt tiesības uz informāciju un nodrošināt sabiedrībai plašas iespējas noskatīties televīzijas reportāžas par valsts vai starptautiska mēroga sabiedriski nozīmīgiem notikumiem. Tādējādi var secināt, ka ietekme uz īpašuma tiesībām, kuras paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. pantā, nepārsniedz sekas, kas dabiski izriet no attiecīgo notikumu iekļaušanas noteikto notikumu sarakstā, kurš paredzēts Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktā.

| (13) | To pašu iemeslu dēļ Polijas pasākumi uzskatāmi par samērīgiem, lai, pamatojoties uz sabiedrības interesēm, plašai sabiedrībai nodrošinātu iespējas noskatīties sabiedriski nozīmīgu notikumu translācijas, atkāpjoties no Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 56. pantā paredzētās pamatbrīvības sniegt pakalpojumus. Turklāt Polijas pasākumi nediskriminē citu dalībvalstu raidorganizācijas, tiesību subjektus vai citus ekonomikas dalībniekus un neapgrūtina to piekļuvi tirgum. |
| --- | --- |

(13)

To pašu iemeslu dēļ Polijas pasākumi uzskatāmi par samērīgiem, lai, pamatojoties uz sabiedrības interesēm, plašai sabiedrībai nodrošinātu iespējas noskatīties sabiedriski nozīmīgu notikumu translācijas, atkāpjoties no Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 56. pantā paredzētās pamatbrīvības sniegt pakalpojumus. Turklāt Polijas pasākumi nediskriminē citu dalībvalstu raidorganizācijas, tiesību subjektus vai citus ekonomikas dalībniekus un neapgrūtina to piekļuvi tirgum.

| (14) | Noteiktie pasākumi ir saderīgi arī ar Savienības tiesību normām par konkurenci, ciktāl sarakstā minētos notikumus pārraidīt tiesīgu raidorganizāciju noteikšana balstās uz objektīviem kritērijiem, kas faktiskajiem un potenciālajiem konkurentiem nodrošina iespējas iegūt tiesības pārraidīt šos notikumus. Turklāt noteikto pasākumu skaits nav tik neproporcionāls, lai radītu patērētājiem brīvi pieejamas televīzijas un maksas televīzijas tirgus konkurences traucējumus. Tādējādi var uzskatīt, ka ietekme uz brīvu konkurenci nepārsniedz sekas, kas dabiski izriet no attiecīgo notikumu iekļaušanas noteikto notikumu sarakstā, kurš paredzēts Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(14)

Noteiktie pasākumi ir saderīgi arī ar Savienības tiesību normām par konkurenci, ciktāl sarakstā minētos notikumus pārraidīt tiesīgu raidorganizāciju noteikšana balstās uz objektīviem kritērijiem, kas faktiskajiem un potenciālajiem konkurentiem nodrošina iespējas iegūt tiesības pārraidīt šos notikumus. Turklāt noteikto pasākumu skaits nav tik neproporcionāls, lai radītu patērētājiem brīvi pieejamas televīzijas un maksas televīzijas tirgus konkurences traucējumus. Tādējādi var uzskatīt, ka ietekme uz brīvu konkurenci nepārsniedz sekas, kas dabiski izriet no attiecīgo notikumu iekļaušanas noteikto notikumu sarakstā, kurš paredzēts Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktā.

| (15) | Komisija par pasākumiem, kurus Polija gatavojas pieņemt, ir paziņojusi pārējām dalībvalstīm un ir iesniegusi to pārbaudes rezultātus komitejai, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 29. pantu. Komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Komisija par pasākumiem, kurus Polija gatavojas pieņemt, ir paziņojusi pārējām dalībvalstīm un ir iesniegusi to pārbaudes rezultātus komitejai, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 29. pantu. Komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

1.   Pasākumi, kurus Polija gatavojas pieņemt saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktu un kuri paziņoti Komisijai saskaņā ar minētās direktīvas 14. pantu 2. punktu, ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem.

2.   Polijas pieņemtos pasākumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2014. gada 21. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Günther OETTINGER

---

(1)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Publikācija saskaņā ar 14. pantu Direktīvā 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva)

Polijas pieņemtie pasākumi, kuri jāpublicē saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. pantu, ir izklāstīti turpmāk sniegtajā izrakstā no 1992. gada 29. decembra Radio un televīzijas apraides likuma (Oficiālais Vēstnesis Nr. 43/2011, 226. poz., ar grozījumiem) un 2014. gada 17. novembra Nacionālās radio un televīzijas padomes rīkojuma, ar ko izveido nozīmīgo notikumu sarakstu.

