# Službeni list L 15/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 15 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.22. siječnja 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 15

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.22. siječnja 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Vijeća (EU) 2015/81 od 19. prosinca 2014. o utvrđivanju jedinstvenih uvjeta primjene Uredbe (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s ex ante doprinosima jedinstvenom fondu za sanaciju | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/82 оd 21. siječnja 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 i parcijalnim privremenim revizijama u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 | 8 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/83 оd 21. siječnja 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 | 31 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/84 оd 21. siječnja 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije | 54 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/85 оd 21. siječnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 70 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/86 оd 21. siječnja 2015. o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole i zahtjevima za uvozna prava podnesenima od 1. do 7. siječnja 2015. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 616/2007 otvorene u sektoru mesa peradi | 73 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/87 оd 21. siječnja 2015. o prihvaćanju ponuđenog preuzimanja obveza u vezi s antidampinškim postupkom koji se odnosi na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine | 75 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Vijeća (EU) 2015/81 od 19. prosinca 2014. o utvrđivanju jedinstvenih uvjeta primjene Uredbe (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s ex ante doprinosima jedinstvenom fondu za sanaciju

ex ante

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/82 оd 21. siječnja 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 i parcijalnim privremenim revizijama u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

8

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/83 оd 21. siječnja 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

31

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/84 оd 21. siječnja 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije

54

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/85 оd 21. siječnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

70

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/86 оd 21. siječnja 2015. o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole i zahtjevima za uvozna prava podnesenima od 1. do 7. siječnja 2015. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 616/2007 otvorene u sektoru mesa peradi

73

ODLUKE

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/87 оd 21. siječnja 2015. o prihvaćanju ponuđenog preuzimanja obveza u vezi s antidampinškim postupkom koji se odnosi na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine

75

| | | III.   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 153/2014 od 9. srpnja 2014. o izmjeni Priloga X. (Usluge općenito) Sporazuma o EGP-u [2015/88] | 78 |
| | * | Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 154/2014 od 9. srpnja 2014. o izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u [2015/89] | 80 |
| | * | Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 155/2014 od 9. srpnja 2014. o izmjeni Priloga XXII. (Pravo trgovačkih društava) Sporazumu o EGP-u [2015/90] | 81 |
| | * | Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 156/2014 od 9. srpnja 2014. o izmjeni Priloga XXII. (Pravo trgovačkih društava) Sporazumu o EGP-u [2015/91] | 83 |
| | * | Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 157/2014 od 9. srpnja 2014. o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda [2015/92] | 85 |
| | * | Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 158/2014 od 9. srpnja 2014. o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda [2015/93] | 86 |
| | * | Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 159/2014 od 9. srpnja 2014. o izmjeni određenih priloga Sporazumu i protokola uz Sporazum o EGP-u [2015/94] | 87 |
| | * | Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 302/14/COL od 16. srpnja 2014. o 99. izmjeni postupovnih pravila i pozitivnog prava u području državnih potpora izmjenom određenih smjernica o državnim potporama [2015/95] | 103 |

III.   Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 153/2014 od 9. srpnja 2014. o izmjeni Priloga X. (Usluge općenito) Sporazuma o EGP-u [2015/88]

78

*

Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 154/2014 od 9. srpnja 2014. o izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u [2015/89]

80

*

Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 155/2014 od 9. srpnja 2014. o izmjeni Priloga XXII. (Pravo trgovačkih društava) Sporazumu o EGP-u [2015/90]

81

*

Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 156/2014 od 9. srpnja 2014. o izmjeni Priloga XXII. (Pravo trgovačkih društava) Sporazumu o EGP-u [2015/91]

83

*

Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 157/2014 od 9. srpnja 2014. o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda [2015/92]

85

*

Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 158/2014 od 9. srpnja 2014. o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda [2015/93]

86

*

Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 159/2014 od 9. srpnja 2014. o izmjeni određenih priloga Sporazumu i protokola uz Sporazum o EGP-u [2015/94]

87

*

Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 302/14/COL od 16. srpnja 2014. o 99. izmjeni postupovnih pravila i pozitivnog prava u području državnih potpora izmjenom određenih smjernica o državnim potporama [2015/95]

103

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Uredbe Komisije (EZ) br. 1263/96 od 1. srpnja 1996. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 1107/96 o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92 ( SL L 163, 2.7.1996. ) | 106 |
| | * | Ispravak Uredbe Komisije (EU) br. 1361/2014 оd 18. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja 3 i 13 i međunarodnim računovodstvenim standardom 40 ( SL L 365, 19.12.2014. ) | 106 |

Ispravci

*

Ispravak Uredbe Komisije (EZ) br. 1263/96 od 1. srpnja 1996. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 1107/96 o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92 ( SL L 163, 2.7.1996. )

( SL L 163, 2.7.1996. )

106

*

Ispravak Uredbe Komisije (EU) br. 1361/2014 оd 18. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja 3 i 13 i međunarodnim računovodstvenim standardom 40 ( SL L 365, 19.12.2014. )

( SL L 365, 19.12.2014. )

106

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/1

---

PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) 2015/81

od 19. prosinca 2014.

o utvrđivanju jedinstvenih uvjeta primjene Uredbe (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s ex ante doprinosima jedinstvenom fondu za sanaciju

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (1), a posebno njezin članak 70. stavak 7.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Jedinstveni fond za sanaciju („Fond”) uspostavljen je na temelju Uredbe (EU) br. 806/2014 kao jedinstveni financijski aranžman za sve države članice koje sudjeluju u jedinstvenom nadzornom mehanizmu („SSM”) na temelju Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (2) i u jedinstvenom sanacijskom mehanizmu („SRM”) („države članice sudionice”). |
| --- | --- |

(1)

Jedinstveni fond za sanaciju („Fond”) uspostavljen je na temelju Uredbe (EU) br. 806/2014 kao jedinstveni financijski aranžman za sve države članice koje sudjeluju u jedinstvenom nadzornom mehanizmu („SSM”) na temelju Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (2) i u jedinstvenom sanacijskom mehanizmu („SRM”) („države članice sudionice”).

| (2) | Prema članku 67. stavku 2. Uredbe (EU) br. 806/2014, Jedinstveni odbor za sanaciju („Odbor”) osnovan na temelju te Uredbe zadužen je za upravljanje Fondom. |
| --- | --- |

(2)

Prema članku 67. stavku 2. Uredbe (EU) br. 806/2014, Jedinstveni odbor za sanaciju („Odbor”) osnovan na temelju te Uredbe zadužen je za upravljanje Fondom.

| (3) | U skladu s člankom 76. Uredbe (EU) br. 806/2014, Fond bi se trebao upotrebljavati u postupcima sanacije ako Odbor smatra da je to potrebno za osiguravanje djelotvorne primjene instrumenata sanacije. Fond bi trebao raspolagati dostatnim financijskim sredstvima kako bi se omogućilo djelotvorno funkcioniranje okvira za sanaciju na način da se omogući intervencija kada je to potrebno radi djelotvorne primjene instrumenata sanacije i zaštite financijske stabilnosti bez upotrebe novca poreznih obveznika. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 76. Uredbe (EU) br. 806/2014, Fond bi se trebao upotrebljavati u postupcima sanacije ako Odbor smatra da je to potrebno za osiguravanje djelotvorne primjene instrumenata sanacije. Fond bi trebao raspolagati dostatnim financijskim sredstvima kako bi se omogućilo djelotvorno funkcioniranje okvira za sanaciju na način da se omogući intervencija kada je to potrebno radi djelotvorne primjene instrumenata sanacije i zaštite financijske stabilnosti bez upotrebe novca poreznih obveznika.

| (4) | Odbor je ovlašten za izračun, na temelju članka 70. stavka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014, pojedinačnih ex ante doprinosa koje moraju platiti sve institucije s odobrenjem za rad na državnim područjima svih država članica sudionica. |
| --- | --- |

(4)

Odbor je ovlašten za izračun, na temelju članka 70. stavka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014, pojedinačnih ex ante doprinosa koje moraju platiti sve institucije s odobrenjem za rad na državnim područjima svih država članica sudionica.

| (5) | Odbor bi trebao izračunati godišnje doprinose Fondu na temelju jedinstvene ciljne razine izražene kao postotak iznosa osiguranih depozita svih kreditnih institucija s odobrenjem za rad u svim državama članicama sudionicama. U skladu s člankom 69. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 806/2014, Odbor bi trebao osigurati da do kraja početnog razdoblja od osam godina od 1. siječnja 2016. ili od datuma na koji se članak 69. stavak 1. Uredbe (EU) br. 806/2014 primjenjuje u skladu s člankom 99. stavkom 6. te Uredbe, financijska sredstva Fonda dostignu barem ciljnu razinu iz članka 69. stavka 1. Uredbe (EU) br. 806/2014. |
| --- | --- |

(5)

Odbor bi trebao izračunati godišnje doprinose Fondu na temelju jedinstvene ciljne razine izražene kao postotak iznosa osiguranih depozita svih kreditnih institucija s odobrenjem za rad u svim državama članicama sudionicama. U skladu s člankom 69. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 806/2014, Odbor bi trebao osigurati da do kraja početnog razdoblja od osam godina od 1. siječnja 2016. ili od datuma na koji se članak 69. stavak 1. Uredbe (EU) br. 806/2014 primjenjuje u skladu s člankom 99. stavkom 6. te Uredbe, financijska sredstva Fonda dostignu barem ciljnu razinu iz članka 69. stavka 1. Uredbe (EU) br. 806/2014.

| (6) | Doprinose koje su prikupile države članice sudionice u skladu s člancima 103. i 104. Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i prenijele u Fond na temelju članka 3. stavka 3. Sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u jedinstveni fond za sanaciju kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki 36. Uredbe (EU) br. 806/2014 („Sporazum”) trebalo bi uključiti u izračun pojedinačnih doprinosa te oduzeti od iznosa koji svaka institucija treba platiti. Pri tom izračunu trebalo bi uzeti u obzir da bi iznosi koje ugovorne stranke trebaju prenijeti u skladu s člankom 3. stavcima 3. i 4. Sporazuma trebali biti u visini od 10 % ciljne razine određene u članku 102. stavku 1. Direktive 2014/59/EU. Odbor će osigurati da iznosi koje treba prenijeti u skladu sa Sporazumom povlače za sobom jednak udio neopozivih obveza plaćanja za svaku državu članicu sudionicu. |
| --- | --- |

(6)

Doprinose koje su prikupile države članice sudionice u skladu s člancima 103. i 104. Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i prenijele u Fond na temelju članka 3. stavka 3. Sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u jedinstveni fond za sanaciju kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki 36. Uredbe (EU) br. 806/2014 („Sporazum”) trebalo bi uključiti u izračun pojedinačnih doprinosa te oduzeti od iznosa koji svaka institucija treba platiti. Pri tom izračunu trebalo bi uzeti u obzir da bi iznosi koje ugovorne stranke trebaju prenijeti u skladu s člankom 3. stavcima 3. i 4. Sporazuma trebali biti u visini od 10 % ciljne razine određene u članku 102. stavku 1. Direktive 2014/59/EU. Odbor će osigurati da iznosi koje treba prenijeti u skladu sa Sporazumom povlače za sobom jednak udio neopozivih obveza plaćanja za svaku državu članicu sudionicu.

| (7) | Na temelju članka 70. stavka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014, godišnji doprinos Fondu trebao bi se temeljiti na paušalnom doprinosu utvrđenom na temelju obveza institucije, isključujući vlastita sredstva i pokrivene depozite, i doprinosu prilagođenom za rizik ovisno o profilu rizičnosti te institucije. |
| --- | --- |

(7)

Na temelju članka 70. stavka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014, godišnji doprinos Fondu trebao bi se temeljiti na paušalnom doprinosu utvrđenom na temelju obveza institucije, isključujući vlastita sredstva i pokrivene depozite, i doprinosu prilagođenom za rizik ovisno o profilu rizičnosti te institucije.

| (8) | U skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 806/2014, Odbor se, za potrebe primjene te Uredbe i Direktive 2014/59/EU, smatra relevantnim nacionalnim sanacijskim tijelom ili, u slučaju sanacije prekograničnih grupacija, relevantno tijelo za sanaciju na razini grupacije ako obavlja zadaće i izvršava ovlasti koje trebaju obavljati ili izvršavati nacionalna sanacijska tijela u skladu s tim pravnim aktima, ne dovodeći u pitanje članak 7. Uredbe (EU) br. 806/2014. Stoga bi se Odbor također trebao smatrati sanacijskim tijelom za potrebe primjene Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/63 (4). Odredbe predviđene tom Delegiranom uredbom primjenjuju se na Odbor kada on obavlja zadaće i izvršava ovlasti utvrđene ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 806/2014, Odbor se, za potrebe primjene te Uredbe i Direktive 2014/59/EU, smatra relevantnim nacionalnim sanacijskim tijelom ili, u slučaju sanacije prekograničnih grupacija, relevantno tijelo za sanaciju na razini grupacije ako obavlja zadaće i izvršava ovlasti koje trebaju obavljati ili izvršavati nacionalna sanacijska tijela u skladu s tim pravnim aktima, ne dovodeći u pitanje članak 7. Uredbe (EU) br. 806/2014. Stoga bi se Odbor također trebao smatrati sanacijskim tijelom za potrebe primjene Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/63 (4). Odredbe predviđene tom Delegiranom uredbom primjenjuju se na Odbor kada on obavlja zadaće i izvršava ovlasti utvrđene ovom Uredbom.

| (9) | Za potrebe izračuna godišnjeg doprinosa, Odbor primjenjuje metodologiju utvrđenu Delegiranom uredbom (EU) 2015/63, što se zahtijeva člankom 70. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 806/2014. Stoga se posebni režim koji se primjenjuje na institucije koje se smatraju malim institucijama na temelju te Delegirane uredbe također primjenjuje na sve institucije s odobrenjem za rad na državnim područjima svih država članica sudionica koje ispunjavaju kriterije određene u toj Delegiranoj uredbi kako bi ih se smatralo malim institucijama. |
| --- | --- |

(9)

Za potrebe izračuna godišnjeg doprinosa, Odbor primjenjuje metodologiju utvrđenu Delegiranom uredbom (EU) 2015/63, što se zahtijeva člankom 70. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 806/2014. Stoga se posebni režim koji se primjenjuje na institucije koje se smatraju malim institucijama na temelju te Delegirane uredbe također primjenjuje na sve institucije s odobrenjem za rad na državnim područjima svih država članica sudionica koje ispunjavaju kriterije određene u toj Delegiranoj uredbi kako bi ih se smatralo malim institucijama.

| (10) | Budući da se pravilima utvrđenima ovom Uredbom određuju uvjeti primjene metodologije utvrđene u Delegiranoj uredbi (EU) 2015/63 donesenoj u skladu s člankom 103. stavkom 7. Direktive 2014/59/EU, razlike između izračuna godišnjih doprinosa Odbora za institucije s odobrenjem za rad u državama članicama sudionicama i izračuna godišnjih doprinosa u državama članicama koje ne sudjeluju u jedinstvenom sanacijskom mehanizmu trebale bi odražavati samo posebnosti jedinstvenog sustava u državama članicama sudionicama. Te posebnosti proizlaze iz činjenice da u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma postoji jedinstvena ciljna razina za sve države članice sudionice. Primjenom iste metodologije za izračun godišnjih doprinosa u svim državama članicama trebali bi se općenito očuvati jednaki tržišni uvjeti među državama članicama sudionicama i snažno unutarnje tržište. |
| --- | --- |

(10)

Budući da se pravilima utvrđenima ovom Uredbom određuju uvjeti primjene metodologije utvrđene u Delegiranoj uredbi (EU) 2015/63 donesenoj u skladu s člankom 103. stavkom 7. Direktive 2014/59/EU, razlike između izračuna godišnjih doprinosa Odbora za institucije s odobrenjem za rad u državama članicama sudionicama i izračuna godišnjih doprinosa u državama članicama koje ne sudjeluju u jedinstvenom sanacijskom mehanizmu trebale bi odražavati samo posebnosti jedinstvenog sustava u državama članicama sudionicama. Te posebnosti proizlaze iz činjenice da u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma postoji jedinstvena ciljna razina za sve države članice sudionice. Primjenom iste metodologije za izračun godišnjih doprinosa u svim državama članicama trebali bi se općenito očuvati jednaki tržišni uvjeti među državama članicama sudionicama i snažno unutarnje tržište.

| (11) | U okviru jedinstvenog fonda za sanaciju s europskom ciljnom razinom, godišnji pojedinačni doprinos institucija s odobrenjem za rad na državnim područjima svih država članica sudionica ovisi o doprinosima svih institucija na koje se primjenjuje jedinstveni sanacijski mehanizam. Ključ djelotvornog funkcioniranja jedinstvenog sanacijskog mehanizma i nesmetanog postupka uspostave Fonda jest da sve institucije u potpunosti i pravovremeno uplate Fondu svoje godišnje doprinose. |
| --- | --- |

(11)

U okviru jedinstvenog fonda za sanaciju s europskom ciljnom razinom, godišnji pojedinačni doprinos institucija s odobrenjem za rad na državnim područjima svih država članica sudionica ovisi o doprinosima svih institucija na koje se primjenjuje jedinstveni sanacijski mehanizam. Ključ djelotvornog funkcioniranja jedinstvenog sanacijskog mehanizma i nesmetanog postupka uspostave Fonda jest da sve institucije u potpunosti i pravovremeno uplate Fondu svoje godišnje doprinose.

| (12) | U skladu s člankom 67. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 806/2014, doprinosi Fondu koje izračunava Odbor prikupljaju nacionalna sanacijska tijela te ih prenose u Fond u skladu sa Sporazumom. Formati i načini prikazivanja podataka koje određuje Odbor mogu također uključivati zahtjev da sve podatke o kojima institucije trebaju izvijestiti, a posebno podatke iz članka 7. stavka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014, potvrdi revizor ili, prema potrebi, nadležno tijelo. |
| --- | --- |

(12)

U skladu s člankom 67. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 806/2014, doprinosi Fondu koje izračunava Odbor prikupljaju nacionalna sanacijska tijela te ih prenose u Fond u skladu sa Sporazumom. Formati i načini prikazivanja podataka koje određuje Odbor mogu također uključivati zahtjev da sve podatke o kojima institucije trebaju izvijestiti, a posebno podatke iz članka 7. stavka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014, potvrdi revizor ili, prema potrebi, nadležno tijelo.

| (13) | Člankom 70. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 806/2014 od Odbora se zahtijeva da u primjeni doprinosa prilagođenog za rizik pri izračunu pojedinačnih doprinosa u obzir uzme načelo proporcionalnosti, bez narušavanja struktura bankovnog sektora država članica. Doprinos prilagođen za rizik temelji se na kriterijima utvrđenima u članku 103. stavku 7. Direktive 2014/59/EU. U skladu s člankom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 806/2014, upotreba Fonda ovisi o stupanju na snagu Sporazuma. Na temelju Sporazuma, doprinosi koje prikupljaju države članice sudionice dodjeljuju se odjeljcima koji odgovaraju svakoj od njih. Odjeljci podliježu postupnom objedinjavanju tijekom prijelaznog razdoblja od osam godina na način da će prestati postojati nakon kraja prijelaznog razdoblja. |
| --- | --- |

(13)

Člankom 70. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 806/2014 od Odbora se zahtijeva da u primjeni doprinosa prilagođenog za rizik pri izračunu pojedinačnih doprinosa u obzir uzme načelo proporcionalnosti, bez narušavanja struktura bankovnog sektora država članica. Doprinos prilagođen za rizik temelji se na kriterijima utvrđenima u članku 103. stavku 7. Direktive 2014/59/EU. U skladu s člankom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 806/2014, upotreba Fonda ovisi o stupanju na snagu Sporazuma. Na temelju Sporazuma, doprinosi koje prikupljaju države članice sudionice dodjeljuju se odjeljcima koji odgovaraju svakoj od njih. Odjeljci podliježu postupnom objedinjavanju tijekom prijelaznog razdoblja od osam godina na način da će prestati postojati nakon kraja prijelaznog razdoblja.

| (14) | Okolnosti u kojima se, s jedne strane, na temelju Uredbe (EU) br. 806/2014 doprinosi izračunavaju na temelju jedinstvene ciljne razine te u kojima će, s druge strane, u skladu sa Sporazumom, pokriće za određene rizike koji su povezani u okviru nacionalnog bankovnog sektora tijekom prijelaznog razdoblja na koje se odnosi biti isključivo postupno objedinjeno, mogu utjecati na tržišnu percepciju nekih institucija te stoga na njihovo financijsko stanje, u smislu članka 103. stavka 7. točke (c) Direktive 2014/59/EU, te na taj način imati negativan učinak na njihov profil rizičnosti. Nadalje, sustav koji se privremeno temelji na odjeljcima može na globalnoj razini utjecati na relativnu važnost institucija u odnosu na stabilnost financijskog sustava ili gospodarstva, kako je navedeno u članku 103. stavku 7. točki (g) Direktive 2014/59/EU. Važnost institucija u pogledu stabilnosti financijskog sustava ili gospodarstva trebalo bi utvrditi u odnosu na državu članicu u kojoj se institucija nalazi (odnosno očekivani gubitak za dio odjeljka koji još nije objedinjen) i na čitavu bankovnu uniju (odnosno očekivani gubitak za dio odjeljka koji je objedinjen). Na taj način doprinos prilagođen za rizik bio bi razmjeran očekivanoj upotrebi neobjedinjenih financijskih sredstava određenog odjeljka tijekom prijelaznog razdoblja. |
| --- | --- |

(14)