“1992. gada 29. decembra Radio un televīzijas apraides likums

20.b pants. 1. Televīzijas raidorganizācija var pārraidīt sabiedriski nozīmīga notikuma (turpmāk “nozīmīga notikuma”) tiešraidi vienīgi šādi:

| 1) | valsts televīzijas kanālā (programmā), kas minēts šajā likumā vai attiecīgās organizācijas apraides licencē un ko var skatīties pilnībā bez maksas (neņemot vērā licences maksu, kas minēta 2005. gada 21. aprīļa likumā Par licences maksu, un kabeļtīkla operatoru iekasētās pamatnodevas); vai |
| --- | --- |

1)

valsts televīzijas kanālā (programmā), kas minēts šajā likumā vai attiecīgās organizācijas apraides licencē un ko var skatīties pilnībā bez maksas (neņemot vērā licences maksu, kas minēta 2005. gada 21. aprīļa likumā Par licences maksu, un kabeļtīkla operatoru iekasētās pamatnodevas); vai

| 2) | ja to pašu notikumu raidorganizācija translē televīzijas kanālā, kas atbilst 1) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, un dara to saskaņā ar līgumu, kurš noslēgts ar raidorganizāciju, kas ieguvusi tiesības pārraidīt attiecīgo notikumu, vai ar jebkuru citu organizāciju, kura saņēmusi atļauju saskaņā ar 6. punktu. |
| --- | --- |

2)

ja to pašu notikumu raidorganizācija translē televīzijas kanālā, kas atbilst 1) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, un dara to saskaņā ar līgumu, kurš noslēgts ar raidorganizāciju, kas ieguvusi tiesības pārraidīt attiecīgo notikumu, vai ar jebkuru citu organizāciju, kura saņēmusi atļauju saskaņā ar 6. punktu.

| 2. | Ņemot vērā sabiedrības lielo interesi, par nozīmīgiem notikumiem citu starpā uzskatāmi šādi:






  1) | vasaras un ziemas olimpiskās spēles; |
| --- | --- | --- |

2.

Ņemot vērā sabiedrības lielo interesi, par nozīmīgiem notikumiem citu starpā uzskatāmi šādi:

1)

vasaras un ziemas olimpiskās spēles;

| 2) | Pasaules futbola kausa izcīņas un Eiropas futbola čempionāta fināla un pusfināla sacensības un citi turnīri šo notikumu ietvaros, tostarp kvalifikācijas turnīri, kuros piedalās Polijas nacionālā izlase; |
| --- | --- |

2)

Pasaules futbola kausa izcīņas un Eiropas futbola čempionāta fināla un pusfināla sacensības un citi turnīri šo notikumu ietvaros, tostarp kvalifikācijas turnīri, kuros piedalās Polijas nacionālā izlase;

| 3) | pārējās futbola sacensības oficiālajos turnīros, kurās piedalās Polijas nacionālā futbola izlase, kā arī Čempionu līgas un UEFA kausa izcīņas sacensības, kurās piedalās Polijas klubi. |
| --- | --- |

3)

pārējās futbola sacensības oficiālajos turnīros, kurās piedalās Polijas nacionālā futbola izlase, kā arī Čempionu līgas un UEFA kausa izcīņas sacensības, kurās piedalās Polijas klubi.

| 3. | Ņemot vērā sabiedrības interesi par attiecīgajiem notikumiem un to nozīmi sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē, Nacionālā radio un televīzijas padome var izdot rīkojumu, ar ko izveido tādu nozīmīgo notikumu sarakstu, kuri nav minēti 2. punktā. |
| --- | --- |

3.

Ņemot vērā sabiedrības interesi par attiecīgajiem notikumiem un to nozīmi sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē, Nacionālā radio un televīzijas padome var izdot rīkojumu, ar ko izveido tādu nozīmīgo notikumu sarakstu, kuri nav minēti 2. punktā.

| 4. | Ja nozīmīgajam notikumam ir vismaz divas daļas, katru daļu uzskata par atsevišķu notikumu. |
| --- | --- |

4.

Ja nozīmīgajam notikumam ir vismaz divas daļas, katru daļu uzskata par atsevišķu notikumu.

| 5. | Šā panta 1. punktu piemēro vēlākām reportāžām, ja nozīmīgā notikuma pārraide nenotiek vēlāk par 24 stundām pēc paša notikuma un ja tas notiek būtisku iemeslu dēļ, konkrētāk:






  1) | ja laiks, kad notiek attiecīgais notikums, ir no pusnakts līdz pulksten 6.00 pēc Polijas laika; |
| --- | --- | --- |

5.

Šā panta 1. punktu piemēro vēlākām reportāžām, ja nozīmīgā notikuma pārraide nenotiek vēlāk par 24 stundām pēc paša notikuma un ja tas notiek būtisku iemeslu dēļ, konkrētāk:

1)

ja laiks, kad notiek attiecīgais notikums, ir no pusnakts līdz pulksten 6.00 pēc Polijas laika;

| 2) | ja nozīmīgie notikumi vai to daļas laika ziņā pārklājas. |
| --- | --- |

2)

ja nozīmīgie notikumi vai to daļas laika ziņā pārklājas.

| 6. | Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja raidorganizācija var pierādīt, ka neviena raidorganizācija nav bijusi gatava noslēgt līgumu par apraides nodrošināšanu saskaņā ar 1. punkta 2) apakšpunktu attiecībā uz programmu, kas atbilst 1. punkta 1) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

6.

Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja raidorganizācija var pierādīt, ka neviena raidorganizācija nav bijusi gatava noslēgt līgumu par apraides nodrošināšanu saskaņā ar 1. punkta 2) apakšpunktu attiecībā uz programmu, kas atbilst 1. punkta 1) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

| 7. | Kā tas paredzēts Polijai saistošos starptautiskos nolīgumos, Nacionālā radio un televīzijas padome var pieņemt rīkojumu, ar ko:






  1) | izveido tādu notikumu sarakstu, ko citas Eiropas valstis uzskata par nozīmīgiem notikumiem; |
| --- | --- | --- |

7.