Okolnosti u kojima se, s jedne strane, na temelju Uredbe (EU) br. 806/2014 doprinosi izračunavaju na temelju jedinstvene ciljne razine te u kojima će, s druge strane, u skladu sa Sporazumom, pokriće za određene rizike koji su povezani u okviru nacionalnog bankovnog sektora tijekom prijelaznog razdoblja na koje se odnosi biti isključivo postupno objedinjeno, mogu utjecati na tržišnu percepciju nekih institucija te stoga na njihovo financijsko stanje, u smislu članka 103. stavka 7. točke (c) Direktive 2014/59/EU, te na taj način imati negativan učinak na njihov profil rizičnosti. Nadalje, sustav koji se privremeno temelji na odjeljcima može na globalnoj razini utjecati na relativnu važnost institucija u odnosu na stabilnost financijskog sustava ili gospodarstva, kako je navedeno u članku 103. stavku 7. točki (g) Direktive 2014/59/EU. Važnost institucija u pogledu stabilnosti financijskog sustava ili gospodarstva trebalo bi utvrditi u odnosu na državu članicu u kojoj se institucija nalazi (odnosno očekivani gubitak za dio odjeljka koji još nije objedinjen) i na čitavu bankovnu uniju (odnosno očekivani gubitak za dio odjeljka koji je objedinjen). Na taj način doprinos prilagođen za rizik bio bi razmjeran očekivanoj upotrebi neobjedinjenih financijskih sredstava određenog odjeljka tijekom prijelaznog razdoblja.

| (15) | Trebalo bi uvesti metodologiju prilagodbe kojom se primjereno rješavaju okolnosti iz uvodne izjave 14. i kojom se stoga uzima u obzir načelo proporcionalnosti i izbjegavaju narušavanja struktura bankovnog sektora država članica i ona bi se trebala primjenjivati do trenutka kada će svi ex ante doprinosi uplaćeni u Fond biti u potpunosti objedinjeni. Metodu za izračun doprinosa trebalo bi stoga prilagoditi na način da je prilagođena dinamici objedinjavanja Fonda. Stoga bi se izračun doprinosa koje treba dodijeliti objedinjenom dijelu trebao temeljiti na kriterijima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 806/2014, dok bi se, odstupajući od razdoblja predviđenog u članku 102. stavku 1. Direktive 2014/59/EU, izračun doprinosa koje treba dodijeliti u neobjedinjeni dio odjeljaka trebao temeljiti na kriterijima utvrđenima u Direktivi 2014/59/EU te na ciljnoj razini utvrđenoj za razdoblje koje odgovara početnom razdoblju određenom u Uredbi (EU) br. 806/2014. |
| --- | --- |

(15)

Trebalo bi uvesti metodologiju prilagodbe kojom se primjereno rješavaju okolnosti iz uvodne izjave 14. i kojom se stoga uzima u obzir načelo proporcionalnosti i izbjegavaju narušavanja struktura bankovnog sektora država članica i ona bi se trebala primjenjivati do trenutka kada će svi ex ante doprinosi uplaćeni u Fond biti u potpunosti objedinjeni. Metodu za izračun doprinosa trebalo bi stoga prilagoditi na način da je prilagođena dinamici objedinjavanja Fonda. Stoga bi se izračun doprinosa koje treba dodijeliti objedinjenom dijelu trebao temeljiti na kriterijima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 806/2014, dok bi se, odstupajući od razdoblja predviđenog u članku 102. stavku 1. Direktive 2014/59/EU, izračun doprinosa koje treba dodijeliti u neobjedinjeni dio odjeljaka trebao temeljiti na kriterijima utvrđenima u Direktivi 2014/59/EU te na ciljnoj razini utvrđenoj za razdoblje koje odgovara početnom razdoblju određenom u Uredbi (EU) br. 806/2014.

| (16) | Pozivanje na neopozive obveze plaćanja iz članka 70. stavka 3. Uredbe (EU) br. 806/2014 ne bi smjelo ni na koji način utjecati na financijsku sposobnost i likvidnost Fonda. Na neopozive obveze plaćanja trebalo bi se pozvati samo u slučaju sanacijske mjere koja uključuje Fond. Tijekom početnog razdoblja, pod uobičajenim okolnostima Odbor bi trebao ravnomjerno rasporediti upotrebu neopozivih obveza plaćanja među institucijama koje su to zatražile. Te obveze plaćanja trebale bi biti u potpunosti osigurane kolateralima niskog rizika i neopterećene pravima bilo koje treće strane, trebale bi biti na raspolaganju i izdvojene isključivo za upotrebu od strane Odbora za potrebe upotrebe Fonda. |
| --- | --- |

(16)

Pozivanje na neopozive obveze plaćanja iz članka 70. stavka 3. Uredbe (EU) br. 806/2014 ne bi smjelo ni na koji način utjecati na financijsku sposobnost i likvidnost Fonda. Na neopozive obveze plaćanja trebalo bi se pozvati samo u slučaju sanacijske mjere koja uključuje Fond. Tijekom početnog razdoblja, pod uobičajenim okolnostima Odbor bi trebao ravnomjerno rasporediti upotrebu neopozivih obveza plaćanja među institucijama koje su to zatražile. Te obveze plaćanja trebale bi biti u potpunosti osigurane kolateralima niskog rizika i neopterećene pravima bilo koje treće strane, trebale bi biti na raspolaganju i izdvojene isključivo za upotrebu od strane Odbora za potrebe upotrebe Fonda.

| (17) | U skladu s člankom 70. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 806/2014, u odnosu između paušalnog doprinosa i doprinosa prilagođenog za rizik uzima se u obzir uravnotežena raspodjela doprinosa između različitih vrsta institucija. Sukladno tome, trebalo bi osigurati posebne aranžmane za određivanje doprinosa koje trebaju platiti male institucije. |
| --- | --- |

(17)

U skladu s člankom 70. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 806/2014, u odnosu između paušalnog doprinosa i doprinosa prilagođenog za rizik uzima se u obzir uravnotežena raspodjela doprinosa između različitih vrsta institucija. Sukladno tome, trebalo bi osigurati posebne aranžmane za određivanje doprinosa koje trebaju platiti male institucije.

| (18) | Institucije koje ne potpadaju pod kategoriju malih institucija iz članka 10. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 i čija je ukupna imovina jednaka ili manja od 3 000 000 000 EUR, predstavljaju manji rizik nego velike institucije, a u većini slučajeva ne predstavljaju sistemski rizik i manje je vjerojatno da će biti podvrgnute sanaciji, što u konačnici smanjuje vjerojatnost da imaju koristi od Fonda. Stoga je primjereno uvesti pojednostavljeni izračun doprinosa koje te institucije trebaju platiti. Time bi se također spriječile moguće kratkoročne promjene u statusu koje bi te institucije mogle provesti kako bi ispunile uvjete za primjenu članka 10. Delegirane uredbe (EU) 2015/63. Taj bi izračun trebao uključiti komponentu zasnovanu na paušalnom iznosu. Tim bi se sustavom trebalo omogućiti izbjegavanje narušavanjâ između institucija i postići uravnotežena raspodjela doprinosa među različitim vrstama institucija. Također bi se olakšalo administrativno i financijsko opterećenje prikupljanja pojedinačnih doprinosa tih institucija. |
| --- | --- |

(18)

Institucije koje ne potpadaju pod kategoriju malih institucija iz članka 10. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 i čija je ukupna imovina jednaka ili manja od 3 000 000 000 EUR, predstavljaju manji rizik nego velike institucije, a u većini slučajeva ne predstavljaju sistemski rizik i manje je vjerojatno da će biti podvrgnute sanaciji, što u konačnici smanjuje vjerojatnost da imaju koristi od Fonda. Stoga je primjereno uvesti pojednostavljeni izračun doprinosa koje te institucije trebaju platiti. Time bi se također spriječile moguće kratkoročne promjene u statusu koje bi te institucije mogle provesti kako bi ispunile uvjete za primjenu članka 10. Delegirane uredbe (EU) 2015/63. Taj bi izračun trebao uključiti komponentu zasnovanu na paušalnom iznosu. Tim bi se sustavom trebalo omogućiti izbjegavanje narušavanjâ između institucija i postići uravnotežena raspodjela doprinosa među različitim vrstama institucija. Također bi se olakšalo administrativno i financijsko opterećenje prikupljanja pojedinačnih doprinosa tih institucija.

| (19) | Komisija će preispitati način na koji se ova Uredba provodi, istodobno preispitujući Delegiranu uredbu (EU) 2015/63, kako bi omogućila, prema potrebi, usklađenje pravila utvrđenih ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(19)

Komisija će preispitati način na koji se ova Uredba provodi, istodobno preispitujući Delegiranu uredbu (EU) 2015/63, kako bi omogućila, prema potrebi, usklađenje pravila utvrđenih ovom Uredbom.

| (20) | Na temelju članka 99. stavka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014 ta se Uredba primjenjuje od 1. siječnja 2016. No, od 1. siječnja 2015. Odbor Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji podnosi mjesečno izvješće, odobreno na njegovoj plenarnoj sjednici, o tome jesu li ispunjeni uvjeti za prijenos doprinosa prikupljenih na nacionalnoj razini. Ako se u tim izvješćima pokaže da uvjeti za prijenos doprinosa u Fond nisu ispunjeni, od 1. prosinca 2015. primjena Uredbe (EU) br. 806/2014 u pogledu doprinosa Fondu svaki se put odgađa za jedan mjesec. Stoga bi se ova Uredba trebala primjenjivati i od datuma početka primjene članka 69. stavka 1. Uredbe (EU) br. 806/2014, |
| --- | --- |

(20)

Na temelju članka 99. stavka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014 ta se Uredba primjenjuje od 1. siječnja 2016. No, od 1. siječnja 2015. Odbor Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji podnosi mjesečno izvješće, odobreno na njegovoj plenarnoj sjednici, o tome jesu li ispunjeni uvjeti za prijenos doprinosa prikupljenih na nacionalnoj razini. Ako se u tim izvješćima pokaže da uvjeti za prijenos doprinosa u Fond nisu ispunjeni, od 1. prosinca 2015. primjena Uredbe (EU) br. 806/2014 u pogledu doprinosa Fondu svaki se put odgađa za jedan mjesec. Stoga bi se ova Uredba trebala primjenjivati i od datuma početka primjene članka 69. stavka 1. Uredbe (EU) br. 806/2014,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

U ovoj Uredbi utvrđuju se pravila za uvjete provedbe obveze Jedinstvenog odbora za sanaciju („Odbor”) u pogledu izračuna doprinosa za pojedinačne institucije na temelju Uredbe (EU) br. 806/2014 jedinstvenom fondu za sanaciju („Fond”) i metodologiju za izračun tih doprinosa.

Članak 2.

Područje primjene

Ova se Uredba primjenjuje na institucije od kojih se prikupljaju doprinosi u skladu s člankom 70. Uredbe (EU) br. 806/2014.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 3. Uredbe (EU) br. 806/2014, s iznimkom definicija iz točaka 2. i 11. tog članka. Primjenjuju se i sljedeće definicije:

| 1. | „države članice sudionice” znači države članice u smislu članka 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013; |
| --- | --- |

1.

„države članice sudionice” znači države članice u smislu članka 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013;

| 2. | „godišnja ciljna razina” znači ukupni iznos godišnjih doprinosa koje Odbor utvrđuje za svako razdoblje doprinosa u skladu s postupkom iz članka 69. stavka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014 kako bi se dosegla ciljna razina iz članka 69. stavka 1. i članka 70. te Uredbe; |
| --- | --- |

2.

„godišnja ciljna razina” znači ukupni iznos godišnjih doprinosa koje Odbor utvrđuje za svako razdoblje doprinosa u skladu s postupkom iz članka 69. stavka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014 kako bi se dosegla ciljna razina iz članka 69. stavka 1. i članka 70. te Uredbe;

| 3. | „godišnji doprinos” znači iznos iz članka 70. stavka 1. Uredbe (EU) br. 806/2014 koji Odbor izračunava svake godine, a koji prikupljaju nacionalna sanacijska tijela tijekom razdoblja doprinosa od svih institucija s odobrenjem za rad na državnim područjima svih država članica sudionica; |
| --- | --- |

3.

„godišnji doprinos” znači iznos iz članka 70. stavka 1. Uredbe (EU) br. 806/2014 koji Odbor izračunava svake godine, a koji prikupljaju nacionalna sanacijska tijela tijekom razdoblja doprinosa od svih institucija s odobrenjem za rad na državnim područjima svih država članica sudionica;

| 4. | „razdoblje doprinosa” znači kalendarska godina; |
| --- | --- |

4.

„razdoblje doprinosa” znači kalendarska godina;

| 5. | „sanacijsko tijelo država članica nesudionica u jedinstvenom sanacijskom mehanizmu” znači tijelo iz članka 2. stavka 1. točke 18. Direktive 2014/59/EU ili bilo koje drugo relevantno tijelo koje imenuju države članice za potrebe članka 100. stavaka 2. i 6. Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

5.

„sanacijsko tijelo država članica nesudionica u jedinstvenom sanacijskom mehanizmu” znači tijelo iz članka 2. stavka 1. točke 18. Direktive 2014/59/EU ili bilo koje drugo relevantno tijelo koje imenuju države članice za potrebe članka 100. stavaka 2. i 6. Direktive 2014/59/EU;

| 6. | „osigurani depoziti” znači depoziti iz članka 6. stavka 1. Direktive 2014/49/EU, isključujući privremena visoka salda kako je definirano člankom 6. stavkom 2. te Direktive; |
| --- | --- |

6.

„osigurani depoziti” znači depoziti iz članka 6. stavka 1. Direktive 2014/49/EU, isključujući privremena visoka salda kako je definirano člankom 6. stavkom 2. te Direktive;

| 7. | „nadležno tijelo” znači nadležno tijelo kako je definirano člankom 4. stavkom 1. točkom 40. Uredbe (EU) br. 575/2013 ili Europska središnja banka, ovisno o slučaju. |
| --- | --- |

7.

„nadležno tijelo” znači nadležno tijelo kako je definirano člankom 4. stavkom 1. točkom 40. Uredbe (EU) br. 575/2013 ili Europska središnja banka, ovisno o slučaju.

Članak 4.

Izračun godišnjih doprinosa

Za svako razdoblje doprinosa Odbor, nakon savjetovanja s Europskom središnjom bankom ili nacionalnim nadležnim tijelima te u uskoj suradnji s nacionalnim sanacijskim tijelima, izračunava godišnji doprinos koji mora platiti svaka institucija, na temelju godišnje ciljne razine Fonda. Godišnja ciljna razina utvrđuje se u odnosu na ciljnu razinu Fonda iz članka 69. stavka 1. i članka 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 te u skladu s metodologijom utvrđenom u Delegiranoj uredbi (EU) 2015/63.

Članak 5.

Obavješćivanje koje provodi Odbor

1.   Odbor obavješćuje relevantna nacionalna sanacijska tijela o svojim odlukama o izračunu godišnjih doprinosa institucija s odobrenjem za rad na njihovim državnim područjima.

2.   Nakon što primi obavijest iz stavka 1. svako nacionalno sanacijsko tijelo obavješćuje svaku instituciju s odobrenjem za rad u njezinoj državi članici o odluci Odbora o izračunu godišnjeg doprinosa koji treba platiti ta institucija.

Članak 6.

Izvješćivanje

Odbor određuje formate i načine prikazivanja podataka koje institucije trebaju upotrebljavati za dostavljanje informacija nužnih za potrebe izračuna godišnjih doprinosa s ciljem poboljšanja usporedivosti dostavljenih informacija i učinkovitosti obrade primljenih informacija.

Članak 7.

Pozivanje na neopozive obveze plaćanja

1.   Pozivanje na neopozive obveze plaćanja iz članka 70. stavka 3. Uredbe (EU) br. 806/2014 ni na koji način ne utječe na financijsku sposobnost i likvidnost Fonda.

2.   Kada sanacijska mjera uključuje Fond u skladu s člankom 76. Uredbe (EU) br. 806/2014, Odbor poziva na dio ili na sve neopozive obveze plaćanja, koje su izvršene u skladu s Uredbom (EU) br. 806/2014, kako bi se ponovno uspostavio udio neopozivih obveza plaćanja u dostupnim financijskim sredstvima Fonda koji je odredio Odbor, u okviru maksimalnog praga iz članka 70. stavka 3. Uredbe (EU) br. 806/2014.

Nakon što Fond uredno primi doprinos povezan s neopozivim obvezama plaćanja na koje se pozvalo, kolateral koji osigurava te obveze se vraća. Ako Fond na prvi zahtjev uredno ne primi potreban iznos gotovine, Odbor preuzima kolateral koji osigurava neopozivu obvezu plaćanja u skladu s člankom 70. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 806/2014.

3.   Neopozive obveze plaćanja institucije koja više ne potpadaju pod područje primjene Uredbe (EU) br. 806/2014 ukidaju se, a kolateral kojim su te obveze osigurane se vraća.

Članak 8.

Posebne prilagodbe u početnom razdoblju

1.   Odstupajući od članka 4. ove Uredbe, u početnom razdoblju iz članka 69. stavka 1. Uredbe (EU) br. 806/2014, godišnji doprinosi institucija iz članka 2. izračunavaju se u skladu sa sljedećom prilagođenom metodologijom:

| (a) | u prvoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 60 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 te 40 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

u prvoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 60 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 te 40 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe;

| (b) | u drugoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 40 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 te 60 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

u drugoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 40 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 te 60 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe;

| (c) | u trećoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 33,33 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 te 66,67 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(c)

u trećoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 33,33 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 te 66,67 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe;

| (d) | u četvrtoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 26,67 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 te 73,33 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(d)

u četvrtoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 26,67 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 te 73,33 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe;

| (e) | u petoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 20 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 te 80 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(e)

u petoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 20 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 te 80 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe;

| (f) | u šestoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 13,33 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 te 86,67 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(f)

u šestoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 13,33 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 te 86,67 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe;

| (g) | u sedmoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 6,67 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 te 93,33 % svojih godišnjih doprinosa izračunanih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(g)

u sedmoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 6,67 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 te 93,33 % svojih godišnjih doprinosa izračunanih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe;

| (h) | u osmoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 100 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(h)

u osmoj godini početnog razdoblja te institucije uplaćuju 100 % svojih godišnjih doprinosa izračunatih u skladu s člancima 69. i 70. Uredbe (EU) br. 806/2014 i člankom 4. ove Uredbe.

2.   Tijekom početnog razdoblja, pri izračunu pojedinačnih doprinosa svake institucije Odbor uzima u obzir doprinose koje prikupljaju države članice sudionice u skladu s člancima 103. i 104. Direktive 2014/59/EU i koji se prenose u Fond na temelju članka 3. stavka 3. Sporazuma, tako što ih oduzima od iznosa koji svaka institucija treba platiti.

3.   Tijekom početnog razdoblja, pod uobičajenim okolnostima Odbor na zahtjev institucije dopušta upotrebu neopozivih obveza plaćanja. Odbor ravnomjerno raspoređuje upotrebu neopozivih obveza plaćanja među institucijama koje su to zatražile. Raspoređene neopozive obveze plaćanja ne smiju biti u iznosu manjem od 15 % ukupnih obveza plaćanja institucije. Pri izračunu godišnjih doprinosa svake institucije Odbor osigurava da u bilo kojoj godini zbroj tih neopozivih obveza plaćanja ne prelazi 30 % ukupnog iznosa godišnjih doprinosa prikupljenih u skladu s člankom 70. Uredbe (EU) br. 806/2014.

4.   Za potrebe stavka 1. godišnji doprinosi izračunati u skladu s člankom 103. Direktive 2014/59/EU i člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/63 utvrđuju se na temelju ciljne razine utvrđene za razdoblje koje odgovara početnom razdoblju.

5.   Ne dovodeći u pitanje članak 10. Delegirane uredbe (EU) 2015/63, tijekom početnog razdoblja iz članka 69. stavka 1. Uredbe (EU) br. 806/2014, institucije čija je ukupna imovina jednaka ili manja od 3 000 000 000 EUR plaćaju paušalni iznos od 50 000 EUR za prvih 300 000 000 EUR ukupnih obveza, uz odbitak vlastitih sredstava i osiguranih depozita. Za ukupne obveze po odbitku vlastitih sredstava i osiguranih depozita iznad 300 000 000 EUR te institucije plaćaju doprinos u skladu s člancima od 4. do 9. Delegirane uredbe (EU) 2015/63.

Članak 9.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova se Uredba primjenjuje od 1. siječnja 2016. ili od datuma početka primjene članka 69. stavka 1. Uredbe (EU) br. 806/2014 u skladu s člankom 99. stavkom 6. te Uredbe, ovisno o tome koji je datum kasniji.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama sudionicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

S. GOZI

---

(1)  SL L 225, 30.7.2014., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).

2

(3)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/63 оd 21. listopada 2014. o dopuni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s ex ante doprinosima aranžmanima financiranja sanacije (SL L 11, 17.1.2015., str. 44.).

4

ex ante

---

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/8

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/82

оd 21. siječnja 2015.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 i parcijalnim privremenim revizijama u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 2., 3. i 5.,

budući da:

1.   POSTUPAK

1.1.   Mjere na snazi

| (1) | Vijeće je nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Uredbom (EZ) br. 1193/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz limunske kiseline trenutačno razvrstane u oznake KN 2918 14 00 i ex 2918 15 00, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) („početne mjere”). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 6,6 % do 42,7 %. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Uredbom (EZ) br. 1193/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz limunske kiseline trenutačno razvrstane u oznake KN 2918 14 00 i ex 2918 15 00, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) („početne mjere”). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 6,6 % do 42,7 %.

| (2) | Europska komisija („Komisija”) prihvatila je Odlukom 2008/899/EZ (3) preuzimanje obveza u pogledu cijena koje je ponudilo šest kineskih proizvođača izvoznika (uključujući skupinu proizvođača izvoznika) s Kineskom gospodarskom komorom za metale, minerale i kemikalije. |
| --- | --- |

(2)

Europska komisija („Komisija”) prihvatila je Odlukom 2008/899/EZ (3) preuzimanje obveza u pogledu cijena koje je ponudilo šest kineskih proizvođača izvoznika (uključujući skupinu proizvođača izvoznika) s Kineskom gospodarskom komorom za metale, minerale i kemikalije.

| (3) | Komisija je Odlukom 2012/501/EU (4) povukla prihvaćanje obveze koju je ponudio jedan proizvođač izvoznik, tj. društvo Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd („Laiwu”). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je Odlukom 2012/501/EU (4) povukla prihvaćanje obveze koju je ponudio jedan proizvođač izvoznik, tj. društvo Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd („Laiwu”).