Kā tas paredzēts Polijai saistošos starptautiskos nolīgumos, Nacionālā radio un televīzijas padome var pieņemt rīkojumu, ar ko:

1)

izveido tādu notikumu sarakstu, ko citas Eiropas valstis uzskata par nozīmīgiem notikumiem;

| 2) | paredz noteikumus, kas ekskluzīvās tiesības pārraidīt 1) apakšpunktā minētos notikumus reglamentē tā, lai nodrošinātu, ka raidorganizācijas, uz kurām attiecas šis likums, īstenojot minētās tiesības, skatītājiem attiecīgajā valstī neliedz iespēju noskatīties minēto notikumu pārraidi saskaņā ar noteikumiem, kurus atbilstīgi starptautiskajiem tiesību aktiem pieņēmusi minētā valsts.” |
| --- | --- |

2)

paredz noteikumus, kas ekskluzīvās tiesības pārraidīt 1) apakšpunktā minētos notikumus reglamentē tā, lai nodrošinātu, ka raidorganizācijas, uz kurām attiecas šis likums, īstenojot minētās tiesības, skatītājiem attiecīgajā valstī neliedz iespēju noskatīties minēto notikumu pārraidi saskaņā ar noteikumiem, kurus atbilstīgi starptautiskajiem tiesību aktiem pieņēmusi minētā valsts.”

POLIJAS REPUBLIKAS

OFICIĀLAIS VĒSTNESIS

Varšava, 2014. gada 3. decembris

Varšava, 2014. gada 3. decembris

Poz. 1705

Poz. 1705

NACIONĀLĀS RADIO UN TELEVĪZIJAS PADOMES

NACIONĀLĀS RADIO UN TELEVĪZIJAS PADOMES

RĪKOJUMS

RĪKOJUMS

(2014. gada 17. novembris),

(2014. gada 17. novembris),

ar ko izveido nozīmīgo notikumu sarakstu

ar ko izveido nozīmīgo notikumu sarakstu

Turpmāk minētie noteikumi ir paredzēti saskaņā ar 20.b panta 3. punktu 1992. gada 29. decembra Radio un televīzijas apraides likumā (Oficiālais Vēstnesis Nr. 43/2011, 226. poz.), kurā veikti grozījumi (1)).

Oficiālais Vēstnesis

1

| 1. pants. | Rīkojumā sniegts to nozīmīgo notikumu saraksts, kuri nav minēti 1992. gada 29. decembra Radio un televīzijas apraides likuma 20.b panta 2. punktā. |
| --- | --- |

1. pants.

1. pants.

Rīkojumā sniegts to nozīmīgo notikumu saraksts, kuri nav minēti 1992. gada 29. decembra Radio un televīzijas apraides likuma 20.b panta 2. punktā.

| 2. pants. | Ņemot vērā sabiedrības interesi par šiem notikumiem un to nozīmi sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē, par nozīmīgiem uzskata šādus notikumus:






  1) | tādas sacensības pasaules un Eiropas čempionātā volejbolā vīriešiem un sievietēm, tostarp kvalifikācijas turnīri, kurās piedalās Polijas nacionālā izlase; |
| --- | --- | --- |

2. pants.

2. pants.

Ņemot vērā sabiedrības interesi par šiem notikumiem un to nozīmi sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē, par nozīmīgiem uzskata šādus notikumus:

1)

tādas sacensības pasaules un Eiropas čempionātā volejbolā vīriešiem un sievietēm, tostarp kvalifikācijas turnīri, kurās piedalās Polijas nacionālā izlase;

| 2) | tādi turnīri Pasaules līgā volejbolā vīriešiem, kuri norisinās Polijā; |
| --- | --- |

2)

tādi turnīri Pasaules līgā volejbolā vīriešiem, kuri norisinās Polijā;

| 3) | pusfināla un fināla sacensības pasaules un Eiropas čempionātā rokasbumbā vīriešiem un citi turnīri šo notikumu ietvaros, tostarp kvalifikācijas turnīri, kuros piedalās Polijas nacionālā izlase; |
| --- | --- |

3)

pusfināla un fināla sacensības pasaules un Eiropas čempionātā rokasbumbā vīriešiem un citi turnīri šo notikumu ietvaros, tostarp kvalifikācijas turnīri, kuros piedalās Polijas nacionālā izlase;

| 4) | Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanas disciplīnās; |
| --- | --- |

4)

Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanas disciplīnās;

| 5) | Pasaules kausa izcīņas sacensības tramplīnlēkšanā; |
| --- | --- |

5)

Pasaules kausa izcīņas sacensības tramplīnlēkšanā;

| 6) | Pasaules kausa izcīņas sacensības distanču slēpošanā sievietēm; |
| --- | --- |

6)

Pasaules kausa izcīņas sacensības distanču slēpošanā sievietēm;

| 7) | Pasaules čempionāts vieglatlētikā. |
| --- | --- |

7)

Pasaules čempionāts vieglatlētikā.

| 3. pants. | Šis rīkojums stājas spēkā 12 mēnešus pēc tā publicēšanas dienas. |
| --- | --- |

3. pants.