1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

| (4) | Nakon objave obavijesti o skorom isteku (5) početnih mjera Komisija je 2. kolovoza 2013. primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijela društva SA Citrique Belge i Jungbunzlauer Austria AG („podnositelji zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju 100 % proizvodnje limunske kiseline u Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Nakon objave obavijesti o skorom isteku (5) početnih mjera Komisija je 2. kolovoza 2013. primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijela društva SA Citrique Belge i Jungbunzlauer Austria AG („podnositelji zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju 100 % proizvodnje limunske kiseline u Uniji.

| (5) | Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga i ponavljanja štete industriji Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.

1.3.   Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju

| (6) | Podnositelji zahtjeva podnijeli su i zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe čiji bi opseg bio ograničen na ispitivanje dampinga povezanog s društvom Laiwu. Podnositelji zahtjeva dostavili su dokaze prima facie koji su pokazali da je društvo Laiwu od posljednjeg razdoblja ispitnog postupka povećalo proizvodni kapacitet i proširilo asortiman proizvoda. |
| --- | --- |

(6)

Podnositelji zahtjeva podnijeli su i zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe čiji bi opseg bio ograničen na ispitivanje dampinga povezanog s društvom Laiwu. Podnositelji zahtjeva dostavili su dokaze prima facie koji su pokazali da je društvo Laiwu od posljednjeg razdoblja ispitnog postupka povećalo proizvodni kapacitet i proširilo asortiman proizvoda.

| (7) | Budući da je društvu Laiwu odobrena primjena tretmana tržišnog gospodarstva u početnom ispitnom postupku, podnositelji zahtjeva dostavili su izračun dampinške marže temeljen na usporedbi između izračunane uobičajene vrijednosti (troškovi proizvodnje, prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit) u NRK-u u navodnom izostanku reprezentativne domaće prodaje i cijene izvoza društva Laiwu u Uniju. Ta je usporedba upućivala na to da se dampinška marža čini višom od trenutačne razine mjera. Stoga su podnositelji zahtjeva tvrdili da zadržavanje mjera na postojećoj razini, koja se temelji na razini prethodno utvrđenog dampinga, ne bi bilo dovoljno za nadoknadu učinaka štetnog dampinga. Podnositelji zahtjeva tvrdili su i da je moguće da društvo Laiwu više nije prihvatljivo za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva. |
| --- | --- |

(7)

Budući da je društvu Laiwu odobrena primjena tretmana tržišnog gospodarstva u početnom ispitnom postupku, podnositelji zahtjeva dostavili su izračun dampinške marže temeljen na usporedbi između izračunane uobičajene vrijednosti (troškovi proizvodnje, prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit) u NRK-u u navodnom izostanku reprezentativne domaće prodaje i cijene izvoza društva Laiwu u Uniju. Ta je usporedba upućivala na to da se dampinška marža čini višom od trenutačne razine mjera. Stoga su podnositelji zahtjeva tvrdili da zadržavanje mjera na postojećoj razini, koja se temelji na razini prethodno utvrđenog dampinga, ne bi bilo dovoljno za nadoknadu učinaka štetnog dampinga. Podnositelji zahtjeva tvrdili su i da je moguće da društvo Laiwu više nije prihvatljivo za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva.

1.4.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i privremenih revizija

| (8) | Komisija je 30. studenoga 2013. pokrenula antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a („predmetna zemlja”) i objavila obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije
   (6) („obavijest o pokretanju postupka”). Pokretanje postupka sastojalo se od:






  — | revizije zbog predstojećeg isteka mjera pokrenute na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija je 30. studenoga 2013. pokrenula antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a („predmetna zemlja”) i objavila obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije
   (6) („obavijest o pokretanju postupka”). Pokretanje postupka sastojalo se od:

—

revizije zbog predstojećeg isteka mjera pokrenute na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe,

| — | parcijalne privremene revizije ograničene na ispitivanje dampinga društva Laiwu, pokrenute na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe, |
| --- | --- |

—

parcijalne privremene revizije ograničene na ispitivanje dampinga društva Laiwu, pokrenute na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe,

| — | parcijalne privremene revizije ograničene na ispitivanje oblika mjera, koju je pokrenula Komisija na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe, i |
| --- | --- |

—

parcijalne privremene revizije ograničene na ispitivanje oblika mjera, koju je pokrenula Komisija na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe, i

| — | parcijalne privremene revizije ograničene na štetu, koju je pokrenula Komisija na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

—

parcijalne privremene revizije ograničene na štetu, koju je pokrenula Komisija na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe.

1.5.   Zainteresirane strane

| (9) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Nadalje, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođače izvoznike koji su joj poznati, kineska nadležna tijela, poznate uvoznike i korisnike za koje se zna da se postupak na njih odnosi te ih pozvala na sudjelovanje. U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila o tome da je kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom predvidjela Kanadu („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe. Stoga je Komisija o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače u Kanadi te ih pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Nadalje, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođače izvoznike koji su joj poznati, kineska nadležna tijela, poznate uvoznike i korisnike za koje se zna da se postupak na njih odnosi te ih pozvala na sudjelovanje. U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila o tome da je kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom predvidjela Kanadu („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe. Stoga je Komisija o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače u Kanadi te ih pozvala na sudjelovanje.

| (10) | Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti raspravu s Komisijom i/ili službenikom za rasprave u postupcima koji se odnose na trgovinu. |
| --- | --- |

(10)

Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti raspravu s Komisijom i/ili službenikom za rasprave u postupcima koji se odnose na trgovinu.

1.6.   Uzorkovanje

| (11) | Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla provesti uzorkovanje proizvođača izvoznika i uvoznika u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla provesti uzorkovanje proizvođača izvoznika i uvoznika u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

1.6.1.   Uzorkovanje uvoznika

| (12) | Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka.

| (13) | Šest nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je na temelju najveće količine uvoza u Uniju odabrala uzorak od troje nepovezanih uvoznika. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija se o odabiru uzorka savjetovala sa svim predmetnim uvoznicima koji su joj poznati. Nijedan od njih nije dostavio nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(13)

Šest nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je na temelju najveće količine uvoza u Uniju odabrala uzorak od troje nepovezanih uvoznika. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija se o odabiru uzorka savjetovala sa svim predmetnim uvoznicima koji su joj poznati. Nijedan od njih nije dostavio nikakve primjedbe.

1.6.2.   Uzorkovanje proizvođača izvoznika u NRK-u

| (14) | Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u NRK-u zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je od Stalne misije NRK-a pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da s njima stupi u kontakt. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u NRK-u zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je od Stalne misije NRK-a pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da s njima stupi u kontakt.

| (15) | Devet proizvođača izvoznika iz predmetne zemlje, od kojih su dva međusobno povezana, dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. S obzirom na složenost predmeta i strukturu predmetne industrije Komisija je odlučila da nije potrebno provesti uzorkovanje. Nijedan proizvođač izvoznik nije dostavio primjedbe na uzorkovanje. Sedam od devet proizvođača izvoznika dostavilo je odgovore na upitnik, a dvoje je povuklo pristanak na suradnju. |
| --- | --- |

(15)

Devet proizvođača izvoznika iz predmetne zemlje, od kojih su dva međusobno povezana, dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. S obzirom na složenost predmeta i strukturu predmetne industrije Komisija je odlučila da nije potrebno provesti uzorkovanje. Nijedan proizvođač izvoznik nije dostavio primjedbe na uzorkovanje. Sedam od devet proizvođača izvoznika dostavilo je odgovore na upitnik, a dvoje je povuklo pristanak na suradnju.

1.7.   Obrazac zahtjeva za tretman tržišnog gospodarstva („MET”)

| (16) | Za potrebe članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija je društvu Laiwu poslala obrazac zahtjeva za MET. |
| --- | --- |

(16)

Za potrebe članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija je društvu Laiwu poslala obrazac zahtjeva za MET.

1.8.   Odgovori na upitnik

| (17) | Komisija je poslala upitnike sedmorici proizvođača izvoznika koji su surađivali kako bi procijenila vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga. Tih sedam proizvođača izvoznika dostavilo je odgovore. Komisija je društvu Laiwu poslala zaseban upitnik kako bi procijenila trajnu prirodu promijenjenih okolnosti u pogledu dampinga. Društvo je dostavilo odgovor. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je poslala upitnike sedmorici proizvođača izvoznika koji su surađivali kako bi procijenila vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga. Tih sedam proizvođača izvoznika dostavilo je odgovore. Komisija je društvu Laiwu poslala zaseban upitnik kako bi procijenila trajnu prirodu promijenjenih okolnosti u pogledu dampinga. Društvo je dostavilo odgovor.

1.9.   Posjeti radi provjere

| (18) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga, iz njega proizišle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:
  (a)   proizvođači iz Unije







  — | S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgija, |
| --- | --- | --- |

(18)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga, iz njega proizišle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:

(a)   proizvođači iz Unije

—

S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgija,

| — | Jungbunzlauer Austria AG, Beč, Austrija, |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Austria AG, Beč, Austrija,

| — | Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Njemačka; |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Njemačka;

(b)   uvoznici

| — | Azelis SA, Luxembourg, Luksemburg, |
| --- | --- |

—

Azelis SA, Luxembourg, Luksemburg,

| — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Njemačka; |
| --- | --- |

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Njemačka;

(c)   korisnici

| — | Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francuska, |
| --- | --- |

—

Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francuska,

| — | Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švicarska, |
| --- | --- |

—

Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švicarska,

| — | Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemska; |
| --- | --- |

—

Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemska;

(d)   proizvođači izvoznici iz NRK-a

| — | Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu, |
| --- | --- |

—

Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,

| — | Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu, |
| --- | --- |

—

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,

| — | RZBC Group, Rizhao, |
| --- | --- |

—

RZBC Group, Rizhao,

| — | Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang; |
| --- | --- |

—

Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;

(e)   proizvođači u analognoj zemlji

| — | Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada. |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.

1.10.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (19) | Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(19)

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Predmetni proizvod

| (20) | Predmetni je proizvod limunska kiselina (uključujući trinatrij citrat dihidrat) podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstana u oznake KN 2918 14 00 i ex 2918 15 00 („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(20)

Predmetni je proizvod limunska kiselina (uključujući trinatrij citrat dihidrat) podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstana u oznake KN 2918 14 00 i ex 2918 15 00 („predmetni proizvod”).

| (21) | Limunska kiselina upotrebljava se kao acidulant i regulator kiselosti s velikim brojem primjena, npr. u pićima, hrani, deterdžentima, kozmetičkim i farmaceutskim preparatima. Glavne sirovine za njezinu proizvodnju jesu šećer/šećer od šećerne trske, tapioka, kukuruz ili glukoza (dobivena iz žitarica) i različiti agensi za potopljenu mikrobnu fermentaciju ugljikohidrata. |
| --- | --- |

(21)

Limunska kiselina upotrebljava se kao acidulant i regulator kiselosti s velikim brojem primjena, npr. u pićima, hrani, deterdžentima, kozmetičkim i farmaceutskim preparatima. Glavne sirovine za njezinu proizvodnju jesu šećer/šećer od šećerne trske, tapioka, kukuruz ili glukoza (dobivena iz žitarica) i različiti agensi za potopljenu mikrobnu fermentaciju ugljikohidrata.

2.2.   Istovjetni proizvod

| (22) | Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista fizička, kemijska i tehnička svojstva te istu namjenu:






  1. | predmetni proizvod; |
| --- | --- | --- |

(22)

Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista fizička, kemijska i tehnička svojstva te istu namjenu:

1.

predmetni proizvod;

| 2. | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a; |
| --- | --- |

2.

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a;

| 3. | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Kanade, koja je služila kao analogna zemlja; i |
| --- | --- |

3.

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Kanade, koja je služila kao analogna zemlja; i

| 4. | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

4.

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| 23. | Komisija je stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

23.

Komisija je stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

3.   DAMPING

3.1.   Vjerojatnost nastavka dampinga u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera

| (24) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li trenutačno damping te je li vjerojatan nastavak ili ponavljanje dampinga nakon mogućeg isteka mjera koje su na snazi za uvoz iz NRK-a. |
| --- | --- |

(24)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li trenutačno damping te je li vjerojatan nastavak ili ponavljanje dampinga nakon mogućeg isteka mjera koje su na snazi za uvoz iz NRK-a.

3.1.1.   Uobičajena vrijednost

—   Analogna zemlja

| (25) | Budući da se NRK smatrao zemljom bez tržišnog gospodarstva, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Za te je potrebe bilo potrebno odabrati analognu zemlju (vidjeti uvodnu izjavu 9.). |
| --- | --- |

(25)

Budući da se NRK smatrao zemljom bez tržišnog gospodarstva, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Za te je potrebe bilo potrebno odabrati analognu zemlju (vidjeti uvodnu izjavu 9.).

| (26) | U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Kanadu kao odgovarajuću analognu zemlju i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Nijedna od njih nije dostavila primjedbe. |
| --- | --- |

(26)

U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Kanadu kao odgovarajuću analognu zemlju i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Nijedna od njih nije dostavila primjedbe.

| (27) | Kanada je služila kao analogna zemlja u početnom ispitnom postupku. Budući da je kanadsko društvo koje je izrazilo spremnost na suradnju bilo jedini proizvođač limunske kiseline u Kanadi i povezano s jednim od proizvođača podnositelja pritužbe, Komisija je ispitala mogućnosti za suradnju s drugim poznatim zemljama proizvođačima kao što su SAD, Brazil, Tajland i Ukrajina. Jedno brazilsko i jedno tajlandsko društvo izrazili su spremnost na suradnju, ali na kraju nisu dostavili odgovor na upitnik. Samo je jedini kanadski proizvođač limunske kiseline dostavio zatražene podatke. |
| --- | --- |

(27)

Kanada je služila kao analogna zemlja u početnom ispitnom postupku. Budući da je kanadsko društvo koje je izrazilo spremnost na suradnju bilo jedini proizvođač limunske kiseline u Kanadi i povezano s jednim od proizvođača podnositelja pritužbe, Komisija je ispitala mogućnosti za suradnju s drugim poznatim zemljama proizvođačima kao što su SAD, Brazil, Tajland i Ukrajina. Jedno brazilsko i jedno tajlandsko društvo izrazili su spremnost na suradnju, ali na kraju nisu dostavili odgovor na upitnik. Samo je jedini kanadski proizvođač limunske kiseline dostavio zatražene podatke.

| (28) | Za razliku od SAD-a, Brazila, Tajlanda i Ukrajine, u Kanadi na snazi nema antidampinških pristojbi za uvoz limunske kiseline. Nadalje, za taj je proizvod uobičajena nulta carinska stopa (7). |
| --- | --- |

(28)

Za razliku od SAD-a, Brazila, Tajlanda i Ukrajine, u Kanadi na snazi nema antidampinških pristojbi za uvoz limunske kiseline. Nadalje, za taj je proizvod uobičajena nulta carinska stopa (7).

| (29) | Budući da na kanadskom tržištu postoji slobodno tržišno natjecanje, Komisija je zaključila da je Kanada odgovarajuća analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost na temelju domaće prodaje nepovezanim kupcima kanadskog proizvođača. |
| --- | --- |

(29)

Budući da na kanadskom tržištu postoji slobodno tržišno natjecanje, Komisija je zaključila da je Kanada odgovarajuća analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost na temelju domaće prodaje nepovezanim kupcima kanadskog proizvođača.

| (30) | Jedna vrsta proizvoda nije se proizvodila i prodavala u analognoj zemlji zbog čega je nije bilo moguće usporediti s tom vrstom proizvoda koja se proizvodila u NRK-u i izvozila u Uniju. Stoga je uobičajenu vrijednost za tu vrstu proizvoda trebalo izračunati prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe na temelju troškova proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača iz analogne zemlje uvećanih za razumni iznos za troškove prodaje, opće i administrativne troškove („POA”) i za dobit. |
| --- | --- |

(30)

Jedna vrsta proizvoda nije se proizvodila i prodavala u analognoj zemlji zbog čega je nije bilo moguće usporediti s tom vrstom proizvoda koja se proizvodila u NRK-u i izvozila u Uniju. Stoga je uobičajenu vrijednost za tu vrstu proizvoda trebalo izračunati prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe na temelju troškova proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača iz analogne zemlje uvećanih za razumni iznos za troškove prodaje, opće i administrativne troškove („POA”) i za dobit.

3.1.2.   Izvozna cijena

| (31) | Komisija je utvrdila izvoznu cijenu na temelju izvoznih cijena koje su stvarno platili ili koje trebaju platiti nepovezani kupci u Uniji. Svi proizvođači izvoznici koji surađuju, osim društva Laiwu, izvozili su u Uniju izravno nepovezanim kupcima u okviru uvjeta preuzimanja obveze. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je utvrdila izvoznu cijenu na temelju izvoznih cijena koje su stvarno platili ili koje trebaju platiti nepovezani kupci u Uniji. Svi proizvođači izvoznici koji surađuju, osim društva Laiwu, izvozili su u Uniju izravno nepovezanim kupcima u okviru uvjeta preuzimanja obveze.

3.1.3.   Usporedba

| (32) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju cijena franko tvornica.

| (33) | Ako je to bilo potrebno radi osiguranja poštene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, manipulativne troškove, troškove utovara te popratne troškove, troškove pakiranja, kredita i bankovnih pristojbi. |
| --- | --- |

(33)

Ako je to bilo potrebno radi osiguranja poštene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, manipulativne troškove, troškove utovara te popratne troškove, troškove pakiranja, kredita i bankovnih pristojbi.

3.1.4.   Dampinška marža

| (34) | Komisija je za proizvođače izvoznike koji surađuju usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je za proizvođače izvoznike koji surađuju usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

| (35) | Na temelju toga tijekom RIPR-a utvrđene su dampinške marže u iznosu do 38 % izražene u postocima cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno. |
| --- | --- |

(35)

Na temelju toga tijekom RIPR-a utvrđene su dampinške marže u iznosu do 38 % izražene u postocima cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.

| (36) | Razina suradnje bila je visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio gotovo sav ukupan izvoz u Uniju tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(36)

Razina suradnje bila je visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio gotovo sav ukupan izvoz u Uniju tijekom RIPR-a.

| (37) | Tim je izračunom utvrđen damping čak i za proizvođače izvoznike koji su podlijegali preuzimanju obveze u pogledu cijena. Podsjeća se da se najmanja uvozna cijena („NUC”) u okviru preuzimanja obveza u pogledu cijena temeljila na neštetnoj cijeni (pravilo niže pristojbe), što znači da tim preuzimanjem obveza nije u potpunosti uklonjen damping utvrđen tijekom početnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(37)

Tim je izračunom utvrđen damping čak i za proizvođače izvoznike koji su podlijegali preuzimanju obveze u pogledu cijena. Podsjeća se da se najmanja uvozna cijena („NUC”) u okviru preuzimanja obveza u pogledu cijena temeljila na neštetnoj cijeni (pravilo niže pristojbe), što znači da tim preuzimanjem obveza nije u potpunosti uklonjen damping utvrđen tijekom početnog ispitnog postupka.