3. pants.

Šis rīkojums stājas spēkā 12 mēnešus pēc tā publicēšanas dienas.

Nacionālās radio un televīzijas padomes priekšsēdētājs J. DWORAK

---

(1)  Likuma grozījumi ir publicēti Oficiālajā Vēstnesī Nr. 85/2011, 459. poz.; Nr. 112/2011, 654. poz.; Nr. 153/2011, 903. poz.; Nr. 160/2011, 963. poz.; un 2012. gada Oficiālajā Vēstnesī, 1209. un 1315. poz.

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 3.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/164

(2015. gada 2. februāris)

par atkāpi no Padomes Lēmumā 2013/755/ES paredzētajiem izcelsmes noteikumiem attiecībā uz cukurniedru jēlcukuru no Kirasao

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra Lēmumu 2013/755/ES par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (1) un jo īpaši tā VI pielikuma 16. panta 1. punkta c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Lēmuma 2013/755/ES VI pielikuma 5. panta 1. punkta g), j) un k) apakšpunktu daļēja vai pilnīga cukura samalšana, sijāšana un iepildīšana maisos uzskatāma par apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas nav pietiekamas, lai izstrādājums iegūtu noteiktas izcelsmes statusu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Lēmuma 2013/755/ES VI pielikuma 5. panta 1. punkta g), j) un k) apakšpunktu daļēja vai pilnīga cukura samalšana, sijāšana un iepildīšana maisos uzskatāma par apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas nav pietiekamas, lai izstrādājums iegūtu noteiktas izcelsmes statusu.

| (2) | Nīderlande 2002. gadā lūdza piešķirt atkāpi no izcelsmes noteikumiem attiecībā uz ikgadēju 3 000 tonnu daudzumu tādu cukura produktu ar KN kodiem 1701 11 90, 1701 99 10 un 1701 91 00, kuri pārstrādāti Nīderlandes Antiļās. Šis lūgums tika apmierināts, un atkāpes termiņš beidzās 2007. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Nīderlande 2002. gadā lūdza piešķirt atkāpi no izcelsmes noteikumiem attiecībā uz ikgadēju 3 000 tonnu daudzumu tādu cukura produktu ar KN kodiem 1701 11 90, 1701 99 10 un 1701 91 00, kuri pārstrādāti Nīderlandes Antiļās. Šis lūgums tika apmierināts, un atkāpes termiņš beidzās 2007. gada 31. decembrī.

| (3) | Nīderlande 2009. gadā iesniedza lūgumu pagarināt 2002. gadā piešķirtās atkāpes termiņu, kā arī lūgumu par jaunu atkāpi. Pagarināšanas lūgums tika noraidīts ar Komisijas Lēmumu 2009/699/EK (2), bet lūgums par jaunu atkāpi tika apmierināts, ievērojot tos daudzuma ierobežojumus, attiecībā uz kuriem Nīderlandes Antiļām bija piešķirtas cukura importa licences 2009. un 2010. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Nīderlande 2009. gadā iesniedza lūgumu pagarināt 2002. gadā piešķirtās atkāpes termiņu, kā arī lūgumu par jaunu atkāpi. Pagarināšanas lūgums tika noraidīts ar Komisijas Lēmumu 2009/699/EK (2), bet lūgums par jaunu atkāpi tika apmierināts, ievērojot tos daudzuma ierobežojumus, attiecībā uz kuriem Nīderlandes Antiļām bija piešķirtas cukura importa licences 2009. un 2010. gadā.

| (4) | Nīderlande 2010. gadā lūdza laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam piešķirt jaunu atkāpi attiecībā uz cukura produktiem, kas pārstrādāti Nīderlandes Antiļās. Ar Komisijas Lēmumu 2011/47/ES (3) minētā atkāpe saskaņā ar Padomes Lēmuma 2001/822/EK (4) III pielikuma 37. panta 1., 3. un 7. punktu tika piešķirta, paredzot konkrētus nosacījumus, kuru mērķis ir līdzsvarot aizjūras zemju un teritoriju (turpmāk “AZT”) uzņēmēju likumīgās intereses un Savienības cukura tirgus kopīgās organizācijas mērķus. |
| --- | --- |

(4)

Nīderlande 2010. gadā lūdza laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam piešķirt jaunu atkāpi attiecībā uz cukura produktiem, kas pārstrādāti Nīderlandes Antiļās. Ar Komisijas Lēmumu 2011/47/ES (3) minētā atkāpe saskaņā ar Padomes Lēmuma 2001/822/EK (4) III pielikuma 37. panta 1., 3. un 7. punktu tika piešķirta, paredzot konkrētus nosacījumus, kuru mērķis ir līdzsvarot aizjūras zemju un teritoriju (turpmāk “AZT”) uzņēmēju likumīgās intereses un Savienības cukura tirgus kopīgās organizācijas mērķus.