3.2.   Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

3.2.1.   Vjerojatnost nastavka dampinga

| (38) | U pogledu utvrđivanja izvoznih cijena, u trenutačnom ispitnom postupku nastojalo se utvrditi postoji li vjerojatnost nastavka dampinga. Utvrđivanje izvoznih cijena ne može biti ograničeno na ispitivanje prethodnog ponašanja izvoznika, nego se mora ispitati i vjerojatan razvoj izvoznih cijena u budućnosti. Drugim riječima, mora se utvrditi jesu li prethodne izvozne cijene pouzdani pokazatelj vjerojatnih budućih izvoznih cijena. U tom kontekstu podsjeća se da pet društava izvozi u Uniju u okviru preuzete obveze u pogledu cijena. Komisija je stoga ispitala jesu li ta preuzimanja obveze u prošlosti utjecala na izvozne cijene i na taj način ih učinila nepouzdanima za potrebe utvrđivanja budućeg izvoznog ponašanja. |
| --- | --- |

(38)

U pogledu utvrđivanja izvoznih cijena, u trenutačnom ispitnom postupku nastojalo se utvrditi postoji li vjerojatnost nastavka dampinga. Utvrđivanje izvoznih cijena ne može biti ograničeno na ispitivanje prethodnog ponašanja izvoznika, nego se mora ispitati i vjerojatan razvoj izvoznih cijena u budućnosti. Drugim riječima, mora se utvrditi jesu li prethodne izvozne cijene pouzdani pokazatelj vjerojatnih budućih izvoznih cijena. U tom kontekstu podsjeća se da pet društava izvozi u Uniju u okviru preuzete obveze u pogledu cijena. Komisija je stoga ispitala jesu li ta preuzimanja obveze u prošlosti utjecala na izvozne cijene i na taj način ih učinila nepouzdanima za potrebe utvrđivanja budućeg izvoznog ponašanja.

| (39) | Kako bi se ispitalo jesu li cijene izvoza u Uniju bile pouzdane i s obzirom na postojanje preuzimanja obveza u pogledu cijena, cijene izvoza u Uniju analizirane su u odnosu na NUC u okviru preuzetih obveza. Zapravo je bilo nužno utvrditi jesu li cijene izvoza u Uniju bile utvrđene na određenoj razini ponajviše zbog NUC-a utvrđenog na temelju preuzetih obveza u pogledu cijena, a time i jesu li bile održive ili nisu. U tom je pogledu Komisija na temelju ponderirane prosječne cijene na razini svakog društva razmotrila jesu li cijene izvoza u Uniju bile znatno više od NUC-a ili nisu. Komisija je razmotrila te cijene i u odnosu na cijene izvoza u treće zemlje. |
| --- | --- |

(39)

Kako bi se ispitalo jesu li cijene izvoza u Uniju bile pouzdane i s obzirom na postojanje preuzimanja obveza u pogledu cijena, cijene izvoza u Uniju analizirane su u odnosu na NUC u okviru preuzetih obveza. Zapravo je bilo nužno utvrditi jesu li cijene izvoza u Uniju bile utvrđene na određenoj razini ponajviše zbog NUC-a utvrđenog na temelju preuzetih obveza u pogledu cijena, a time i jesu li bile održive ili nisu. U tom je pogledu Komisija na temelju ponderirane prosječne cijene na razini svakog društva razmotrila jesu li cijene izvoza u Uniju bile znatno više od NUC-a ili nisu. Komisija je razmotrila te cijene i u odnosu na cijene izvoza u treće zemlje.

| (40) | Za sva društva koja su preuzela obvezu u pogledu cijena, cijene izvoza u Uniju bile su u prosjeku na razini NUC-a. Uz to, njihove cijene izvoza u Uniju bile su znatno više od cijena izvoza u treće zemlje. Posljedično, vrlo je vjerojatno da bi se u izostanku preuzimanja obveza cijene izvoza u Uniju približile razini cijena izvoza u ostale treće zemlje. |
| --- | --- |

(40)

Za sva društva koja su preuzela obvezu u pogledu cijena, cijene izvoza u Uniju bile su u prosjeku na razini NUC-a. Uz to, njihove cijene izvoza u Uniju bile su znatno više od cijena izvoza u treće zemlje. Posljedično, vrlo je vjerojatno da bi se u izostanku preuzimanja obveza cijene izvoza u Uniju približile razini cijena izvoza u ostale treće zemlje.

| (41) | Stoga se smatralo da je na cijene izvoza u Uniju društava koja su preuzela obveze u pogledu cijena tijekom RIPR-a utjecalo to preuzimanje obveze zbog čega te cijene nisu bile dovoljno pouzdane za potrebe utvrđivanja vjerojatnosti nastavka dampinga u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera. |
| --- | --- |

(41)

Stoga se smatralo da je na cijene izvoza u Uniju društava koja su preuzela obveze u pogledu cijena tijekom RIPR-a utjecalo to preuzimanje obveze zbog čega te cijene nisu bile dovoljno pouzdane za potrebe utvrđivanja vjerojatnosti nastavka dampinga u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera.

| (42) | U nedostatku pouzdane izvozne cijene za te kineske proizvođače izvoznike zbog postojanja preuzimanja obveze u pogledu cijena u ovom predmetu, Komisija je razmotrila drugu mogućnost za utvrđivanje izvozne cijene za potrebe procjene vjerojatnosti nastavka dampinga. Budući da su proizvođači izvoznici koji surađuju prodavali limunsku kiselinu na svjetskom tržištu, Komisija je ispitala jesu li izvozne cijene koje su stvarno platile ili koje trebaju platiti sve treće zemlje tijekom RIPR-a bile dampinške. |
| --- | --- |

(42)

U nedostatku pouzdane izvozne cijene za te kineske proizvođače izvoznike zbog postojanja preuzimanja obveze u pogledu cijena u ovom predmetu, Komisija je razmotrila drugu mogućnost za utvrđivanje izvozne cijene za potrebe procjene vjerojatnosti nastavka dampinga. Budući da su proizvođači izvoznici koji surađuju prodavali limunsku kiselinu na svjetskom tržištu, Komisija je ispitala jesu li izvozne cijene koje su stvarno platile ili koje trebaju platiti sve treće zemlje tijekom RIPR-a bile dampinške.

| (43) | Komisija je usporedila te izvozne cijene s uobičajenom vrijednošću utvrđenom u analognoj zemlji (vidjeti uvodnu izjavu 26. et seq). Na taj način utvrđene dampinške marže iznose između 43 % i 85 %. Te su dampinške marže veće od onih utvrđenih na temelju cijena izvoza u Uniju tijekom RIPR-a (vidjeti uvodnu izjavu 36.). |
| --- | --- |

(43)

Komisija je usporedila te izvozne cijene s uobičajenom vrijednošću utvrđenom u analognoj zemlji (vidjeti uvodnu izjavu 26. et seq). Na taj način utvrđene dampinške marže iznose između 43 % i 85 %. Te su dampinške marže veće od onih utvrđenih na temelju cijena izvoza u Uniju tijekom RIPR-a (vidjeti uvodnu izjavu 36.).

3.2.2.   Proizvodni kapacitet i potrošnja u predmetnoj zemlji

| (44) | U zahtjevu za reviziju podnositelji zahtjeva procijenili su da je rezervni proizvodni kapacitet za limunsku kiselinu u NRK-u veći od ukupne godišnje potražnje za limunskom kiselinom u EU-u. Ukupni kapacitet za limunsku kiselinu procijenjen je na 1 800 000 tona. Komisija smatra da su podnositelji zahtjeva u procjenama precijenili taj rezervni kapacitet. |
| --- | --- |

(44)

U zahtjevu za reviziju podnositelji zahtjeva procijenili su da je rezervni proizvodni kapacitet za limunsku kiselinu u NRK-u veći od ukupne godišnje potražnje za limunskom kiselinom u EU-u. Ukupni kapacitet za limunsku kiselinu procijenjen je na 1 800 000 tona. Komisija smatra da su podnositelji zahtjeva u procjenama precijenili taj rezervni kapacitet.

| (45) | Unatoč tome, ispitnim postupkom pokazalo se da ti kineski proizvođači izvoznici zaista raspolažu znatnim rezervnim kapacitetom. Rezervni kapacitet proizvođača izvoznika koji surađuju u NRK-u iznosi oko 192 000 tona, što približno iznosi 41 % potrošnje u EU-u. |
| --- | --- |

(45)

Unatoč tome, ispitnim postupkom pokazalo se da ti kineski proizvođači izvoznici zaista raspolažu znatnim rezervnim kapacitetom. Rezervni kapacitet proizvođača izvoznika koji surađuju u NRK-u iznosi oko 192 000 tona, što približno iznosi 41 % potrošnje u EU-u.

| (46) | Nadalje, u studiji specifičnoj za industriju, tj. Priručniku kemijske ekonomike IHS-a (8), na koji su tijekom ispitnog postupka upućivale razne strane, procjena ukupnog godišnjeg kapaciteta u NRK-u u 2012. na razini je višestruko većoj od potrošnje na tržištu Unije. NRK je činio „59 % svjetske proizvodnje u 2012. te 69 % svjetskog kapaciteta, 74 % izvoza i 12 % potrošnje u 2012.” (9). Ti podaci upućuju na to da NRK sveukupno ima znatan proizvodni kapacitet. |
| --- | --- |

(46)

Nadalje, u studiji specifičnoj za industriju, tj. Priručniku kemijske ekonomike IHS-a (8), na koji su tijekom ispitnog postupka upućivale razne strane, procjena ukupnog godišnjeg kapaciteta u NRK-u u 2012. na razini je višestruko većoj od potrošnje na tržištu Unije. NRK je činio „59 % svjetske proizvodnje u 2012. te 69 % svjetskog kapaciteta, 74 % izvoza i 12 % potrošnje u 2012.” (9). Ti podaci upućuju na to da NRK sveukupno ima znatan proizvodni kapacitet.

| (47) | Iako se očekuje da će se potrošnja u NRK-u povećati, u Priručniku kemijske ekonomike IHS-a procijenjeno je da će ukupna godišnja potrošnja u Kini biti znatno niža od potrošnje na tržištu Unije. Taj porast do 2018. neće premašiti trenutačnu potrošnju u Uniji. |
| --- | --- |

(47)

Iako se očekuje da će se potrošnja u NRK-u povećati, u Priručniku kemijske ekonomike IHS-a procijenjeno je da će ukupna godišnja potrošnja u Kini biti znatno niža od potrošnje na tržištu Unije. Taj porast do 2018. neće premašiti trenutačnu potrošnju u Uniji.

| (48) | Ti podaci potvrđuju da su kineska proizvodnja i kapacitet namijenjeni uglavnom za izvoz. |
| --- | --- |

(48)

Ti podaci potvrđuju da su kineska proizvodnja i kapacitet namijenjeni uglavnom za izvoz.

3.2.3.   Odnos između cijena u Uniji i cijena u predmetnoj zemlji

| (49) | Prema podacima o cijenama limunske kiseline prikupljenima tijekom ispitnog postupka kineske domaće cijene bile su oko 48 % niže od cijena na tržištu Unije u cjelini. |
| --- | --- |

(49)

Prema podacima o cijenama limunske kiseline prikupljenima tijekom ispitnog postupka kineske domaće cijene bile su oko 48 % niže od cijena na tržištu Unije u cjelini.

| (50) | Tržište Unije stoga je i dalje privlačno za izvoz kineskih proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(50)

Tržište Unije stoga je i dalje privlačno za izvoz kineskih proizvođača izvoznika.

3.2.4.   Odnos između cijena izvoza u treće zemlje i cijena na tržištu Unije

| (51) | Tijekom RIPR-a cijene izvoza na tržišta trećih zemalja bile su u prosjeku 40 % niže od cijena izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(51)

Tijekom RIPR-a cijene izvoza na tržišta trećih zemalja bile su u prosjeku 40 % niže od cijena izvoza u Uniju.

| (52) | Postoji jak cjenovni poticaj za preusmjeravanje izvoza kineskih izvoznika u Uniju u slučaju stavljanja mjera izvan snage. |
| --- | --- |

(52)

Postoji jak cjenovni poticaj za preusmjeravanje izvoza kineskih izvoznika u Uniju u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

| (53) | Taj zaključak dodatno potkrepljuje razina cijena izvoza društva Laiwu u Uniju te razlika između cijena koje društvo Laiwu naplaćuje za izvoz u Uniju i za izvoz u treće zemlje. |
| --- | --- |

(53)

Taj zaključak dodatno potkrepljuje razina cijena izvoza društva Laiwu u Uniju te razlika između cijena koje društvo Laiwu naplaćuje za izvoz u Uniju i za izvoz u treće zemlje.

| (54) | Niske cijene ograničenih količina izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku jednako tako potkrepljuju prethodni zaključak. |
| --- | --- |

(54)

Niske cijene ograničenih količina izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku jednako tako potkrepljuju prethodni zaključak.

3.2.5.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

| (55) | Ukupni proizvodni kapacitet (uključujući rezervni kapacitet) u NRK-u u usporedbi s veličinom tržišta Unije upućuje na to da bi se izvoz u Uniju vjerojatno povećao stave li se mjere izvan snage. Taj bi se izvoz vjerojatno nastavio po izrazito dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(55)

Ukupni proizvodni kapacitet (uključujući rezervni kapacitet) u NRK-u u usporedbi s veličinom tržišta Unije upućuje na to da bi se izvoz u Uniju vjerojatno povećao stave li se mjere izvan snage. Taj bi se izvoz vjerojatno nastavio po izrazito dampinškim cijenama.

| (56) | Nakon objave zainteresirane strane osporile su nalaze da cijene za tržište EU-a ispod najmanje uvozne cijene (NUC) tijekom prošlih godina nisu održive i stoga bi se znatno snizile, pa bi se čak mogle približiti razini izvoznih cijena za treće zemlje. Osporile su i nalaz da bi se bez obnovljenih mjera kineski izvoz, koji je stabilan, količinski vjerojatno povećao te da bi se i dalje ostvarivao po dampinškim cijenama. Ispitnim postupkom jasno je utvrđeno da se damping nastavlja čak i na temelju izvoznih cijena koje se smatraju nepouzdanima zato što su napuhane najmanjim uvoznim cijenama iz preuzetih obveza. Utvrđeno je da su te cijene znatno više od izvoznih cijena za druga tržišta svih proizvođača izvoznika koji su preuzeli obveze. Ti proizvođači izvoznici redovito izvoze po cijenama koje su niže od cijena za EU. Nadalje, podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da se dampinški uvoz po niskim cijenama iz NRK-a u Uniju povećao za 37 % u razdoblju između 2004. i dvanaestomjesečnog razdoblja koje je završilo u lipnju 2007. (razdoblje početnog istražnog postupka) (10). Svi ti podatci, uz znatan neiskorišteni rezervni kapacitet u NRK-u koji se ne dovodi u pitanje, jasno govore u prilog nalazima da će se u slučaju ukidanja mjera izvoz u Uniju vjerojatno nastaviti s dampinškim cijenama i uz povećane količine. |
| --- | --- |

(56)

Nakon objave zainteresirane strane osporile su nalaze da cijene za tržište EU-a ispod najmanje uvozne cijene (NUC) tijekom prošlih godina nisu održive i stoga bi se znatno snizile, pa bi se čak mogle približiti razini izvoznih cijena za treće zemlje. Osporile su i nalaz da bi se bez obnovljenih mjera kineski izvoz, koji je stabilan, količinski vjerojatno povećao te da bi se i dalje ostvarivao po dampinškim cijenama. Ispitnim postupkom jasno je utvrđeno da se damping nastavlja čak i na temelju izvoznih cijena koje se smatraju nepouzdanima zato što su napuhane najmanjim uvoznim cijenama iz preuzetih obveza. Utvrđeno je da su te cijene znatno više od izvoznih cijena za druga tržišta svih proizvođača izvoznika koji su preuzeli obveze. Ti proizvođači izvoznici redovito izvoze po cijenama koje su niže od cijena za EU. Nadalje, podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da se dampinški uvoz po niskim cijenama iz NRK-a u Uniju povećao za 37 % u razdoblju između 2004. i dvanaestomjesečnog razdoblja koje je završilo u lipnju 2007. (razdoblje početnog istražnog postupka) (10). Svi ti podatci, uz znatan neiskorišteni rezervni kapacitet u NRK-u koji se ne dovodi u pitanje, jasno govore u prilog nalazima da će se u slučaju ukidanja mjera izvoz u Uniju vjerojatno nastaviti s dampinškim cijenama i uz povećane količine.

3.3.   Parcijalna privremena revizija ograničena na damping za društvo Laiwu

3.3.1.   Uobičajena vrijednost

3.3.1.1.   Tretman tržišnog gospodarstva („MET”)

| (57) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe Komisija je utvrdila može li se uobičajena vrijednost odrediti u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6. Osnovne uredbe kad bi društvo Laiwu ispunjavalo kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe te bi mu se stoga mogao odobriti MET. |
| --- | --- |

(57)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe Komisija je utvrdila može li se uobičajena vrijednost odrediti u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6. Osnovne uredbe kad bi društvo Laiwu ispunjavalo kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe te bi mu se stoga mogao odobriti MET.

| (58) | Ti kriteriji ukratko su određeni u nastavku u sažetom obliku samo radi lakšeg snalaženja:






  — | poslovne odluke i troškovi donose se kao odgovor na tržišne signale i bez znatnog uplitanja država, a u troškovima glavnih ulaznih sirovina znatno se odražavaju tržišne vrijednosti, |
| --- | --- | --- |

(58)

Ti kriteriji ukratko su određeni u nastavku u sažetom obliku samo radi lakšeg snalaženja:

—

poslovne odluke i troškovi donose se kao odgovor na tržišne signale i bez znatnog uplitanja država, a u troškovima glavnih ulaznih sirovina znatno se odražavaju tržišne vrijednosti,

| — | poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se upotrebljavaju za sve potrebe, |
| --- | --- |

—

poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se upotrebljavaju za sve potrebe,

| — | nema znatnijeg narušavanja tržišnog natjecanja iz prijašnjeg sustava bez tržišnog gospodarstva, |
| --- | --- |

—

nema znatnijeg narušavanja tržišnog natjecanja iz prijašnjeg sustava bez tržišnog gospodarstva,

| — | pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini, i |
| --- | --- |

—

pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini, i

| — | promjena valuta provodi se po tržišnim stopama. |
| --- | --- |

—

promjena valuta provodi se po tržišnim stopama.

| (59) | Kako bi utvrdila jesu li ispunjeni kriteriji iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe, Komisija je od društva Laiwu zatražila da ispuni obrazac zahtjeva za MET. Društvo Laiwu dostavilo je odgovor unutar zadanog roka. Komisija je provjerila dostavljene podatke u poslovnim prostorijama društva Laiwu. |
| --- | --- |

(59)

Kako bi utvrdila jesu li ispunjeni kriteriji iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe, Komisija je od društva Laiwu zatražila da ispuni obrazac zahtjeva za MET. Društvo Laiwu dostavilo je odgovor unutar zadanog roka. Komisija je provjerila dostavljene podatke u poslovnim prostorijama društva Laiwu.

| (60) | Komisija je utvrdila da društvo Laiwu nije ispunilo 2. i 3. kriterij za MET u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je utvrdila da društvo Laiwu nije ispunilo 2. i 3. kriterij za MET u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe.

| (61) | U pogledu 2. kriterija društvo nije uspjelo dokazati da vodi potpun sustav računovodstvenih podataka u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Uz to, u sustavu tog društva nedostajali su bitni dokumenti na temelju kojih bi se dokazalo da je taj sustav podataka točan i potpun. Društvo nije imalo dokumente kojima bi dokazalo određene unose u svojim računima. Nadalje, u njegovim financijskim izvještajima nije bilo izvještaja o promjenama kapitala za određena razdoblja. Zbog tih je nedostataka narušeno načelo vjerodostojnog prikazivanja računovodstvenih podataka i financijskih izvještaja te, što je još važnije, revizor to nije uočio. Posljedično, ni vođenje računovodstvene evidencije ni revizija nisu provedeni u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. |
| --- | --- |

(61)

U pogledu 2. kriterija društvo nije uspjelo dokazati da vodi potpun sustav računovodstvenih podataka u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Uz to, u sustavu tog društva nedostajali su bitni dokumenti na temelju kojih bi se dokazalo da je taj sustav podataka točan i potpun. Društvo nije imalo dokumente kojima bi dokazalo određene unose u svojim računima. Nadalje, u njegovim financijskim izvještajima nije bilo izvještaja o promjenama kapitala za određena razdoblja. Zbog tih je nedostataka narušeno načelo vjerodostojnog prikazivanja računovodstvenih podataka i financijskih izvještaja te, što je još važnije, revizor to nije uočio. Posljedično, ni vođenje računovodstvene evidencije ni revizija nisu provedeni u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima.

| (62) | Društvo Laiwu tvrdilo je da su njegovi računovodstveni podatci dostatno jasni za potrebe kineskih općeprihvaćenih računovodstvenih standarda. Društvo je usto tvrdilo i da nedosljednosti navedene u dokumentu o objavi MET-a nisu utjecale na pouzdanost njegovih računa. Društvo je smatralo da je računovodstvene standarde potrebno sagledati u kontekstu njihove namjene (npr. zaštite ulagača). |
| --- | --- |

(62)

Društvo Laiwu tvrdilo je da su njegovi računovodstveni podatci dostatno jasni za potrebe kineskih općeprihvaćenih računovodstvenih standarda. Društvo je usto tvrdilo i da nedosljednosti navedene u dokumentu o objavi MET-a nisu utjecale na pouzdanost njegovih računa. Društvo je smatralo da je računovodstvene standarde potrebno sagledati u kontekstu njihove namjene (npr. zaštite ulagača).

| (63) | Komisija napominje da je u članku 2. stavku 7. točki (c) drugoj alineji Osnovne uredbe navedeno da poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. To zaista jest formalni zahtjev. Suprotno tvrdnji društva, računovodstvo mora biti u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima neovisno o statusu društva kako je utvrđen na temelju nacionalnog računovodstvenog prava. |
| --- | --- |

(63)

Komisija napominje da je u članku 2. stavku 7. točki (c) drugoj alineji Osnovne uredbe navedeno da poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. To zaista jest formalni zahtjev. Suprotno tvrdnji društva, računovodstvo mora biti u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima neovisno o statusu društva kako je utvrđen na temelju nacionalnog računovodstvenog prava.

| (64) | Komisija nadalje smatra da računi društva Laiwu nisu vođeni u skladu s kineskim računovodstvenim pravom jer revizor nije imao primjedbe na kršenje kineskog računovodstvenog prava navedeno u uvodnoj izjavi 61. |
| --- | --- |

(64)

Komisija nadalje smatra da računi društva Laiwu nisu vođeni u skladu s kineskim računovodstvenim pravom jer revizor nije imao primjedbe na kršenje kineskog računovodstvenog prava navedeno u uvodnoj izjavi 61.

| (65) | S obzirom na prethodno navedeno, te je tvrdnje potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(65)

S obzirom na prethodno navedeno, te je tvrdnje potrebno odbaciti.

| (66) | U pogledu 3. kriterija društvo nije uspjelo dokazati da nije podlijegalo znatnim narušavanjima prenesenima iz netržišnog gospodarskog sustava. Točnije, društvo ostvaruje povlastice kao „poduzeće visoke i nove tehnologije” od povlaštenog režima poreza na dobit za poduzeća, što znatno utječe na njegovo financijsko stanje. |
| --- | --- |

(66)

U pogledu 3. kriterija društvo nije uspjelo dokazati da nije podlijegalo znatnim narušavanjima prenesenima iz netržišnog gospodarskog sustava. Točnije, društvo ostvaruje povlastice kao „poduzeće visoke i nove tehnologije” od povlaštenog režima poreza na dobit za poduzeća, što znatno utječe na njegovo financijsko stanje.

| (67) | Društvo Laiwu tvrdilo je da se 3. kriterij za MET ne može odnositi na taj povlašteni porezni režim jer je taj režim oblik subvencije. |
| --- | --- |

(67)

Društvo Laiwu tvrdilo je da se 3. kriterij za MET ne može odnositi na taj povlašteni porezni režim jer je taj režim oblik subvencije.

| (68) | Komisija napominje da se procjenom u okviru 3. kriterija za MET nastoji utvrditi djeluju li na proizvođače znatna narušavanja tržišta prenesena iz prethodnog netržišnog gospodarskog sustava. |
| --- | --- |

(68)

Komisija napominje da se procjenom u okviru 3. kriterija za MET nastoji utvrditi djeluju li na proizvođače znatna narušavanja tržišta prenesena iz prethodnog netržišnog gospodarskog sustava.

| (69) | Državna potpora koju društvo Laiwu prima u obliku povlaštene stope poreza povlastica je trajne prirode na temelju članka 28. Zakona o porezu na dobit za poduzeća donesenog 2007. Ta se povlastica temelji na preambuli Ustava NRK-a, prema kojem „Partija mora podržavati i poboljšavati osnovni gospodarski sustav, u kojem javno vlasništvo igra glavnu ulogu, a usporedno se razvijaju različiti gospodarski sektori...”. |
| --- | --- |

(69)

Državna potpora koju društvo Laiwu prima u obliku povlaštene stope poreza povlastica je trajne prirode na temelju članka 28. Zakona o porezu na dobit za poduzeća donesenog 2007. Ta se povlastica temelji na preambuli Ustava NRK-a, prema kojem „Partija mora podržavati i poboljšavati osnovni gospodarski sustav, u kojem javno vlasništvo igra glavnu ulogu, a usporedno se razvijaju različiti gospodarski sektori...”.

| (70) | Jedna od svrha povlastice jest privlačenje kapitala po sniženim stopama. Zbog toga nastaje narušavanje kapitalnih tržišta. Sustav poreza na dobit kojim se daje prednost određenim društvima, a vlada ga smatra strateškim, upućuje na to da taj porezni sustav ne pripada tržišnom gospodarstvu, nego na njega i dalje znatno utječe državno planiranje, što je svojstvo netržišnog gospodarskog sustava. Komisija smatra da su narušavanja proizišla iz tog smanjenja poreza jednako tako značajna jer se zbog njih mijenja iznos dobiti prije oporezivanja koju društvo mora ostvariti kako bi bilo privlačno ulagačima. |
| --- | --- |

(70)

Jedna od svrha povlastice jest privlačenje kapitala po sniženim stopama. Zbog toga nastaje narušavanje kapitalnih tržišta. Sustav poreza na dobit kojim se daje prednost određenim društvima, a vlada ga smatra strateškim, upućuje na to da taj porezni sustav ne pripada tržišnom gospodarstvu, nego na njega i dalje znatno utječe državno planiranje, što je svojstvo netržišnog gospodarskog sustava. Komisija smatra da su narušavanja proizišla iz tog smanjenja poreza jednako tako značajna jer se zbog njih mijenja iznos dobiti prije oporezivanja koju društvo mora ostvariti kako bi bilo privlačno ulagačima.

| (71) | S obzirom na prethodno navedeno, te je tvrdnje potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(71)

S obzirom na prethodno navedeno, te je tvrdnje potrebno odbaciti.

| (72) | Komisija je objavila rezultate ispitivanja u vezi s MET-om društvu Laiwu, nadležnim tijelima NRK-a i podnositeljima zahtjeva. Komisija ih je pozvala da dostave primjedbe i zatraže raspravu. Primljene primjedbe nisu bile takve prirode da bi promijenile privremene nalaze Komisije. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je objavila rezultate ispitivanja u vezi s MET-om društvu Laiwu, nadležnim tijelima NRK-a i podnositeljima zahtjeva. Komisija ih je pozvala da dostave primjedbe i zatraže raspravu. Primljene primjedbe nisu bile takve prirode da bi promijenile privremene nalaze Komisije.

| (73) | Društvo Laiwu tvrdilo je da je Komisija predložila da se MET odbije zbog razloga različitih od onih koji su doveli do pokretanja ispitnog postupka. Prema mišljenju društva Komisija je trebala ograničiti procjenu MET-a na 1. kriterij za MET. |
| --- | --- |

(73)

Društvo Laiwu tvrdilo je da je Komisija predložila da se MET odbije zbog razloga različitih od onih koji su doveli do pokretanja ispitnog postupka. Prema mišljenju društva Komisija je trebala ograničiti procjenu MET-a na 1. kriterij za MET.

| (74) | Kao prvo, potrebno je napomenuti da je u članku 2. stavku 7. točki (c) navedeno pet kumulativnih kriterija koje je sve potrebno ispuniti kako bi se odobrio MET. Osim toga, teret dokazivanja na društvu je koje je zatražilo MET. |
| --- | --- |

(74)

Kao prvo, potrebno je napomenuti da je u članku 2. stavku 7. točki (c) navedeno pet kumulativnih kriterija koje je sve potrebno ispuniti kako bi se odobrio MET. Osim toga, teret dokazivanja na društvu je koje je zatražilo MET.

| (75) | Uz to, u točki 5.2. obavijesti o pokretanju postupka (11) navedeni su razlozi za pokretanje koji se odnose na povećanje proizvodnog kapaciteta društva Laiwu i prošireni opseg proizvoda koji to društvo prodaje. Obaviješću o pokretanju postupka ni na koji se način ne ograničuje ispitni postupak na procjenu 1. kriterija za MET. Nadalje, prima facie dokazi procjenjuju se zasebno kako bi se opravdalo pokretanje ispitnog postupka. Procjena MET-a na temelju članka 2. stavka 7. Osnovne uredbe potpuna je procjena posluje li određeni proizvođač u uvjetima tržišnog gospodarstva kako je navedeno u točki 6.1.1.2. obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(75)

Uz to, u točki 5.2. obavijesti o pokretanju postupka (11) navedeni su razlozi za pokretanje koji se odnose na povećanje proizvodnog kapaciteta društva Laiwu i prošireni opseg proizvoda koji to društvo prodaje. Obaviješću o pokretanju postupka ni na koji se način ne ograničuje ispitni postupak na procjenu 1. kriterija za MET. Nadalje, prima facie dokazi procjenjuju se zasebno kako bi se opravdalo pokretanje ispitnog postupka. Procjena MET-a na temelju članka 2. stavka 7. Osnovne uredbe potpuna je procjena posluje li određeni proizvođač u uvjetima tržišnog gospodarstva kako je navedeno u točki 6.1.1.2. obavijesti o pokretanju postupka.

| (76) | Konačno, Komisija napominje da je društvo Laiwu dostavilo obrazac zahtjeva za MET u kojem je tvrdilo da je ispunilo svih pet kriterija za MET. Na temelju relevantnih odredaba Osnovne uredbe od društva koje podnosi zahtjev za MET zahtijeva se da uspješno dokaže da posluje u uvjetima tržišnog gospodarstva, tj. na tom je društvu teret da na odgovarajući način dostatnim dokazima potkrijepi zahtjev za MET. Stoga je tvrdnja društva Laiwu odbačena. |
| --- | --- |

(76)

Konačno, Komisija napominje da je društvo Laiwu dostavilo obrazac zahtjeva za MET u kojem je tvrdilo da je ispunilo svih pet kriterija za MET. Na temelju relevantnih odredaba Osnovne uredbe od društva koje podnosi zahtjev za MET zahtijeva se da uspješno dokaže da posluje u uvjetima tržišnog gospodarstva, tj. na tom je društvu teret da na odgovarajući način dostatnim dokazima potkrijepi zahtjev za MET. Stoga je tvrdnja društva Laiwu odbačena.

| (77) | Nakon što je državama članicama u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) dostavila podatke o analizi zahtjeva za MET, Komisija je obavijestila zainteresirane strane o konačnom utvrđivanju MET-a. |
| --- | --- |

(77)

Nakon što je državama članicama u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) dostavila podatke o analizi zahtjeva za MET, Komisija je obavijestila zainteresirane strane o konačnom utvrđivanju MET-a.

3.3.1.2.   Analogna zemlja

| (78) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost za društvo Laiwu utvrđena je na temelju cijene u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom. U tu je svrhu Komisija kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom odabrala Kanadu (vidjeti uvodnu izjavu 26. et seq). |
| --- | --- |

(78)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost za društvo Laiwu utvrđena je na temelju cijene u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom. U tu je svrhu Komisija kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom odabrala Kanadu (vidjeti uvodnu izjavu 26. et seq).

| (79) | Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost na temelju domaće prodaje nepovezanim kupcima kanadskog proizvođača. |
| --- | --- |

(79)

Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost na temelju domaće prodaje nepovezanim kupcima kanadskog proizvođača.

3.3.2.   Izvozna cijena

| (80) | Komisija je utvrdila izvoznu cijenu na temelju cijena koje su stvarno platili ili koje trebaju platiti nepovezani kupci u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je utvrdila izvoznu cijenu na temelju cijena koje su stvarno platili ili koje trebaju platiti nepovezani kupci u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

3.3.3.   Usporedba

| (81) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica.

| (82) | Ako je to bilo potrebno radi osiguranja poštene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, manipulativne troškove, troškove utovara te popratne troškove, troškove pakiranja, kredita i bankovnih pristojbi. |
| --- | --- |

(82)

Ako je to bilo potrebno radi osiguranja poštene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, manipulativne troškove, troškove utovara te popratne troškove, troškove pakiranja, kredita i bankovnih pristojbi.

3.3.4.   Dampinška marža

| (83) | Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

| (84) | Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža za društvo Laiwu izražena u postocima cijena CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 37,8 %. |
| --- | --- |

(84)

Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža za društvo Laiwu izražena u postocima cijena CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 37,8 %.

3.3.5.   Trajna priroda promijenjenih okolnosti

| (85) | U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe Komisija je analizirala može li se za promjenu u okolnostima u pogledu dampinga objektivno reći da je trajne prirode. |
| --- | --- |

(85)

U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe Komisija je analizirala može li se za promjenu u okolnostima u pogledu dampinga objektivno reći da je trajne prirode.

| (86) | Razvoj društva Laiwu od najmanjeg do najvećeg proizvođača izvoznika u EU smatra se promjenom trajne prirode. To je društvo u odgovoru na upitnik i potvrdilo da će zadržati količinu izvoza i da neće promijeniti obrazac izvoza. |
| --- | --- |

(86)

Razvoj društva Laiwu od najmanjeg do najvećeg proizvođača izvoznika u EU smatra se promjenom trajne prirode. To je društvo u odgovoru na upitnik i potvrdilo da će zadržati količinu izvoza i da neće promijeniti obrazac izvoza.

4.   ŠTETA

4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (87) | Istovjetni su proizvod u Uniji tijekom RIPR-a proizvodila dva proizvođača. Oni predstavljaju „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Istovjetni su proizvod u Uniji tijekom RIPR-a proizvodila dva proizvođača. Oni predstavljaju „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

| (88) | Budući da industriju Unije čine samo dva proizvođača, sve brojke povezane s osjetljivim podacima morale su biti prikazane u obliku indeksa ili raspona radi zaštite povjerljivosti podataka. |
| --- | --- |

(88)

Budući da industriju Unije čine samo dva proizvođača, sve brojke povezane s osjetljivim podacima morale su biti prikazane u obliku indeksa ili raspona radi zaštite povjerljivosti podataka.

4.2.   Potrošnja u Uniji

| (89) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji zbrajanjem prodaje industrije Unije na tržištu Unije s uvozom iz NRK-a i ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata i odgovora na upitnike. |
| --- | --- |

(89)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji zbrajanjem prodaje industrije Unije na tržištu Unije s uvozom iz NRK-a i ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata i odgovora na upitnike.

| (90) | Potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja u tonama (rasponi) | 450 000–500 000 | 430 000–480 000 | 470 000–520 000 | 450 000–500 000 |
| Indeks | 100 | 95 | 105 | 101 |
| Izvor: Odgovori na upitnik i Eurostat |

(90)

Potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji

2010.

2011.

2012.

RIPR

Potrošnja u tonama (rasponi)

450 000–500 000

430 000–480 000

470 000–520 000

450 000–500 000

Indeks

100

95

105

101

Izvor: Odgovori na upitnik i Eurostat

| (91) | Potrošnja tijekom razmatranog razdoblja mijenjala se za +/– 5 %. Međutim, taj razvoj ne pokazuje jasno kretanje kroz razmatrano razdoblje. |
| --- | --- |

(91)

Potrošnja tijekom razmatranog razdoblja mijenjala se za +/– 5 %. Međutim, taj razvoj ne pokazuje jasno kretanje kroz razmatrano razdoblje.

4.3.   Uvoz iz predmetne zemlje

4.3.1.   Količina i tržišni udjel uvoza iz predmetne zemlje

| (92) | Komisija je utvrdila količinu uvoza na temelju podataka Eurostata i odgovora na upitnike. Tržišni udjel uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je navedeno uvodnoj izjavi 88. et seq. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je utvrdila količinu uvoza na temelju podataka Eurostata i odgovora na upitnike. Tržišni udjel uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je navedeno uvodnoj izjavi 88. et seq.

| (93) | Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje razvijao se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Količina uvoza i tržišni udjel | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina uvoza iz predmetne zemlje u tonama | 202 391 | 176 451 | 206 222 | 183 026 |
| Indeks | 100 | 87 | 102 | 90 |
| Tržišni udjel (raspon) | 40 %–45 % | 36 %–41 % | 38 %–43 % | 35 %–40 % |
| Indeks tržišnog udjela | 100 | 92 | 97 | 90 |
| Izvor: Eurostat |

(93)

Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje razvijao se kako slijedi:

Tablica 2.

Količina uvoza i tržišni udjel

2010.

2011.

2012.

RIPR

Količina uvoza iz predmetne zemlje u tonama

202 391

176 451

206 222

183 026

Indeks

100

87

102

90

Tržišni udjel (raspon)

40 %–45 %

36 %–41 %

38 %–43 %

35 %–40 %

Indeks tržišnog udjela

100

92

97

90

Izvor: Eurostat

| (94) | Količina uvoza mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja. Činilo se da te promjene donekle prate kretanje potrošnje u Uniji. Kada je potrošnja u 2011. bila niska, uvoz iz Kine bio je na najnižoj razini. Kada je potrošnja u 2012. bila najveća, i kineski je uvoz dosegnuo najvišu razinu. |
| --- | --- |

(94)

Količina uvoza mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja. Činilo se da te promjene donekle prate kretanje potrošnje u Uniji. Kada je potrošnja u 2011. bila niska, uvoz iz Kine bio je na najnižoj razini. Kada je potrošnja u 2012. bila najveća, i kineski je uvoz dosegnuo najvišu razinu.

| (95) | Kineski uvoz nije pratio to kretanje samo tijekom RIPR-a, kada je bio oko 10 % niži nego u 2010. unatoč usporedivoj potrošnji u Uniji. Unatoč tom smanjenju, kineski je uvoz zadržao znatan tržišni udjel od između 35 % i 45 % na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(95)

Kineski uvoz nije pratio to kretanje samo tijekom RIPR-a, kada je bio oko 10 % niži nego u 2010. unatoč usporedivoj potrošnji u Uniji. Unatoč tom smanjenju, kineski je uvoz zadržao znatan tržišni udjel od između 35 % i 45 % na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja.

4.3.2.   Cijene uvoza iz predmetne zemlje i obaranje cijena

| (96) | Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata. Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Uvozne cijene










  (EUR/toni) |
| --- | --- |
| | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| NRK | 806 | 938 | 1 000 | 933 |
| Indeks | 100 | 116 | 124 | 116 |
| Izvor: Eurostat |

(96)

Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata. Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi:

Tablica 3.

Uvozne cijene

(EUR/toni)

2010.

2011.

2012.

RIPR

NRK

806

938

1 000

933

Indeks

100

116

124

116

Izvor: Eurostat

| (97) | Uvozne cijene kineske limunske kiseline povećale su se za 24 % između 2010. i 2012. nakon čega su se smanjile za osam postotnih bodova između 2012. i RIPR-a. Tijekom razmatranog razdoblja te su cijene pratile razvoj cijena sirovina kao što je kukuruz. |
| --- | --- |

(97)

Uvozne cijene kineske limunske kiseline povećale su se za 24 % između 2010. i 2012. nakon čega su se smanjile za osam postotnih bodova između 2012. i RIPR-a. Tijekom razmatranog razdoblja te su cijene pratile razvoj cijena sirovina kao što je kukuruz.

| (98) | Nakon objave jedna zainteresirana strana osporila je točnost podataka Eurostata, ali pritom nije dostavila nikakve konkretne dokaze u prilog svojim navodima. Stoga se ta tvrdnja ne može prihvatiti. |
| --- | --- |

(98)

Nakon objave jedna zainteresirana strana osporila je točnost podataka Eurostata, ali pritom nije dostavila nikakve konkretne dokaze u prilog svojim navodima. Stoga se ta tvrdnja ne može prihvatiti.

| (99) | Komisija je utvrdila obaranje cijena tijekom RIPR-a uspoređujući:






  1. | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i |
| --- | --- | --- |

(99)

Komisija je utvrdila obaranje cijena tijekom RIPR-a uspoređujući:

1.

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

| 2. | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda uvoza kineskih proizvođača koji surađuju prema prvom nepovezanom kupcu, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za uobičajene carinske pristojbe i troškove uvoza. |
| --- | --- |

2.

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda uvoza kineskih proizvođača koji surađuju prema prvom nepovezanom kupcu, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za uobičajene carinske pristojbe i troškove uvoza.

| (100) | Za proizvođače izvoznike koji ne sudjeluju u preuzimanju obveze iz uvodne izjave 2. za usporedbu je upotrijebljena cijena prema prvom nepovezanom kupcu u Uniji. Za proizvođače izvoznike koji sudjeluju u preuzimanju obveze u pogledu cijena nije bilo moguće upotrijebiti cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u Uniji jer su na njih utjecali uvjeti tog preuzimanja obveze u pogledu cijena. Za te je izvoznike obaranje cijena utvrđeno na temelju cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(100)

Za proizvođače izvoznike koji ne sudjeluju u preuzimanju obveze iz uvodne izjave 2. za usporedbu je upotrijebljena cijena prema prvom nepovezanom kupcu u Uniji. Za proizvođače izvoznike koji sudjeluju u preuzimanju obveze u pogledu cijena nije bilo moguće upotrijebiti cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u Uniji jer su na njih utjecali uvjeti tog preuzimanja obveze u pogledu cijena. Za te je izvoznike obaranje cijena utvrđeno na temelju cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u trećim zemljama.

| (101) | Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da je i za strane koje ne sudjeluju u preuzimanju obveze obaranje cijena trebalo utvrditi na temelju cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u trećim zemljama. Međutim, ispitnim postupkom pokazano je da su strane koje ne sudjeluju u preuzimanju obveze naplaćivale znatno niže cijene od cijena koje su naplaćivale strane koje su preuzele obvezu. To upućuje na zaključak da na njihove cijene ne utječe preuzimanje obveze te se stoga mogu upotrijebiti za utvrđivanje obaranja cijena. |
| --- | --- |

(101)

Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da je i za strane koje ne sudjeluju u preuzimanju obveze obaranje cijena trebalo utvrditi na temelju cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u trećim zemljama. Međutim, ispitnim postupkom pokazano je da su strane koje ne sudjeluju u preuzimanju obveze naplaćivale znatno niže cijene od cijena koje su naplaćivale strane koje su preuzele obvezu. To upućuje na zaključak da na njihove cijene ne utječe preuzimanje obveze te se stoga mogu upotrijebiti za utvrđivanje obaranja cijena.

| (102) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i prema potrebi odgovarajuće prilagođena za troškove provizije i usitnjavanja. |
| --- | --- |

(102)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i prema potrebi odgovarajuće prilagođena za troškove provizije i usitnjavanja.

| (103) | Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da prilagodba za usitnjavanje više nije opravdana jer limunsku kiselinu podrijetlom iz Kine više nije potrebno usitnjavati. Međutim, ispitnim postupkom utvrđeno je da, iako usitnjavanje nije uvijek nužno, i dalje postoje slučajevi kada je to potrebno, što opravdava primjenu prilagodbe. |
| --- | --- |

(103)

Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da prilagodba za usitnjavanje više nije opravdana jer limunsku kiselinu podrijetlom iz Kine više nije potrebno usitnjavati. Međutim, ispitnim postupkom utvrđeno je da, iako usitnjavanje nije uvijek nužno, i dalje postoje slučajevi kada je to potrebno, što opravdava primjenu prilagodbe.

| (104) | Za proizvođače izvoznike koji nisu surađivali nije bilo moguće utvrditi obaranje cijena na temelju cijena po vrsti proizvoda jer ti podaci nisu bili dostupni. Stoga je obaranje cijena utvrđeno usporedbom ukupnih ponderiranih prosječnih prodajnih cijena i za proizvođače u Uniji i za kineske proizvođače izvoznike koji ne surađuju. |
| --- | --- |

(104)

Za proizvođače izvoznike koji nisu surađivali nije bilo moguće utvrditi obaranje cijena na temelju cijena po vrsti proizvoda jer ti podaci nisu bili dostupni. Stoga je obaranje cijena utvrđeno usporedbom ukupnih ponderiranih prosječnih prodajnih cijena i za proizvođače u Uniji i za kineske proizvođače izvoznike koji ne surađuju.

| (105) | Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije tijekom RIPR-a. Taj je rezultat pokazao ukupnu ponderiranu prosječnu maržu obaranja cijena u iznosu između 20 % i 45 %. |
| --- | --- |

(105)

Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije tijekom RIPR-a. Taj je rezultat pokazao ukupnu ponderiranu prosječnu maržu obaranja cijena u iznosu između 20 % i 45 %.

4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1.   Opća napomena

| (106) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(106)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

4.4.2.   Proizvodnja, proizvodni kapaciteti iskorištenost kapaciteta

| (107) | Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 4.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina proizvodnje u tonama (rasponi) | 270 000–300 000 | 290 000–320 000 | 300 000–330 000 | 300 000–330 000 |
| Indeks | 100 | 106 | 108 | 107 |
| Proizvodni kapacitet u tonama (rasponi) | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 |
| Indeks | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Iskorištenost kapaciteta – indeks | 100 | 105 | 106 | 106 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(107)

Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 4.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2010.

2011.

2012.

RIPR

Količina proizvodnje u tonama (rasponi)

270 000–300 000

290 000–320 000

300 000–330 000

300 000–330 000

Indeks

100

106

108

107

Proizvodni kapacitet u tonama (rasponi)

300 000–350 000

300 000–350 000

300 000–350 000

300 000–350 000

Indeks

100

101

101

101

Iskorištenost kapaciteta – indeks

100

105

106

106

Izvor: Odgovori na upitnik

| (108) | Količina proizvodnje općenito se razvijala pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Povećala se za 6 % između 2010. i 2011. uz manje promjene u kasnijim razdobljima. |
| --- | --- |

(108)

Količina proizvodnje općenito se razvijala pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Povećala se za 6 % između 2010. i 2011. uz manje promjene u kasnijim razdobljima.

| (109) | Budući da se proizvodni kapacitet gotovo nije promijenio, iskorištenost kapaciteta odražavala je razvoj količine proizvodnje. Iskorištenost kapaciteta znatno se povećala za 5 % između 2010. i 2011. te se u sljedećim razdobljima gotovo nije mijenjala. |
| --- | --- |

(109)

Budući da se proizvodni kapacitet gotovo nije promijenio, iskorištenost kapaciteta odražavala je razvoj količine proizvodnje. Iskorištenost kapaciteta znatno se povećala za 5 % između 2010. i 2011. te se u sljedećim razdobljima gotovo nije mijenjala.