| (5) | Nīderlande 2013. gada 11. februārī Kirasao valdības vārdā lūdza uz laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, kas ir Lēmuma 2001/822/EK beigu termiņš, piešķirt jaunu atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti Lēmuma 2001/822/EK III pielikumā. Lūgums attiecās uz kopējo ikgadēju 5 500 tonnu daudzumu cukura produktu ar KN kodu 1701 14 90, kas raksturoti kā “biocukurs”, kura izcelsme ir trešās valstīs un kuru pārstrādā Kirasao nolūkā to eksportēt uz Savienību. Šo lūgumu Nīderlande 2013. gada 17. aprīlī oficiāli atsauca, jo lūgumā minētās pārstrādes darbības vairs netika veiktas Nīderlandes Antiļās. Nīderlande 2013. gada 17. aprīlī iesniedza otru lūgumu uz laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim piešķirt atkāpi attiecībā uz 5 000 tonnām cukura produktu ar KN kodu 1701 14 90, kas raksturoti kā bioloģiski ražots cukurniedru jēlcukurs. Minētais lūgums tika noraidīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/460/ES (5). |
| --- | --- |

(5)

Nīderlande 2013. gada 11. februārī Kirasao valdības vārdā lūdza uz laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, kas ir Lēmuma 2001/822/EK beigu termiņš, piešķirt jaunu atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti Lēmuma 2001/822/EK III pielikumā. Lūgums attiecās uz kopējo ikgadēju 5 500 tonnu daudzumu cukura produktu ar KN kodu 1701 14 90, kas raksturoti kā “biocukurs”, kura izcelsme ir trešās valstīs un kuru pārstrādā Kirasao nolūkā to eksportēt uz Savienību. Šo lūgumu Nīderlande 2013. gada 17. aprīlī oficiāli atsauca, jo lūgumā minētās pārstrādes darbības vairs netika veiktas Nīderlandes Antiļās. Nīderlande 2013. gada 17. aprīlī iesniedza otru lūgumu uz laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim piešķirt atkāpi attiecībā uz 5 000 tonnām cukura produktu ar KN kodu 1701 14 90, kas raksturoti kā bioloģiski ražots cukurniedru jēlcukurs. Minētais lūgums tika noraidīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/460/ES (5).

| (6) | Kirasao valdība 2014. gada 23. jūnijā iesniedza lūgumu uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 1. janvārim piešķirt atkāpi attiecībā uz ikgadēju 7 000 tonnu cukura produktu, kas raksturoti kā bioloģiski ražots cukurniedru jēlcukurs, tradicionālais cukurniedru jēlcukurs ar KN kodu 1701 13 un cukura maisījumi ar KN kodu 1701 99, 1806 10 un 2106 90. Kirasao valdība 2014. gada 1. septembrī saistībā ar tās lūgumu iesniedza papildu informāciju, kas cita starpā norāda, ka atkāpes piešķiršana tika lūgta attiecībā uz laikposmu no 2014. gada 1. oktobra līdz 2020. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

(6)

Kirasao valdība 2014. gada 23. jūnijā iesniedza lūgumu uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 1. janvārim piešķirt atkāpi attiecībā uz ikgadēju 7 000 tonnu cukura produktu, kas raksturoti kā bioloģiski ražots cukurniedru jēlcukurs, tradicionālais cukurniedru jēlcukurs ar KN kodu 1701 13 un cukura maisījumi ar KN kodu 1701 99, 1806 10 un 2106 90. Kirasao valdība 2014. gada 1. septembrī saistībā ar tās lūgumu iesniedza papildu informāciju, kas cita starpā norāda, ka atkāpes piešķiršana tika lūgta attiecībā uz laikposmu no 2014. gada 1. oktobra līdz 2020. gada 1. janvārim.

| (7) | Kirasao paskaidroja, ka no 2014. gada 1. janvāra ir izbeigtas cukura pārstrādes darbības attiecīgajā nozarē, ņemot vērā to, ka ar Lēmumu 2013/755/ES netiek piedāvāta iespēja eksportēt uz Savienību bez ievedmuitas nodokļiem, jo attiecīgās nozares pārstrādes darbības uzskata par nepietiekamām, lai izstrādājumam piešķirtu noteiktas izcelsmes izstrādājumu statusu. Tomēr minētā nozare ir gatava ieguldīt sauso bioloģisko produktu pārstrādē, iepakošanā un vairumtirdzniecībā nolūkā eksportēt reģionā, tiklīdz tā būs guvusi vajadzīgo peļņu, ar ko segt minētos ieguldījumus. Mērķis ir uzsākt šīs jaunās darbības 2015. gada otrajā pusē. Nozare paredz, ka šo jauno darbību rezultātā palielināsies tajā strādājošo skaits. |
| --- | --- |

(7)

Kirasao paskaidroja, ka no 2014. gada 1. janvāra ir izbeigtas cukura pārstrādes darbības attiecīgajā nozarē, ņemot vērā to, ka ar Lēmumu 2013/755/ES netiek piedāvāta iespēja eksportēt uz Savienību bez ievedmuitas nodokļiem, jo attiecīgās nozares pārstrādes darbības uzskata par nepietiekamām, lai izstrādājumam piešķirtu noteiktas izcelsmes izstrādājumu statusu. Tomēr minētā nozare ir gatava ieguldīt sauso bioloģisko produktu pārstrādē, iepakošanā un vairumtirdzniecībā nolūkā eksportēt reģionā, tiklīdz tā būs guvusi vajadzīgo peļņu, ar ko segt minētos ieguldījumus. Mērķis ir uzsākt šīs jaunās darbības 2015. gada otrajā pusē. Nozare paredz, ka šo jauno darbību rezultātā palielināsies tajā strādājošo skaits.