4.4.3.   Količina prodaje i tržišni udjel

| (110) | Količina prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 5.


  Količina prodaje i tržišni udjel | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna količina prodaje na tržištu Unije – indeks | 100 | 108 | 108 | 108 |
| Tržišni udjel – indeks | 100 | 111 | 102 | 107 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(110)

Količina prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 5.

Količina prodaje i tržišni udjel

2010.

2011.

2012.

RIPR

Ukupna količina prodaje na tržištu Unije – indeks

100

108

108

108

Tržišni udjel – indeks

100

111

102

107

Izvor: Odgovori na upitnik

| (111) | Industrija Unije uspjela je povećati količinu prodaje za 8 % između 2010. i 2011. Nakon toga obujam prodaje ostao je na istoj razini do RIPR-a. |
| --- | --- |

(111)

Industrija Unije uspjela je povećati količinu prodaje za 8 % između 2010. i 2011. Nakon toga obujam prodaje ostao je na istoj razini do RIPR-a.

| (112) | Tržišni udjel razvijao se na sličan način te se povećao za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Na tržišni su udjel u 2011. i 2012. utjecale promjene potrošnje u Uniji opisane u uvodnoj izjavi 91. |
| --- | --- |

(112)

Tržišni udjel razvijao se na sličan način te se povećao za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Na tržišni su udjel u 2011. i 2012. utjecale promjene potrošnje u Uniji opisane u uvodnoj izjavi 91.

4.4.4.   Rast

| (113) | Industrija Unije uspjela je povećati i količinu prodaje za 8 % i tržišni udjel za 7 %. Količina proizvodnje istodobno se povećala na sličan način. Stoga je industrija Unije mogla iskoristiti prilike za rast i povećati tržišni udjel na relativno stabilnom tržištu. |
| --- | --- |

(113)

Industrija Unije uspjela je povećati i količinu prodaje za 8 % i tržišni udjel za 7 %. Količina proizvodnje istodobno se povećala na sličan način. Stoga je industrija Unije mogla iskoristiti prilike za rast i povećati tržišni udjel na relativno stabilnom tržištu.

4.4.5.   Zapošljavanje i produktivnost

| (114) | Zapošljavanje i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Zapošljavanje i produktivnost | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika – indeks | 100 | 101 | 105 | 106 |
| Produktivnost (tona po zaposleniku) – indeks | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(114)

Zapošljavanje i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Zapošljavanje i produktivnost

2010.

2011.

2012.

RIPR

Broj zaposlenika – indeks

100

101

105

106

Produktivnost (tona po zaposleniku) – indeks

100

105

102

101

Izvor: Odgovori na upitnik

| (115) | Zapošljavanje se razvijalo pozitivno tijekom razmatranog razdoblja i povećalo se za 6 %. Istodobno, produktivnost po zaposleniku ostala je relativno stabilna tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(115)

Zapošljavanje se razvijalo pozitivno tijekom razmatranog razdoblja i povećalo se za 6 %. Istodobno, produktivnost po zaposleniku ostala je relativno stabilna tijekom razmatranog razdoblja.

4.4.6.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (116) | Dampinške marže utvrđene su znatno iznad razine de minimis. Utjecaj veličine stvarnih dampinških marži na industriju Unije ipak je bio ublažen jer je preuzimanje obveze u pogledu cijena utjecalo na razinu cijene brojnih kineskih proizvođača izvoznika. Za ostale proizvođače izvoznike štetni je učinak ublažen učinkom pristojbi. Stoga se može zaključiti da se industrija Unije oporavila od štete prouzročene prethodnim dampingom kineskih proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(116)

Dampinške marže utvrđene su znatno iznad razine de minimis. Utjecaj veličine stvarnih dampinških marži na industriju Unije ipak je bio ublažen jer je preuzimanje obveze u pogledu cijena utjecalo na razinu cijene brojnih kineskih proizvođača izvoznika. Za ostale proizvođače izvoznike štetni je učinak ublažen učinkom pristojbi. Stoga se može zaključiti da se industrija Unije oporavila od štete prouzročene prethodnim dampingom kineskih proizvođača izvoznika.

4.4.7.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (117) | Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Prodajne cijene u Uniji | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/toni) – rasponi | 1 000–1 150 | 1 050–1 200 | 1 150–1 300 | 1 150–1 300 |
| Indeks | 100 | 103 | 113 | 115 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/toni) – rasponi | 750–900 | 850–1 000 | 850–1 000 | 850–1 000 |
| Indeks | 100 | 113 | 111 | 115 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(117)

Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Prodajne cijene u Uniji

2010.

2011.

2012.

RIPR

Jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/toni) – rasponi

1 000–1 150

1 050–1 200

1 150–1 300

1 150–1 300

Indeks

100

103

113

115

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/toni) – rasponi

750–900

850–1 000

850–1 000

850–1 000

Indeks

100

113

111

115

Izvor: Odgovori na upitnik

| (118) | Ponderirani prosječni jedinični trošak proizvodnje povećao se za 13 % između 2010. i 2011. te se nakon toga povećao za još dva postotna boda do RIPR-a. |
| --- | --- |

(118)

Ponderirani prosječni jedinični trošak proizvodnje povećao se za 13 % između 2010. i 2011. te se nakon toga povećao za još dva postotna boda do RIPR-a.

| (119) | Prodajne cijene razvijale su se na sličan način, ali oko godinu dana kasnije. Industrija Unije tek je u 2012. mogla u potpunosti prenijeti na kupce povećanje svojih troškova nastalo u 2011. To je dovelo do manje profitabilnosti u 2011. kako je prikazano u uvodnoj izjavi 120. et seq u nastavku. |
| --- | --- |

(119)

Prodajne cijene razvijale su se na sličan način, ali oko godinu dana kasnije. Industrija Unije tek je u 2012. mogla u potpunosti prenijeti na kupce povećanje svojih troškova nastalo u 2011. To je dovelo do manje profitabilnosti u 2011. kako je prikazano u uvodnoj izjavi 120. et seq u nastavku.

4.4.8.   Troškovi rada

| (120) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječne plaće po zaposleniku – indeks | 100 | 103 | 114 | 118 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(120)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 8.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2010.

2011.

2012.

RIPR

Prosječne plaće po zaposleniku – indeks

100

103

114

118

Izvor: Odgovori na upitnik

| (121) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku ukupno su se povećali za 18 %, uglavnom zahvaljujući znatnom povećanju od 11 postotnih bodova između 2011. i 2012. |
| --- | --- |

(121)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku ukupno su se povećali za 18 %, uglavnom zahvaljujući znatnom povećanju od 11 postotnih bodova između 2011. i 2012.

4.4.9.   Zalihe

| (122) | Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Zalihe | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe u tonama – rasponi | 14 000–16 000 | 14 000–16 000 | 17 000–19 000 | 22 000–24 000 |
| Indeks | 100 | 101 | 121 | 155 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(122)

Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Zalihe

2010.

2011.

2012.

RIPR

Završne zalihe u tonama – rasponi

14 000–16 000

14 000–16 000

17 000–19 000

22 000–24 000

Indeks

100

101

121

155

Izvor: Odgovori na upitnik

| (123) | Završne zalihe proizvođača iz Unije znatno su se povećale tijekom razmatranog razdoblja. Na veću razinu zaliha na kraju RIPR-a utjecali su sezonski čimbenici. Iako su završne zalihe za ostala razdoblja evidentirane krajem prosinca, za kraj RIPR-a evidentiraju se krajem lipnja, netom prije razdoblja veće potražnje zbog povećane potrošnje pića i relativno niske proizvodnje zbog nadolazećih ljetnih praznika. Stoga je normalno da u tom dijelu godine postoji nešto viša razina zaliha. |
| --- | --- |

(123)

Završne zalihe proizvođača iz Unije znatno su se povećale tijekom razmatranog razdoblja. Na veću razinu zaliha na kraju RIPR-a utjecali su sezonski čimbenici. Iako su završne zalihe za ostala razdoblja evidentirane krajem prosinca, za kraj RIPR-a evidentiraju se krajem lipnja, netom prije razdoblja veće potražnje zbog povećane potrošnje pića i relativno niske proizvodnje zbog nadolazećih ljetnih praznika. Stoga je normalno da u tom dijelu godine postoji nešto viša razina zaliha.

4.4.10.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (124) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2010. | 2011. | 2012. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (raspon) | 12 %–17 % | 7 %–12 % | 12 %–17 % | 12 %–17 % |
| Indeks | 100 | 69 | 103 | 103 |
| Novčani tok – indeks | 100 | 50 | 86 | 80 |
| Ulaganja – indeks | 100 | 162 | 123 | 106 |
| Povrat ulaganja – raspon | 30 %–40 % | 15 %–25 % | 25 %–35 % | 25 %–35 % |
| Indeks | 100 | 59 | 93 | 90 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(124)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2010.

2011.

2012.

RIPR

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (raspon)

12 %–17 %

7 %–12 %

12 %–17 %

12 %–17 %

Indeks

100

69

103

103

Novčani tok – indeks

100

50

86

80

Ulaganja – indeks

100

162

123

106

Povrat ulaganja – raspon

30 %–40 %

15 %–25 %

25 %–35 %

25 %–35 %

Indeks

100

59

93

90

Izvor: Odgovori na upitnik

| (125) | Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost je bila na stabilnoj razini tijekom gotovo cijelog razmatranog razdoblja. Profitabilnost koju je ostvarila industrija Unije tijekom razmatranog je razdoblja premašila ciljnu dobit utvrđenu u početnom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost je bila na stabilnoj razini tijekom gotovo cijelog razmatranog razdoblja. Profitabilnost koju je ostvarila industrija Unije tijekom razmatranog je razdoblja premašila ciljnu dobit utvrđenu u početnom ispitnom postupku.

| (126) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Njegov je razvoj bio na zadovoljavajućim razinama tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(126)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Njegov je razvoj bio na zadovoljavajućim razinama tijekom razmatranog razdoblja.

| (127) | Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Njegov je razvoj uvelike odražavao razvoj profitabilnosti te je ostao na zadovoljavajućim razinama tijekom gotovo cijelog razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(127)

Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Njegov je razvoj uvelike odražavao razvoj profitabilnosti te je ostao na zadovoljavajućim razinama tijekom gotovo cijelog razmatranog razdoblja.

| (128) | Nijedan od proizvođača iz Unije nije prijavio poteškoće s prikupljanjem kapitala tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(128)

Nijedan od proizvođača iz Unije nije prijavio poteškoće s prikupljanjem kapitala tijekom razmatranog razdoblja.

4.4.11.   Zaključak o šteti

| (129) | Većina pokazatelja štete kao što su proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, količina prodaje, zapošljavanje, troškovi rada i prodajne cijene razvijali su se pozitivno. Iako je kretanje financijskih pokazatelja kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja bilo mješovito, njihove su apsolutne razine zadovoljavajuće i ne pokazuju znakove štete. |
| --- | --- |

(129)

Većina pokazatelja štete kao što su proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, količina prodaje, zapošljavanje, troškovi rada i prodajne cijene razvijali su se pozitivno. Iako je kretanje financijskih pokazatelja kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja bilo mješovito, njihove su apsolutne razine zadovoljavajuće i ne pokazuju znakove štete.

| (130) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da se industrija Unije oporavila od štete proizišle iz prethodnog dampinga i ne trpi materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(130)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da se industrija Unije oporavila od štete proizišle iz prethodnog dampinga i ne trpi materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

4.5.   Vjerojatnost ponavljanja štete

| (131) | Prethodna kretanja u pogledu cijena i količine uvoza predmetnog proizvoda iz Kine pokazuju da su, iako su kineski izvoznici zadržali znatnu prisutnost na tržištu Unije, mjere na snazi (pristojba i preuzimanje obveze) dovele do povećanja cijena i smanjenja količina. Industrija Unije bila je glavni korisnik tog razvoja, a tržišna prisutnost ostalih trećih zemalja ostala je relativno ograničena. To upućuje na to da je uklanjanje štete uglavnom posljedica postojanja mjera na snazi. |
| --- | --- |

(131)

Prethodna kretanja u pogledu cijena i količine uvoza predmetnog proizvoda iz Kine pokazuju da su, iako su kineski izvoznici zadržali znatnu prisutnost na tržištu Unije, mjere na snazi (pristojba i preuzimanje obveze) dovele do povećanja cijena i smanjenja količina. Industrija Unije bila je glavni korisnik tog razvoja, a tržišna prisutnost ostalih trećih zemalja ostala je relativno ograničena. To upućuje na to da je uklanjanje štete uglavnom posljedica postojanja mjera na snazi.

| (132) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., proizvođači izvoznici iz NRK-a imaju rezervni kapacitet zahvaljujući kojem bi mogli vrlo brzo povećati svoj izvoz. Uz to, zbog isplativijih cijena na tržištu EU-a u usporedbi s većinom tržišta trećih zemalja, vjerojatno je da bi se znatne količine koje se trenutačno izvoze u te zemlje mogle preusmjeriti na tržište EU-a dopusti li se da isteknu antidampinške mjere. |
| --- | --- |

(132)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., proizvođači izvoznici iz NRK-a imaju rezervni kapacitet zahvaljujući kojem bi mogli vrlo brzo povećati svoj izvoz. Uz to, zbog isplativijih cijena na tržištu EU-a u usporedbi s većinom tržišta trećih zemalja, vjerojatno je da bi se znatne količine koje se trenutačno izvoze u te zemlje mogle preusmjeriti na tržište EU-a dopusti li se da isteknu antidampinške mjere.

| (133) | Osim toga, veća međunarodna tržišta kao što su SAD, Brazil, Tajland i Ukrajina uvela su antidampinške pristojbe protiv kineske limunske kiseline. Stoga će kineskim proizvođačima izvoznicima biti teže prodavati na tim tržištima nego na nezaštićenom tržištu EU-a dopusti li se da antidampinške mjere isteknu. |
| --- | --- |

(133)

Osim toga, veća međunarodna tržišta kao što su SAD, Brazil, Tajland i Ukrajina uvela su antidampinške pristojbe protiv kineske limunske kiseline. Stoga će kineskim proizvođačima izvoznicima biti teže prodavati na tim tržištima nego na nezaštićenom tržištu EU-a dopusti li se da antidampinške mjere isteknu.

| (134) | Uz to, razine cijena kineskih proizvođača izvoznika koji ne podliježu preuzetim obvezama u pogledu cijena znatno su obarale cijene industrije Unije za 20 %–45 %. Slično tome, cijene koje su proizvođači izvoznici koji podliježu preuzetim obvezama u pogledu cijena naplaćivali tržištima trećih zemalja obarale su cijene industrije EU-a za 20 %–39 %. To pokazuje razine cijena s kojima bi u nedostatku mjera kineski proizvođači izvoznici vjerojatno ušli na tržište Unije. |
| --- | --- |

(134)

Uz to, razine cijena kineskih proizvođača izvoznika koji ne podliježu preuzetim obvezama u pogledu cijena znatno su obarale cijene industrije Unije za 20 %–45 %. Slično tome, cijene koje su proizvođači izvoznici koji podliježu preuzetim obvezama u pogledu cijena naplaćivali tržištima trećih zemalja obarale su cijene industrije EU-a za 20 %–39 %. To pokazuje razine cijena s kojima bi u nedostatku mjera kineski proizvođači izvoznici vjerojatno ušli na tržište Unije.

| (135) | Vjerojatnost jeftinog kineskog izvoza u nedostatku mjera potvrđuju brojni antidampinški ispitni postupci protiv kineske limunske kiseline u drugim zemljama navedeni u uvodnoj izjavi 133. |
| --- | --- |

(135)

Vjerojatnost jeftinog kineskog izvoza u nedostatku mjera potvrđuju brojni antidampinški ispitni postupci protiv kineske limunske kiseline u drugim zemljama navedeni u uvodnoj izjavi 133.

| (136) | Kineski proizvođači izvoznici imaju mogućnost znatno povećati već znatan tržišni udjel po cijenama koje znatno obaraju cijene industrije Unije na štetu industrije Unije. |
| --- | --- |

(136)

Kineski proizvođači izvoznici imaju mogućnost znatno povećati već znatan tržišni udjel po cijenama koje znatno obaraju cijene industrije Unije na štetu industrije Unije.

| (137) | Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da kineski proizvođači izvoznici svoje cijene vjerojatno ne bi snizili na razine cijena koje prevladavaju na tržištima drugih trećih zemalja. Međutim, ta tvrdnja nije potkrijepljena činjenicama u ispitnom postupku. Kako se navodi u uvodnoj izjavi 134., marže obaranja cijena utvrđene za kineske proizvođače izvoznike koji nisu sudjelovali u preuzimanju obveze na tržištu Unije (20 %-45 %) vrlo su slične onima koje su utvrđene za kineske proizvođače izvoznike koji su preuzeli obveze na tržištima trećih zemalja (20 %-39 %). Stoga je vjerojatno da će se u nedostatku mjera kineske cijene na tržištu Unije približiti cijenama kineskih proizvođača izvoznika na drugim tržištima. |
| --- | --- |

(137)

Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da kineski proizvođači izvoznici svoje cijene vjerojatno ne bi snizili na razine cijena koje prevladavaju na tržištima drugih trećih zemalja. Međutim, ta tvrdnja nije potkrijepljena činjenicama u ispitnom postupku. Kako se navodi u uvodnoj izjavi 134., marže obaranja cijena utvrđene za kineske proizvođače izvoznike koji nisu sudjelovali u preuzimanju obveze na tržištu Unije (20 %-45 %) vrlo su slične onima koje su utvrđene za kineske proizvođače izvoznike koji su preuzeli obveze na tržištima trećih zemalja (20 %-39 %). Stoga je vjerojatno da će se u nedostatku mjera kineske cijene na tržištu Unije približiti cijenama kineskih proizvođača izvoznika na drugim tržištima.

| (138) | Stoga se može zaključiti da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka tih mjera. |
| --- | --- |

(138)

Stoga se može zaključiti da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka tih mjera.

5.   INTERES UNIJE

| (139) | U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li uvođenje antidampinških mjera na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a nakon nalaza trenutačne revizije zbog predstojećeg isteka mjera bilo u interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih interesa koji su uključeni uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika. Sve zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(139)

U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li uvođenje antidampinških mjera na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a nakon nalaza trenutačne revizije zbog predstojećeg isteka mjera bilo u interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih interesa koji su uključeni uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika. Sve zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.

5.1.   Interes industrije Unije

| (140) | Oba proizvođača iz Unije koja zajedno čine 100 % proizvodnje u Uniji surađivala su u ovom ispitnom postupku. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 130., industrija Unije oporavila se od štete prouzročene prethodnim dampingom. |
| --- | --- |

(140)

Oba proizvođača iz Unije koja zajedno čine 100 % proizvodnje u Uniji surađivala su u ovom ispitnom postupku. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 130., industrija Unije oporavila se od štete prouzročene prethodnim dampingom.

| (141) | Industrija Unije uspjela se oporaviti od prethodne štete zahvaljujući mjerama koje su na snazi. Istodobno, industrija Unije pokazala je da je njezin rad održiv kad ne podliježe nepoštenom tržišnom natjecanju nastalom zbog dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(141)

Industrija Unije uspjela se oporaviti od prethodne štete zahvaljujući mjerama koje su na snazi. Istodobno, industrija Unije pokazala je da je njezin rad održiv kad ne podliježe nepoštenom tržišnom natjecanju nastalom zbog dampinškog uvoza.

| (142) | Istodobno, uklanjanje mjera vrlo bi vjerojatno dovelo do povećanja nepoštenog tržišnog natjecanja zbog dampinškog kineskog uvoza, čime bi se doveo u opasnost nastavak rada preostalih proizvođača u industriji koja je inače održiva. Podsjeća se da su tri proizvođača iz Unije zatvorila svoja postrojenja prije uvođenja mjera protiv kineskog uvoza. |
| --- | --- |

(142)

Istodobno, uklanjanje mjera vrlo bi vjerojatno dovelo do povećanja nepoštenog tržišnog natjecanja zbog dampinškog kineskog uvoza, čime bi se doveo u opasnost nastavak rada preostalih proizvođača u industriji koja je inače održiva. Podsjeća se da su tri proizvođača iz Unije zatvorila svoja postrojenja prije uvođenja mjera protiv kineskog uvoza.

| (143) | Stoga se zaključuje da je u interesu Unije da se zadrže mjere na snazi. |
| --- | --- |

(143)

Stoga se zaključuje da je u interesu Unije da se zadrže mjere na snazi.

5.2.   Interes nepovezanih uvoznika

| (144) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13., šest je nepovezanih uvoznika dostavilo odgovor na uzorkovanje. Uzorkovanje je provedeno na trima najvećim uvoznicima, ali jedan uvoznik na kraju nije dostavio smislen odgovor na upitnik. Konačni se uzorak sastojao od preostalih dvaju uvoznika. |
| --- | --- |

(144)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13., šest je nepovezanih uvoznika dostavilo odgovor na uzorkovanje. Uzorkovanje je provedeno na trima najvećim uvoznicima, ali jedan uvoznik na kraju nije dostavio smislen odgovor na upitnik. Konačni se uzorak sastojao od preostalih dvaju uvoznika.

| (145) | Oba uvoznika trguju širokim rasponom proizvoda. Značajnost limunske kiseline u njihovu ukupnom prometu uvelike se razlikuje. Za jednog uvoznika limunska kiselina čini nebitan dio ukupnog prometa, a za drugog je ona jedan od najvažnijih proizvoda. |
| --- | --- |

(145)

Oba uvoznika trguju širokim rasponom proizvoda. Značajnost limunske kiseline u njihovu ukupnom prometu uvelike se razlikuje. Za jednog uvoznika limunska kiselina čini nebitan dio ukupnog prometa, a za drugog je ona jedan od najvažnijih proizvoda.

| (146) | Nijedan od tih dvaju uvoznika u uzorku ne protivi se izričito mjerama na snazi, ali su upozorili na to da je trenutačna razina NUC-a previsoka, što dovodi do znatne dobiti za industriju Unije. Ti su uvoznici stoga zatražili smanjenje razine NUC-a. |
| --- | --- |

(146)

Nijedan od tih dvaju uvoznika u uzorku ne protivi se izričito mjerama na snazi, ali su upozorili na to da je trenutačna razina NUC-a previsoka, što dovodi do znatne dobiti za industriju Unije. Ti su uvoznici stoga zatražili smanjenje razine NUC-a.

5.3.   Interes korisnika

| (147) | Komisija je zaprimila šest potpunih odgovora od korisnika, i to uglavnom od kemijskih i farmaceutskih industrija. Iako je industrija hrane i pića nesumnjivo najveći korisnik limunske kiseline koji čini najmanje 50 % ukupne potrošnje, nijedan korisnik iz te industrije nije u potpunosti surađivao. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je zaprimila šest potpunih odgovora od korisnika, i to uglavnom od kemijskih i farmaceutskih industrija. Iako je industrija hrane i pića nesumnjivo najveći korisnik limunske kiseline koji čini najmanje 50 % ukupne potrošnje, nijedan korisnik iz te industrije nije u potpunosti surađivao.

| (148) | Korisnici su bili zabrinuti u pogledu sigurnosti opskrbe. Jedna se zabrinutost odnosila na nemogućnost industrije Unije da u potpunosti opskrbljuje tržište Unije. Međutim, mjerama na snazi nije zaustavljen ulazak znatne količine kineskog uvoza na tržište Unije, čime je omogućena opskrba dijela tržišta koji industrija Unije ne može opskrbljivati. |
| --- | --- |

(148)

Korisnici su bili zabrinuti u pogledu sigurnosti opskrbe. Jedna se zabrinutost odnosila na nemogućnost industrije Unije da u potpunosti opskrbljuje tržište Unije. Međutim, mjerama na snazi nije zaustavljen ulazak znatne količine kineskog uvoza na tržište Unije, čime je omogućena opskrba dijela tržišta koji industrija Unije ne može opskrbljivati.

| (149) | Za veliku skupinu korisnika kao što su industrija hrane i pića te farmaceutske industrije limunska je kiselina samo neznatno potrebna u proizvodnji njihovih proizvoda. Prema njihovu mišljenju nije jednostavno zamijeniti limunsku kiselinu, zbog čega je sigurnost opskrbe često važnija od cijene. Financijski učinak mjera na te korisnike beznačajan je zbog vrlo male važnosti limunske kiseline u njihovim strukturama troškova. |
| --- | --- |

(149)

Za veliku skupinu korisnika kao što su industrija hrane i pića te farmaceutske industrije limunska je kiselina samo neznatno potrebna u proizvodnji njihovih proizvoda. Prema njihovu mišljenju nije jednostavno zamijeniti limunsku kiselinu, zbog čega je sigurnost opskrbe često važnija od cijene. Financijski učinak mjera na te korisnike beznačajan je zbog vrlo male važnosti limunske kiseline u njihovim strukturama troškova.

| (150) | Za korisnike koji proizvode kemijske proizvode koji čine oko 25 % ukupne potrošnje u EU-u limunska je kiselina srednje važna te čini oko 5 % troškova sirovina. Oni misle da nije potrebno zadržati antidampinške mjere. Neki su korisnici naglasili i dobro financijsko stanje proizvođača u EU-u. Učinak mjera na te korisnike znatniji je od učinka na industriju hrane i pića te farmaceutske industrije. Unatoč tome, podaci koje su dostavili korisnici koji surađuju proizvođači kemijskih proizvoda pokazuju da su ti korisnici uspjeli ostvariti zadovoljavajuću dobit unatoč mjerama na snazi. Stoga se smatra da je učinak mjera na te korisnike ograničen. |
| --- | --- |

(150)

Za korisnike koji proizvode kemijske proizvode koji čine oko 25 % ukupne potrošnje u EU-u limunska je kiselina srednje važna te čini oko 5 % troškova sirovina. Oni misle da nije potrebno zadržati antidampinške mjere. Neki su korisnici naglasili i dobro financijsko stanje proizvođača u EU-u. Učinak mjera na te korisnike znatniji je od učinka na industriju hrane i pića te farmaceutske industrije. Unatoč tome, podaci koje su dostavili korisnici koji surađuju proizvođači kemijskih proizvoda pokazuju da su ti korisnici uspjeli ostvariti zadovoljavajuću dobit unatoč mjerama na snazi. Stoga se smatra da je učinak mjera na te korisnike ograničen.

| (151) | Nakon objave zainteresirane strane iz industrije deterdženata tvrdile su da je troškovni udjel limunske kiseline za određene proizvode viši od navedenog prosječnog udjela od 5 %. Te strane međutim nisu dostavile dokaze kojima bi potkrijepili tvrdnju da je prosjek za industriju deterdženata konkretno drugačiji od udjela od 5 % za kemijsku industriju općenito. Stoga se smatra da su zaključci za kemijsku industriju konkretno primjenjivi i na industriju deterdženata. |
| --- | --- |

(151)

Nakon objave zainteresirane strane iz industrije deterdženata tvrdile su da je troškovni udjel limunske kiseline za određene proizvode viši od navedenog prosječnog udjela od 5 %. Te strane međutim nisu dostavile dokaze kojima bi potkrijepili tvrdnju da je prosjek za industriju deterdženata konkretno drugačiji od udjela od 5 % za kemijsku industriju općenito. Stoga se smatra da su zaključci za kemijsku industriju konkretno primjenjivi i na industriju deterdženata.

| (152) | Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su i da će buduća zabrana fosfata u deterdžentima za automatske perilice rublja od 2017. dovesti do povećane potrošnje limunske kiseline u Uniji. Premda je jasno da će dotad fosfate trebati zamijeniti drugim tvarima, još nije jasno hoće li se fosfati zamijeniti limunskom kiselinom ili nekim drugim tvarima. Te strane nisu dostavile ni činjenične dokaze o sveukupnom utjecaju navedene zamjene. |
| --- | --- |

(152)

Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su i da će buduća zabrana fosfata u deterdžentima za automatske perilice rublja od 2017. dovesti do povećane potrošnje limunske kiseline u Uniji. Premda je jasno da će dotad fosfate trebati zamijeniti drugim tvarima, još nije jasno hoće li se fosfati zamijeniti limunskom kiselinom ili nekim drugim tvarima. Te strane nisu dostavile ni činjenične dokaze o sveukupnom utjecaju navedene zamjene.

| (153) | U smislu ravnoteže, pozitivan učinak mjera na industriju Unije nesumnjivo nadmašuje ograničen ili nebitan negativni utjecaj mjera na snazi na korisnike. |
| --- | --- |

(153)

U smislu ravnoteže, pozitivan učinak mjera na industriju Unije nesumnjivo nadmašuje ograničen ili nebitan negativni utjecaj mjera na snazi na korisnike.

5.4.   Izvori opskrbe na tržištu Unije

| (154) | Zainteresirane strane žalile su se na navodni nedostatak tržišnog natjecanja na tržištu Unije. Istina je da u EU-u postoje samo dva proizvođača. Kako bi se zadovoljila potražnja korisnika u EU-u, na tržištu Unije potreban je uvoz koji najvećim dijelom dolazi iz NRK-a. |
| --- | --- |

(154)

Zainteresirane strane žalile su se na navodni nedostatak tržišnog natjecanja na tržištu Unije. Istina je da u EU-u postoje samo dva proizvođača. Kako bi se zadovoljila potražnja korisnika u EU-u, na tržištu Unije potreban je uvoz koji najvećim dijelom dolazi iz NRK-a.

| (155) | Međutim, to što su u Uniji ostala samo dva proizvođača, posljedica je dampinških praksi kineskih proizvođača izvoznika koje su dovele do mjera koje se revidira. Na početku razmatranog razdoblja početnog ispitnog postupka, u 2004., u Uniji je postojalo pet proizvođača koji su se na tržištu natjecali sa znatnim količinama dampinškog kineskog uvoza. Tijekom sljedećih godina (2004.–2007.), kad je Unija bila izložena velikim količinama izrazito dampinškog izvoza iz NRK-a, tri su proizvođača iz Unije bila prisiljena napustiti tržište, što je dovelo do trenutačnog duopola. |
| --- | --- |

(155)

Međutim, to što su u Uniji ostala samo dva proizvođača, posljedica je dampinških praksi kineskih proizvođača izvoznika koje su dovele do mjera koje se revidira. Na početku razmatranog razdoblja početnog ispitnog postupka, u 2004., u Uniji je postojalo pet proizvođača koji su se na tržištu natjecali sa znatnim količinama dampinškog kineskog uvoza. Tijekom sljedećih godina (2004.–2007.), kad je Unija bila izložena velikim količinama izrazito dampinškog izvoza iz NRK-a, tri su proizvođača iz Unije bila prisiljena napustiti tržište, što je dovelo do trenutačnog duopola.

| (156) | Od uvođenja mjera na snazi bilo je moguće zaustaviti smanjivanje broja proizvođača u Uniji. Kad bi se kineskim proizvođačima izvoznicima dopustilo da ponovno pokrenu dampinšku praksu u neograničenim količinama, industrija Unije ponovno bi počela trpjeti štetu, što bi uključivalo gubitak tržišnog udjela pred kineskim uvozom. |
| --- | --- |

(156)

Od uvođenja mjera na snazi bilo je moguće zaustaviti smanjivanje broja proizvođača u Uniji. Kad bi se kineskim proizvođačima izvoznicima dopustilo da ponovno pokrenu dampinšku praksu u neograničenim količinama, industrija Unije ponovno bi počela trpjeti štetu, što bi uključivalo gubitak tržišnog udjela pred kineskim uvozom.

| (157) | Proizvođači iz Unije nemaju dostatan kapacitet za potpuno zadovoljavanje potražnje na tržištu Unije (vidjeti prethodnu izjavu 107.). Unatoč postojanju mjera na snazi, kineski je uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije u znatnim količinama te je njegov tržišni udjel iznosio između 35 % i 45 % tijekom razmatranog razdoblja, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 93. |
| --- | --- |

(157)

Proizvođači iz Unije nemaju dostatan kapacitet za potpuno zadovoljavanje potražnje na tržištu Unije (vidjeti prethodnu izjavu 107.). Unatoč postojanju mjera na snazi, kineski je uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije u znatnim količinama te je njegov tržišni udjel iznosio između 35 % i 45 % tijekom razmatranog razdoblja, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 93.

| (158) | U nedostatku mjera jedina bi dva preostala proizvođača iz EU-a mogla biti jednako tako prisiljena napustiti tržište EU-a. U takvom bi scenariju korisnici u EU-u postali još ovisniji o jedinom izvoru uvoza, NRK-u, što ne bi bilo u interesu Unije s obzirom na prethodno navedenu važnost sigurnosti opskrbe. |
| --- | --- |

(158)

U nedostatku mjera jedina bi dva preostala proizvođača iz EU-a mogla biti jednako tako prisiljena napustiti tržište EU-a. U takvom bi scenariju korisnici u EU-u postali još ovisniji o jedinom izvoru uvoza, NRK-u, što ne bi bilo u interesu Unije s obzirom na prethodno navedenu važnost sigurnosti opskrbe.

5.5.   Zaključak o interesu Unije

| (159) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da zadržavanje mjera na snazi za uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(159)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da zadržavanje mjera na snazi za uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a nije u interesu Unije.

6.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

6.1.   Privremena revizija ograničena na štetu

| (160) | Većina kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju sudjeluje u preuzimanju obveze iz uvodne izjave 2. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., ispitnim postupkom revizije pokazalo se da su njihove cijene izvoza u EU utvrđene na temelju tih preuzetih obveza u pogledu cijena u okviru kojih su utvrđene najmanje uvozne cijene („NUC”). Stoga se njihove izvozne cijene nisu smatrale dostatno pouzdanima za potrebe analize vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga u specifičnim okolnostima ovog ispitnog postupka. Jednako tako, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 100., te izvozne cijene ne mogu se smatrati pouzdanim pokazateljem za provedbu pouzdanog i značajnog izračuna obaranja cijena. Zbog istog razloga te cijene nisu dostatno pouzdane za izračun nove razine uklanjanja štete. |
| --- | --- |

(160)

Većina kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju sudjeluje u preuzimanju obveze iz uvodne izjave 2. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., ispitnim postupkom revizije pokazalo se da su njihove cijene izvoza u EU utvrđene na temelju tih preuzetih obveza u pogledu cijena u okviru kojih su utvrđene najmanje uvozne cijene („NUC”). Stoga se njihove izvozne cijene nisu smatrale dostatno pouzdanima za potrebe analize vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga u specifičnim okolnostima ovog ispitnog postupka. Jednako tako, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 100., te izvozne cijene ne mogu se smatrati pouzdanim pokazateljem za provedbu pouzdanog i značajnog izračuna obaranja cijena. Zbog istog razloga te cijene nisu dostatno pouzdane za izračun nove razine uklanjanja štete.

| (161) | Za kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje, a nije preuzeo obvezu u pogledu cijena, društvo Laiwu, preuzimanje obveze u pogledu cijena nije utjecalo na njegove izvozne cijene zbog čega te cijene nije bilo moguće upotrijebiti za utvrđivanje nove razine uklanjanja štete. |
| --- | --- |

(161)

Za kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje, a nije preuzeo obvezu u pogledu cijena, društvo Laiwu, preuzimanje obveze u pogledu cijena nije utjecalo na njegove izvozne cijene zbog čega te cijene nije bilo moguće upotrijebiti za utvrđivanje nove razine uklanjanja štete.

6.2.   Razina uklanjanja štete

| (162) | Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je prvo utvrdila iznos pristojbi koji je potreban kako bi se izbjeglo ponavljanje štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(162)

Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je prvo utvrdila iznos pristojbi koji je potreban kako bi se izbjeglo ponavljanje štete za industriju Unije.

| (163) | Šteta se ne bi ponovila ako bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. u odsutnosti dampinškog uvoza. Profitna marža utvrđena u tu svrhu u početnom ispitnom postupku iznosila je 6 %. |
| --- | --- |

(163)

Šteta se ne bi ponovila ako bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. u odsutnosti dampinškog uvoza. Profitna marža utvrđena u tu svrhu u početnom ispitnom postupku iznosila je 6 %.

| (164) | Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije oduzimanjem stvarne profitne marže ostvarene tijekom RIPR-a od prodajnih cijena Unije i zamijenila tu ostvarenu maržu prethodno navedenom profitnom maržom od 6 %. |
| --- | --- |

(164)

Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije oduzimanjem stvarne profitne marže ostvarene tijekom RIPR-a od prodajnih cijena Unije i zamijenila tu ostvarenu maržu prethodno navedenom profitnom maržom od 6 %.

| (165) | Jedna je zainteresirana strana tvrdila da je profitna marža prije oporezivanja od 6 % preniska zato što se preostalom dobiti nakon oporezivanja zbog visoke stope poreza ne osiguravaju potrebna sredstva. |
| --- | --- |

(165)

Jedna je zainteresirana strana tvrdila da je profitna marža prije oporezivanja od 6 % preniska zato što se preostalom dobiti nakon oporezivanja zbog visoke stope poreza ne osiguravaju potrebna sredstva.

| (166) | S tim u vezi, profitna marža upotrijebljena za utvrđivanje razine uklanjanja štete odražava profitnu maržu u slučaju kada nema dampinškog uvoza. Zainteresirana strana nije dostavila dokaze kojima bi pokazala da profitna marža od 6 %, stvarna profitna marža koju je industrija Unije ostvarila kada nije bilo dampinškog uvoza utvrđena u početnom ispitnom postupku, nije primjerena za ovu svrhu. |
| --- | --- |

(166)

S tim u vezi, profitna marža upotrijebljena za utvrđivanje razine uklanjanja štete odražava profitnu maržu u slučaju kada nema dampinškog uvoza. Zainteresirana strana nije dostavila dokaze kojima bi pokazala da profitna marža od 6 %, stvarna profitna marža koju je industrija Unije ostvarila kada nije bilo dampinškog uvoza utvrđena u početnom ispitnom postupku, nije primjerena za ovu svrhu.

| (167) | Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene društva Laiwu, kako je utvrđena za izračun obaranja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji je na tržištu Unije prodavala industrija Unije tijekom RIPR-a. Sve razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. |
| --- | --- |

(167)

Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene društva Laiwu, kako je utvrđena za izračun obaranja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji je na tržištu Unije prodavala industrija Unije tijekom RIPR-a. Sve razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

6.3.   Konačne antidampinške mjere

| (168) | Potrebno je uvesti konačne antidampinške mjere za društvo Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. na uvoz predmetnog proizvoda u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 9. stavka 4. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila maržu štete i dampinšku maržu. Stopu pristojbe potrebno je postaviti na razinu dampinga ili razinu uklanjanja štete, ovisno o tome koja je niža. |
| --- | --- |

(168)

Potrebno je uvesti konačne antidampinške mjere za društvo Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. na uvoz predmetnog proizvoda u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 9. stavka 4. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila maržu štete i dampinšku maržu. Stopu pristojbe potrebno je postaviti na razinu dampinga ili razinu uklanjanja štete, ovisno o tome koja je niža.

| (169) | Na temelju prethodno navedenog konačna stopa antidampinške pristojbe, izražena na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebala bi iznositi:








  Društvo | Dampinška marža | Razina uklanjanja štete | Konačna antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. | 37,8 % | 15,3 % | 15,3 % |

(169)

Na temelju prethodno navedenog konačna stopa antidampinške pristojbe, izražena na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebala bi iznositi:

Društvo

Dampinška marža

Razina uklanjanja štete

Konačna antidampinška pristojba

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.

37,8 %

15,3 %

15,3 %

| (170) | U okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera, kao što je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, potrebno je zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a. Podsjeća se da se te mjere sastoje od pristojbe ad valorem prema različitim stopama i obvezama u pogledu cijena za određena društva. |
| --- | --- |

(170)

U okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera, kao što je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, potrebno je zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a. Podsjeća se da se te mjere sastoje od pristojbe ad valorem prema različitim stopama i obvezama u pogledu cijena za određena društva.

| (171) | Pojedinačne stope antidampinške pristojbe određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tima posebno navedenima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(171)

Pojedinačne stope antidampinške pristojbe određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tima posebno navedenima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (172) | Društva mogu zahtijevati primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako promijene naziv ili adresu subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (12). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da ta promjena nema utjecaj na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva ili adrese društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva ili adrese bit će objavljena u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(172)

Društva mogu zahtijevati primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako promijene naziv ili adresu subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (12). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da ta promjena nema utjecaj na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva ili adrese društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva ili adrese bit će objavljena u Službenom listu Europske unije.

| (173) | Dva proizvođača izvoznika obavijestila su Komisiju o promjeni adrese. Jedan od njih obavijestio je Komisiju i o promjeni svojeg naziva. Te promjene ne utječu na njihovo poslovanje u pogledu predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(173)

Dva proizvođača izvoznika obavijestila su Komisiju o promjeni adrese. Jedan od njih obavijestio je Komisiju i o promjeni svojeg naziva. Te promjene ne utječu na njihovo poslovanje u pogledu predmetnog proizvoda.

| (174) | Jedan proizvođač izvoznik ne bi više trebao imati pravo na pojedinačnu stopu pristojbe jer je prestao poslovati. |
| --- | --- |

(174)

Jedan proizvođač izvoznik ne bi više trebao imati pravo na pojedinačnu stopu pristojbe jer je prestao poslovati.

| (175) | Nalazi iz uvodnih izjava 173. i 174. objavljeni su, a na njih nisu zaprimljene primjedbe. |
| --- | --- |

(175)

Nalazi iz uvodnih izjava 173. i 174. objavljeni su, a na njih nisu zaprimljene primjedbe.