| (8) | Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Kirasao, pašreizējās tirgus cenās var gūt neto peļņu EUR 25,42 par tonnu pēc nodokļu nomaksas, eksportējot uz Savienību 2 000 tonnu trešo valstu bioloģiski ražotā cukura, kas samalts Kirasao, ja to var ievest saskaņā ar preferenciālo režīmu kā cukuru, kura izcelsme ir Kirasao. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Kirasao, pašreizējās tirgus cenās var gūt neto peļņu EUR 25,42 par tonnu pēc nodokļu nomaksas, eksportējot uz Savienību 2 000 tonnu trešo valstu bioloģiski ražotā cukura, kas samalts Kirasao, ja to var ievest saskaņā ar preferenciālo režīmu kā cukuru, kura izcelsme ir Kirasao.

| (9) | Cukurniedru cukura ražošanas izmaksas Brazīlijā, tostarp administratīvās izmaksas, ir EUR 294 par tonnu cukurniedru jēlcukura. Šķiet maz ticams, ka bioloģiski ražotā cukurniedru cukura attīrīšanas, malšanas un iepakošanas izmaksas (kas iekļautas Komisijai nosūtītajos datos) Kirasao būtu augstākas nekā EUR 294 par tonnu, pat tad, ja pieskaita transportēšanas uz ES izmaksas. Gluži pretēji, jāuzskata, ka šajās izmaksās ir ietverti citi vispārējie komponenti un guvumi. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomisko aktivitāti, ražošanas izmaksām Kirasao, kur tiek veikta tikai vienkārša apstrāde, ieskaitot transportēšanas izmaksas uz Savienību, būtu jābūt zemākām par vai vienādām ar cukurniedru izaudzēšanas un pārstrādes izmaksām Brazīlijā. Tādējādi, pieņemot, ka bioloģiski ražota cukurniedru jēlcukura attīrīšanas, malšanas un iepakošanas reālās izmaksas Kirasao ir EUR 294 par tonnu, ieskaitot transportēšanu uz ES, ir iespējams gūt peļņu EUR 192 par tonnu pēc nodokļu nomaksas. Par nesamērīgu ir uzskatāms tas, ka par tonnu cukurniedru cukura, kas iegūts, maļot trešo valstu cukuru Kirasao, iegūstamā peļņa ir tikai EUR 25,42, tajā pašā laikā cukuram no trešām valstīm ir piešķirta beznodokļu piekļuve Savienības tirgum un tas ir atbrīvots no ievedmuitas maksājuma EUR 419 apmērā par tonnu. |
| --- | --- |

(9)

Cukurniedru cukura ražošanas izmaksas Brazīlijā, tostarp administratīvās izmaksas, ir EUR 294 par tonnu cukurniedru jēlcukura. Šķiet maz ticams, ka bioloģiski ražotā cukurniedru cukura attīrīšanas, malšanas un iepakošanas izmaksas (kas iekļautas Komisijai nosūtītajos datos) Kirasao būtu augstākas nekā EUR 294 par tonnu, pat tad, ja pieskaita transportēšanas uz ES izmaksas. Gluži pretēji, jāuzskata, ka šajās izmaksās ir ietverti citi vispārējie komponenti un guvumi. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomisko aktivitāti, ražošanas izmaksām Kirasao, kur tiek veikta tikai vienkārša apstrāde, ieskaitot transportēšanas izmaksas uz Savienību, būtu jābūt zemākām par vai vienādām ar cukurniedru izaudzēšanas un pārstrādes izmaksām Brazīlijā. Tādējādi, pieņemot, ka bioloģiski ražota cukurniedru jēlcukura attīrīšanas, malšanas un iepakošanas reālās izmaksas Kirasao ir EUR 294 par tonnu, ieskaitot transportēšanu uz ES, ir iespējams gūt peļņu EUR 192 par tonnu pēc nodokļu nomaksas. Par nesamērīgu ir uzskatāms tas, ka par tonnu cukurniedru cukura, kas iegūts, maļot trešo valstu cukuru Kirasao, iegūstamā peļņa ir tikai EUR 25,42, tajā pašā laikā cukuram no trešām valstīm ir piešķirta beznodokļu piekļuve Savienības tirgum un tas ir atbrīvots no ievedmuitas maksājuma EUR 419 apmērā par tonnu.

| (10) | Atkāpe ir pieprasīta attiecībā uz 7 000 tonnām cukura produktu, kas raksturoti kā bioloģiski ražots cukurniedru cukurs, tradicionālais cukurniedru cukurs un cukura maisījumi. Tomēr lūgumā nav minētas cukuru maisījumu ražošanā izmantotā pektīna, kazeināta, piena pulvera un kakao pulvera cenas, kas nepieciešamas, lai aprēķinātu iespējamo peļņu. Tāpēc atkāpe būtu jāpiešķir tikai attiecībā uz bioloģiski ražotu cukurniedru jēlcukuru un tradicionālo cukurniedru jēlcukuru. |
| --- | --- |

(10)

Atkāpe ir pieprasīta attiecībā uz 7 000 tonnām cukura produktu, kas raksturoti kā bioloģiski ražots cukurniedru cukurs, tradicionālais cukurniedru cukurs un cukura maisījumi. Tomēr lūgumā nav minētas cukuru maisījumu ražošanā izmantotā pektīna, kazeināta, piena pulvera un kakao pulvera cenas, kas nepieciešamas, lai aprēķinātu iespējamo peļņu. Tāpēc atkāpe būtu jāpiešķir tikai attiecībā uz bioloģiski ražotu cukurniedru jēlcukuru un tradicionālo cukurniedru jēlcukuru.

| (11) | Kirasao paskaidro, ka atkāpe ļautu atsākt nozares darbību un atjaunot nodarbinātību, veicinot eksportu un vairojot ārvalstu valūtas apgrozījumu. Turklāt nozare, pildot savas nodokļu saistības, papildina valdības ieņēmumus. |
| --- | --- |

(11)

Kirasao paskaidro, ka atkāpe ļautu atsākt nozares darbību un atjaunot nodarbinātību, veicinot eksportu un vairojot ārvalstu valūtas apgrozījumu. Turklāt nozare, pildot savas nodokļu saistības, papildina valdības ieņēmumus.

| (12) | Laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam Kirasao guva labumu no atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar Lēmumu 2001/822/EK un kas palīdzēja radīt apgrozījumu, kurš nepieciešams, lai veiktu ieguldījumus darbības dažādošanā nolūkā ražot produktus, kuriem nav nepieciešama atkāpe no izcelsmes noteikumiem. Saskaņā ar saņemto informāciju 2009. gadā ieguldījumi bija pavisam nelieli un laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam tie vispār netika veikti. Tādējādi atkāpes palīdzēja vienīgi uzturēt malšanas un iepakošanas darbības, neveicinot esošās nozares ilgtspējīgu attīstību vai jaunas nozares izveidi. Tāpēc atkāpes termiņa beigās ir jāpārbauda, vai atkāpes radītā peļņa tika efektīvi ieguldīta jaunās iekārtās sauso bioloģisko produktu ražošanai, un tas, cik lielā mērā tā ir veicinājusi jaunu nodarbinātības iespēju radīšanu. Kirasao valdībai tādēļ pārbaudes nolūkā būtu jāiesniedz Savienībai apstiprināti pierādījumi par veiktajiem ieguldījumiem un nodarbinātības rādītājiem. |
| --- | --- |

(12)

Laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam Kirasao guva labumu no atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar Lēmumu 2001/822/EK un kas palīdzēja radīt apgrozījumu, kurš nepieciešams, lai veiktu ieguldījumus darbības dažādošanā nolūkā ražot produktus, kuriem nav nepieciešama atkāpe no izcelsmes noteikumiem. Saskaņā ar saņemto informāciju 2009. gadā ieguldījumi bija pavisam nelieli un laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam tie vispār netika veikti. Tādējādi atkāpes palīdzēja vienīgi uzturēt malšanas un iepakošanas darbības, neveicinot esošās nozares ilgtspējīgu attīstību vai jaunas nozares izveidi. Tāpēc atkāpes termiņa beigās ir jāpārbauda, vai atkāpes radītā peļņa tika efektīvi ieguldīta jaunās iekārtās sauso bioloģisko produktu ražošanai, un tas, cik lielā mērā tā ir veicinājusi jaunu nodarbinātības iespēju radīšanu. Kirasao valdībai tādēļ pārbaudes nolūkā būtu jāiesniedz Savienībai apstiprināti pierādījumi par veiktajiem ieguldījumiem un nodarbinātības rādītājiem.

| (13) | Komisija uzskata, ka tīrā peļņa pēc nodokļu nomaksas EUR 192 par tonnu ir reāla peļņa par bioloģiski ražota cukurniedru jēlcukura attīrīšanu, malšanu un iepakošanu Kirasao. Tāpēc būtu jābūt iespējai finansēt plānotos ieguldījumus EUR 300 000 apmērā (saskaņā ar Kirasao valdības iesniegtajiem datiem), saražojot 1 560 tonnas cukurniedru jēlcukura. Atkāpe tādējādi būtu jāpiešķir attiecībā uz 780 tonnām laikposmam no 2015. gada 1. aprīļa līdz 2016. gada 31. martam un attiecībā uz 780 tonnām laikposmam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 2017. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(13)

Komisija uzskata, ka tīrā peļņa pēc nodokļu nomaksas EUR 192 par tonnu ir reāla peļņa par bioloģiski ražota cukurniedru jēlcukura attīrīšanu, malšanu un iepakošanu Kirasao. Tāpēc būtu jābūt iespējai finansēt plānotos ieguldījumus EUR 300 000 apmērā (saskaņā ar Kirasao valdības iesniegtajiem datiem), saražojot 1 560 tonnas cukurniedru jēlcukura. Atkāpe tādējādi būtu jāpiešķir attiecībā uz 780 tonnām laikposmam no 2015. gada 1. aprīļa līdz 2016. gada 31. martam un attiecībā uz 780 tonnām laikposmam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 2017. gada 31. martam.

| (14) | Ar 2014. gada 21. novembra vēstuli Komisija lūdza, lai Kirasao iepazīstas ar Komisijas novērtējumu un dara zināmu savu viedokli. Tika noteikts termiņš atbildes sniegšanai, proti, 2014. gada 3. decembris. No Kirasao iestādēm 2014. gada 3. decembrī tika saņemta atbilde. |
| --- | --- |

(14)

Ar 2014. gada 21. novembra vēstuli Komisija lūdza, lai Kirasao iepazīstas ar Komisijas novērtējumu un dara zināmu savu viedokli. Tika noteikts termiņš atbildes sniegšanai, proti, 2014. gada 3. decembris. No Kirasao iestādēm 2014. gada 3. decembrī tika saņemta atbilde.

| (15) | Ņemot vērā minētos nosacījumus, atkāpe nevar izraisīt nopietnu kaitējumu ekonomikas sektoram vai Savienības rūpniecības nozarei. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā minētos nosacījumus, atkāpe nevar izraisīt nopietnu kaitējumu ekonomikas sektoram vai Savienības rūpniecības nozarei.

| (16) | Ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (6) paredz noteikumus par tarifa kvotu pārvaldību. Šie noteikumi jāpiemēro daudzumu pārvaldībai, ņemot vērā daudzumus, uz kuriem attiecina attiecīgo atkāpi. |
| --- | --- |

(16)

Ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (6) paredz noteikumus par tarifa kvotu pārvaldību. Šie noteikumi jāpiemēro daudzumu pārvaldībai, ņemot vērā daudzumus, uz kuriem attiecina attiecīgo atkāpi.

| (17) | Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(17)

Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Lēmuma 2013/755/ES VI pielikuma, cukurniedru jēlcukurs ar KN kodu ex 1701 13, kas iegūts nenoteiktas izcelsmes cukurniedru jēlcukura malšanas rezultātā Kirasao, saskaņā ar šā lēmuma 2. līdz 5. panta nosacījumiem uzskatāms par tādu, kura izcelsme ir Kirasao.

2. pants

Lēmuma 1. pantā paredzētā atkāpe attiecas uz šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem daudzumiem, ko importē Savienībā no Kirasao laikposmā no 2015. gada 1. aprīļa līdz 2017. gada 31. martam.

3. pants

Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu, kas attiecas uz tarifu kvotu pārvaldību, piemēro pielikumā minēto daudzumu pārvaldībai.

4. pants

1.   Kirasao muitas iestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai kvantitatīvi pārbaudītu 1. pantā minēto izstrādājumu eksportu.

2.   Līdz tā mēneša beigām, kas seko katram ceturksnim, Kirasao kompetentās iestādes nosūta Komisijai ceturkšņa paziņojumu par daudzumiem, par kuriem saskaņā ar šo lēmumu izdoti pārvadājumu sertifikāti EUR.1, un šo sertifikātu kārtas numurus.

3.   Saskaņā ar šo lēmumu izsniegtajos pārvadājumu sertifikātos EUR.1 iekļauj vienu no šādiem ierakstiem:

| — | “Derogation – [Commission Implementing Decision (EU) 2015/164]”, |
| --- | --- |

—

“Derogation – [Commission Implementing Decision (EU) 2015/164]”,

| — | “Dérogation – [Décision d'exécution (UE) 2015/164 de la Commission]”. |
| --- | --- |

—

“Dérogation – [Décision d'exécution (UE) 2015/164 de la Commission]”.

5. pants

Kirasao valdība līdz 2016. gada 1. oktobrim nosūta Komisijai pierādījumus, kas apliecina, ka atkāpes rezultātā nozarē gūtā peļņa tiek efektīvi ieguldīta jaunās iekārtās sauso bioloģisko produktu ražošanai un veicina jaunu darba vietu radīšanu.

6. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2015. gada 2. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 9. septembra Lēmums 2009/699/EK par atkāpi no Padomes Lēmumā 2001/822/EK paredzētajiem izcelsmes noteikumiem attiecībā uz cukuru no Nīderlandes Antiļām (OV L 239, 10.9.2009., 55. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2011. gada 20. janvāra Lēmums 2011/47/ES par atkāpi no Padomes Lēmumā 2001/822/EK paredzētajiem izcelsmes noteikumiem attiecībā uz cukuru no Nīderlandes Antiļām (OV L 21, 25.1.2011., 3. lpp.).

3

(4)  Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmums 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (“Aizjūras asociācijas lēmums”) (OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2013. gada 17. septembra Īstenošanas lēmums 2013/460/ES, ar ko atsaka piešķirt atkāpi no Padomes Lēmuma 2001/822/EK attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, kas ir piemērojami cukuram, kurš ievests no Kirasao (OV L 249, 19.9.2013., 6. lpp.).

5

(6)  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | KN kods | Preču apraksts | Laikposmi | Daudzumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1960 | 1701 13 | Cukurniedru jēlcukurs | 1.4.2015.–31.3.2016.
  1.4.2016.–31.3.2017. | 780 tonnas
  780 tonnas |

Kārtas numurs

KN kods

Preču apraksts

Laikposmi

Daudzumi

09.1960

1701 13

Cukurniedru jēlcukurs

1.4.2015.–31.3.2016.

1.4.2016.–31.3.2017.

780 tonnas

780 tonnas

---