7.   OBLIK MJERA

| (176) | U okviru revizije oblika mjera Komisija je razmotrila postavljanje NUC-a u okviru preuzetih obveza. Točnije, Komisija je ispitala mehanizam indeksiranja. |
| --- | --- |

(176)

U okviru revizije oblika mjera Komisija je razmotrila postavljanje NUC-a u okviru preuzetih obveza. Točnije, Komisija je ispitala mehanizam indeksiranja.

| (177) | NUC je početno bio indeksiran na temelju promjena cijena kukuruza u SAD-u. Kad su uvedene početne mjere, proizvođači izvoznici koji su ponudili preuzimanje obveze u pogledu cijena nisu mogli pronaći javni referentni izvor za cijene kukuruza u EU-u. Takav je izvor sada dostupan te se smatra primjerenijim s obzirom na to da se NUC temelji na neštetnoj cijeni industrije Unije. |
| --- | --- |

(177)

NUC je početno bio indeksiran na temelju promjena cijena kukuruza u SAD-u. Kad su uvedene početne mjere, proizvođači izvoznici koji su ponudili preuzimanje obveze u pogledu cijena nisu mogli pronaći javni referentni izvor za cijene kukuruza u EU-u. Takav je izvor sada dostupan te se smatra primjerenijim s obzirom na to da se NUC temelji na neštetnoj cijeni industrije Unije.

| (178) | Komisija je ispitala i varijablu indeksiranja za potrošnju sirovina po toni limunske kiseline i smatrala ju je točnom. |
| --- | --- |

(178)

Komisija je ispitala i varijablu indeksiranja za potrošnju sirovina po toni limunske kiseline i smatrala ju je točnom.

| (179) | Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da je umjesto opisanog indeksiranja NUC-a trebalo primijeniti fiksnu minimalnu cijenu ili indeksirati na temelju cijena drugih sirovina, a ne samo kukuruza, jer svi proizvođači iz Unije ne upotrebljavaju kukuruz kao sirovinu u proizvodnji limunske kiseline. Međutim, s obzirom na znatne promjene troškova proizvodnje i cijena limunske kiseline, fiksna minimalna cijena mogla bi u kratkom roku zastarjeti i postati nerazumno visoka ili niska. Nadalje, ne smatra se primjerenim indeksirati sirovinu razmjerno stabilnih cijena dok se cijene limunske kiseline znatno mijenjaju, a pritom za tu sirovinu ne postoje pouzdani javno dostupni izvori. |
| --- | --- |

(179)

Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da je umjesto opisanog indeksiranja NUC-a trebalo primijeniti fiksnu minimalnu cijenu ili indeksirati na temelju cijena drugih sirovina, a ne samo kukuruza, jer svi proizvođači iz Unije ne upotrebljavaju kukuruz kao sirovinu u proizvodnji limunske kiseline. Međutim, s obzirom na znatne promjene troškova proizvodnje i cijena limunske kiseline, fiksna minimalna cijena mogla bi u kratkom roku zastarjeti i postati nerazumno visoka ili niska. Nadalje, ne smatra se primjerenim indeksirati sirovinu razmjerno stabilnih cijena dok se cijene limunske kiseline znatno mijenjaju, a pritom za tu sirovinu ne postoje pouzdani javno dostupni izvori.

| (180) | Stoga se smatra da fiksna minimalna cijena ili indeksiranje na temelju drugih sirovina nije opravdanija od indeksiranja na temelju cijena kukuruza. Budući da kukuruz nije osnovna sirovina svim proizvođačima iz Unije, smatralo se primjerenim revidirati varijablu indeksiranja za potrošnju sirovina kako bi se bolje uzela u obzir ponderirana prosječna potrošnja kukuruza u industriji Unije i razvoj neštetne cijene industrije Unije u cjelini. |
| --- | --- |

(180)

Stoga se smatra da fiksna minimalna cijena ili indeksiranje na temelju drugih sirovina nije opravdanija od indeksiranja na temelju cijena kukuruza. Budući da kukuruz nije osnovna sirovina svim proizvođačima iz Unije, smatralo se primjerenim revidirati varijablu indeksiranja za potrošnju sirovina kako bi se bolje uzela u obzir ponderirana prosječna potrošnja kukuruza u industriji Unije i razvoj neštetne cijene industrije Unije u cjelini.

| (181) | U okviru privremene parcijalne revizije ograničene na štetu Komisija je utvrdila novu neštetnu cijenu za industriju Unije. Na temelju toga potrebno je revidirati NUC i ažurirati ga kako bi preuzete obveze u pogledu cijena ostale na snazi. |
| --- | --- |

(181)

U okviru privremene parcijalne revizije ograničene na štetu Komisija je utvrdila novu neštetnu cijenu za industriju Unije. Na temelju toga potrebno je revidirati NUC i ažurirati ga kako bi preuzete obveze u pogledu cijena ostale na snazi.

| (182) | Nakon konačne objave pet proizvođača izvoznika koji su surađivali, uključujući skupinu proizvođača izvoznika za koje trenutačno važi preuzeta obveza, zajedno s Kineskom gospodarskom komorom za metale, minerale i kemikalije (vidjeti uvodne izjave 2. i 3.), ponudili su novo prihvatljivo preuzimanje obveze u vezi s cijenom. |
| --- | --- |

(182)

Nakon konačne objave pet proizvođača izvoznika koji su surađivali, uključujući skupinu proizvođača izvoznika za koje trenutačno važi preuzeta obveza, zajedno s Kineskom gospodarskom komorom za metale, minerale i kemikalije (vidjeti uvodne izjave 2. i 3.), ponudili su novo prihvatljivo preuzimanje obveze u vezi s cijenom.

| (183) | Komisija je Provedbenom odlukom (EU) 2015/87 (13), prihvatila te nove ponude za preuzimanje obveza kojima su zamijenjene preuzete obveze na snazi. Novim ponudama o preuzimanju obveza uklanja se štetni učinak dampinga i u dovoljnoj mjeri ograničava rizik izbjegavanja mjera. |
| --- | --- |

(183)

Komisija je Provedbenom odlukom (EU) 2015/87 (13), prihvatila te nove ponude za preuzimanje obveza kojima su zamijenjene preuzete obveze na snazi. Novim ponudama o preuzimanju obveza uklanja se štetni učinak dampinga i u dovoljnoj mjeri ograničava rizik izbjegavanja mjera.

| (184) | Kako bi se Komisiji i carinskim tijelima dodatno omogućio učinkovit nadzor poštovanja preuzetih obveza nad trgovačkim društvima, kada se zahtjev za puštanjem u slobodni promet predoči nadležnom carinskom tijelu, izuzeće od antidampinških mjera mora biti uvjetovano:






  i. | predočenjem računa na temelju preuzete obveze, što je račun koji sadržava barem dijelove s popisa i izjavu propisanu u Prilogu; |
| --- | --- | --- |

(184)

Kako bi se Komisiji i carinskim tijelima dodatno omogućio učinkovit nadzor poštovanja preuzetih obveza nad trgovačkim društvima, kada se zahtjev za puštanjem u slobodni promet predoči nadležnom carinskom tijelu, izuzeće od antidampinških mjera mora biti uvjetovano:

i.

predočenjem računa na temelju preuzete obveze, što je račun koji sadržava barem dijelove s popisa i izjavu propisanu u Prilogu;

| ii. | činjenicom da uvezenu robu proizvode, otpremaju i za nju izdaju račun navedena društva izravno prvom nepovezanom kupcu u Uniji; i |
| --- | --- |

ii.

činjenicom da uvezenu robu proizvode, otpremaju i za nju izdaju račun navedena društva izravno prvom nepovezanom kupcu u Uniji; i

| iii. | činjenicom da roba prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju preuzete obveze. |
| --- | --- |

iii.

činjenicom da roba prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju preuzete obveze.

Ako prethodno navedeni uvjeti nisu ispunjeni, odgovarajuća antidampinška pristojba primjenjuje se u trenutku prihvaćanja izjave za puštanje u slobodni promet.

| (185) | Prema članku 8. stavku 9. Osnovne uredbe, kad god Komisija povuče odluku o prihvatu preuzete obveze nakon povrede upućivanjem na konkretne poslove te izjavi da su odgovarajući računi na temelju preuzete obveze nevaljani, carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja izjave o puštanju tih poslova u slobodni promet. |
| --- | --- |

(185)

Prema članku 8. stavku 9. Osnovne uredbe, kad god Komisija povuče odluku o prihvatu preuzete obveze nakon povrede upućivanjem na konkretne poslove te izjavi da su odgovarajući računi na temelju preuzete obveze nevaljani, carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja izjave o puštanju tih poslova u slobodni promet.

| (186) | Uvoznici bi trebali znati da carinski dug može nastati, kao uobičajeni rizik trgovine, u trenutku prihvaćanja prijave za puštanje u slobodni promet, kako je opisano u uvodnim izjavama 184. i 185., čak i ako je Komisija prihvatila ponudu za preuzimanje obveze proizvođača od kojeg su oni izravno ili neizravno kupovali. |
| --- | --- |

(186)

Uvoznici bi trebali znati da carinski dug može nastati, kao uobičajeni rizik trgovine, u trenutku prihvaćanja prijave za puštanje u slobodni promet, kako je opisano u uvodnim izjavama 184. i 185., čak i ako je Komisija prihvatila ponudu za preuzimanje obveze proizvođača od kojeg su oni izravno ili neizravno kupovali.

| (187) | Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje, |
| --- | --- |

(187)

Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz limunske kiseline i trinatrij citrat dihidrata trenutačno razvrstanih u oznake KN 2918 14 00 i ex 2918 15 00 (oznaka TARIC 2918150010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode u nastavku navedena društva, sljedeće su:

| Društvo | Konačna antidampinška pristojba (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, NRK | 35,7 | A874 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. – No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, NRK | 15,3 | A880 |
| RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, NRK | 36,8 | A876 |
| RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, NRK | 36,8 | A877 |
| TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, NRK | 42,7 | A878 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, NRK | 33,8 | A882 |
| Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, NRK | 32,6 | A879 |
| Sva ostala društva | 42,7 | A999 |

Društvo

Konačna antidampinška pristojba (%)

Dodatna oznaka TARIC

COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, NRK

35,7

A874

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. – No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, NRK

15,3

A880

RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, NRK

36,8

A876

RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, NRK

36,8

A877

TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, NRK

42,7

A878

Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, NRK

33,8

A882

Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, NRK

32,6

A879

Sva ostala društva

42,7

A999

3.   Neovisno o stavku 1., konačna antidampinška pristojba ne primjenjuje se na uvoz pušten u slobodni promet u skladu s člankom 2.

4.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se relevantne odredbe koje su na snazi za carinske pristojbe.

Članak 2.

1.   Uvoz prijavljen za puštanje u slobodni promet za koji su račune izdala društva od kojih je Komisija prihvatila preuzimanje obveza i čiji su nazivi navedeni u Provedbenoj odluci (EU) 2015/87 izuzet je iz antidampinške pristojbe uvedene člankom 1. pod uvjetom:

| (a) | da su ga navedena društva proizvela, otpremila i za njega izdala račun izravno prvom nepovezanom kupcu u Uniji; i |
| --- | --- |

(a)

da su ga navedena društva proizvela, otpremila i za njega izdala račun izravno prvom nepovezanom kupcu u Uniji; i

| (b) | da je taj uvoz popraćen računom na temelju obveze, odnosno trgovačkim računom koji sadržava najmanje elemente te izjavu propisane u Prilogu ovoj Uredbi; i |
| --- | --- |

(b)

da je taj uvoz popraćen računom na temelju obveze, odnosno trgovačkim računom koji sadržava najmanje elemente te izjavu propisane u Prilogu ovoj Uredbi; i

| (c) | da roba koja je prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju obveze. |
| --- | --- |

(c)

da roba koja je prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju obveze.

2.   Carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja prijave za puštanje u slobodan promet:

| (a) | kada se utvrdi, u pogledu uvoza opisanog u stavku 1., da jedan ili više uvjeta navedenih u tom stavku nije ispunjeno; ili |
| --- | --- |

(a)

kada se utvrdi, u pogledu uvoza opisanog u stavku 1., da jedan ili više uvjeta navedenih u tom stavku nije ispunjeno; ili

| (b) | kada se Komisija prema članku 8. stavku 9. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 povuče iz prihvaćene preuzete obveze uredbom ili odlukom koja se odnosi na konkretne poslove i izjavi da su odgovarajući računi na temelju preuzete obveze nevaljani. |
| --- | --- |

(b)

kada se Komisija prema članku 8. stavku 9. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 povuče iz prihvaćene preuzete obveze uredbom ili odlukom koja se odnosi na konkretne poslove i izjavi da su odgovarajući računi na temelju preuzete obveze nevaljani.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. siječnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  SL L 323, 3.12.2008., str. 1.

2

(3)  SL L 323, 3.12.2008., str. 62.

3

(4)  SL L 244, 8.9.2012., str. 27.

4

(5)  SL C 60, 1.3.2013., str. 9.

5

(6)  SL C 351, 30.11.2013., str. 27.

6

(7)  http://madb.trade.cec.eu.int:8080/madb/atDutyOverviewPubli.htm.

7

(8)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx.

8

(9)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx. Taj se citat temelji na javno dostupnom izvatku iz izvješća.

9

(10)  Vidjeti uvodnu izjavu 61. Uredbe Komisije (EZ) br. 488/2008 (SL L 143, 3.6.2008., str. 13.).

10

(11)  SL C 351, 30.11.2013., str. 27.

11

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

12

(13)  Vidjeti str. 75. ovog Službenog lista.

13

---

PRILOG

Trgovački račun za prodaju robe u Europskoj uniji koja podliježe preuzetoj obvezi sadržava sljedeće podatke:

| 1. | Naslov „TRGOVAČKI RAČUN UZ ROBU KOJA PODLIJEŽE PREUZETOJ OBVEZI”. |
| --- | --- |

1.

Naslov „TRGOVAČKI RAČUN UZ ROBU KOJA PODLIJEŽE PREUZETOJ OBVEZI”.

| 2. | Naziv društva koje izdaje trgovački račun. |
| --- | --- |

2.

Naziv društva koje izdaje trgovački račun.

| 3. | Broj trgovačkog računa. |
| --- | --- |

3.

Broj trgovačkog računa.

| 4. | Datum izdavanja trgovačkog računa. |
| --- | --- |

4.

Datum izdavanja trgovačkog računa.

| 5. | Dodatnu oznaku TARIC pod kojom se roba na računu carini na granici Europske unije. |
| --- | --- |

5.

Dodatnu oznaku TARIC pod kojom se roba na računu carini na granici Europske unije.

| 6. | Točan opis robe, uključujući sljedeće:






  — | brojčanu oznaku proizvoda (PCN) koja se upotrebljava za potrebe izvršavanja preuzete obveze, |
| --- | --- | --- |

6.

Točan opis robe, uključujući sljedeće:

—

brojčanu oznaku proizvoda (PCN) koja se upotrebljava za potrebe izvršavanja preuzete obveze,

| — | jednostavan opis robe koja odgovara dotičnom PCN-u, |
| --- | --- |

—

jednostavan opis robe koja odgovara dotičnom PCN-u,

| — | brojčanu oznaku proizvoda trgovačkog društva (CPC), |
| --- | --- |

—

brojčanu oznaku proizvoda trgovačkog društva (CPC),

| — | oznaku TARIC, |
| --- | --- |

—

oznaku TARIC,

| — | količinu (u tonama). |
| --- | --- |

—

količinu (u tonama).

| 7. | Opis uvjeta prodaje, uključujući sljedeće:






  — | cijenu po toni, |
| --- | --- | --- |

7.

Opis uvjeta prodaje, uključujući sljedeće:

—

cijenu po toni,

| — | primjenjive uvjete plaćanja, |
| --- | --- |

—

primjenjive uvjete plaćanja,

| — | primjenjive uvjete isporuke, |
| --- | --- |

—

primjenjive uvjete isporuke,

| — | ukupne popuste i rabate. |
| --- | --- |

—

ukupne popuste i rabate.

| 8. | Naziv društva koje djeluje kao uvoznik u Europsku uniju kojemu društvo izravno izdaje račun uz robu koja podliježe obvezi. |
| --- | --- |

8.

Naziv društva koje djeluje kao uvoznik u Europsku uniju kojemu društvo izravno izdaje račun uz robu koja podliježe obvezi.

| 9. | Ime službenika društva koji je izdao račun i sljedeću potpisanu izjavu:
  „Ja, niže potpisani, potvrđujem da se prodaja robe koja je obuhvaćena ovim računom za izravni izvoz u Europsku uniju obavlja u okviru i pod uvjetima obveze koju je ponudilo trgovačko društvo [TRGOVAČKO DRUŠTVO] i koju je Europska komisija prihvatila Provedbenom odlukom (EU) 2015/87. Izjavljujem da su podatci u ovom računu potpuni i točni.” |
| --- | --- |

9.

Ime službenika društva koji je izdao račun i sljedeću potpisanu izjavu:

„Ja, niže potpisani, potvrđujem da se prodaja robe koja je obuhvaćena ovim računom za izravni izvoz u Europsku uniju obavlja u okviru i pod uvjetima obveze koju je ponudilo trgovačko društvo [TRGOVAČKO DRUŠTVO] i koju je Europska komisija prihvatila Provedbenom odlukom (EU) 2015/87. Izjavljujem da su podatci u ovom računu potpuni i točni.”

---

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/31

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/83

оd 21. siječnja 2015.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavke 2., 5. i 6.,

budući da:

A.   POSTUPAK

1.   Mjere na snazi

| (1) | Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1187/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”). |
| --- | --- |

(1)

Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1187/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”).

| (2) | Mjere su uvedene u obliku stope pristojbe ad valorem u iznosu od 39,7 %, uz iznimku društava Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) i Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %). |
| --- | --- |

(2)

Mjere su uvedene u obliku stope pristojbe ad valorem u iznosu od 39,7 %, uz iznimku društava Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) i Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).

2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

| (3) | Nakon objave obavijesti o skorom isteku (3) antidampinških mjera na snazi Komisija je primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Nakon objave obavijesti o skorom isteku (3) antidampinških mjera na snazi Komisija je primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (4) | Zahtjev je podnijelo društvo Ajinomoto Foods Europe SAS („podnositelj zahtjeva”), jedini proizvođač mononatrijeva glutamata u Uniji, koji stoga predstavlja 100 % ukupne proizvodnje mononatrijeva glutamata u Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Zahtjev je podnijelo društvo Ajinomoto Foods Europe SAS („podnositelj zahtjeva”), jedini proizvođač mononatrijeva glutamata u Uniji, koji stoga predstavlja 100 % ukupne proizvodnje mononatrijeva glutamata u Uniji.

| (5) | Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.

3.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

| (6) | Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 29. studenoga 2013. u obavijesti u Službenom listu Europske unije
   (4) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 29. studenoga 2013. u obavijesti u Službenom listu Europske unije
   (4) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

4.   Usporedni antidampinški ispitni postupak

| (7) | Istog datuma Komisija je najavila pokretanje usporednog antidampinškog ispitnog postupka u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe u vezi s uvozom mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Indonezije u Uniju (5). |
| --- | --- |

(7)

Istog datuma Komisija je najavila pokretanje usporednog antidampinškog ispitnog postupka u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe u vezi s uvozom mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Indonezije u Uniju (5).

| (8) | Tijekom tog ispitnog postupka Komisija je u kolovozu 2014. Provedbenom uredbom (EU) br. 904/2014 (6) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Indonezije („privremena uredba”). Privremene mjere uvedene su na razdoblje od šest mjeseci. |
| --- | --- |

(8)

Tijekom tog ispitnog postupka Komisija je u kolovozu 2014. Provedbenom uredbom (EU) br. 904/2014 (6) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Indonezije („privremena uredba”). Privremene mjere uvedene su na razdoblje od šest mjeseci.

| (9) | Dvama usporednim ispitnim postupcima obuhvaćeno je isto razdoblje ispitnog postupka (revizije) te isto razmatrano razdoblje kako je određeno u uvodnoj izjavi 10. |
| --- | --- |

(9)

Dvama usporednim ispitnim postupcima obuhvaćeno je isto razdoblje ispitnog postupka (revizije) te isto razmatrano razdoblje kako je određeno u uvodnoj izjavi 10.

5.   Ispitni postupak

Relevantna razdoblja obuhvaćena ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera

| (10) | Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”) (7). |
| --- | --- |

(10)

Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”) (7).

Strane na koje se odnosi ispitni postupak i odabir uzorka

| (11) | Komisija je o početku revizije zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike u Uniji za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i predstavnike zemlje izvoznice. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je o početku revizije zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike u Uniji za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i predstavnike zemlje izvoznice.

| (12) | Zainteresirane strane imale su mogućnost u pisanom obliku iznijeti stavove i zatražiti raspravu u roku koji je određen u Obavijesti o pokretanju postupka. Rasprava je omogućena svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile te dokazale da postoje posebni razlozi za raspravu. |
| --- | --- |

(12)

Zainteresirane strane imale su mogućnost u pisanom obliku iznijeti stavove i zatražiti raspravu u roku koji je određen u Obavijesti o pokretanju postupka. Rasprava je omogućena svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile te dokazale da postoje posebni razlozi za raspravu.

| (13) | S obzirom na očito veliki broj kineskih proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika u Uniji, u Obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

S obzirom na očito veliki broj kineskih proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika u Uniji, u Obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

| (14) | Kako bi Komisija u pogledu proizvođača izvoznika iz Kine mogla odlučiti hoće li uzorkovanje biti potrebno i, ako bude, odabrati uzorak, od navedenih strana zatraženo je da se u roku od 15 dana od pokretanja revizije jave Komisiji i dostave joj podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka. Budući da su samo dva proizvođača izvoznika iz Kine Komisiji dostavila tražene podatke, uzorkovanje se nije smatralo potrebnim. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi Komisija u pogledu proizvođača izvoznika iz Kine mogla odlučiti hoće li uzorkovanje biti potrebno i, ako bude, odabrati uzorak, od navedenih strana zatraženo je da se u roku od 15 dana od pokretanja revizije jave Komisiji i dostave joj podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka. Budući da su samo dva proizvođača izvoznika iz Kine Komisiji dostavila tražene podatke, uzorkovanje se nije smatralo potrebnim.

| (15) | Kako bi mogla odlučiti hoće li uzorkovanje biti potrebno i, ako bude, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da se jave i dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi mogla odlučiti hoće li uzorkovanje biti potrebno i, ako bude, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da se jave i dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (16) | Javilo se četrnaest nepovezanih uvoznika. Međutim, nijedno od tih društava nije uvozilo MNG iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga uzorkovanje nije bilo potrebno. |
| --- | --- |

(16)

Javilo se četrnaest nepovezanih uvoznika. Međutim, nijedno od tih društava nije uvozilo MNG iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga uzorkovanje nije bilo potrebno.

Upitnici i provjera

| (17) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i posljedične štete te za određivanje interesa Unije. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i posljedične štete te za određivanje interesa Unije.

| (18) | Upitnici su poslani obojici kineskih proizvođača izvoznika koji su se javili tijekom postupka provjere potrebe za uzorkovanjem, jedinom proizvođaču iz Unije i trideset trima identificiranim korisnicima u Uniji. |
| --- | --- |

(18)

Upitnici su poslani obojici kineskih proizvođača izvoznika koji su se javili tijekom postupka provjere potrebe za uzorkovanjem, jedinom proizvođaču iz Unije i trideset trima identificiranim korisnicima u Uniji.

| (19) | Odgovori na upitnike pristigli su od jedinog proizvođača iz Unije, jednog trgovca i petero korisnika. Nijedan kineski proizvođač izvoznik nije poslao odgovor na upitnik. |
| --- | --- |

(19)

Odgovori na upitnike pristigli su od jedinog proizvođača iz Unije, jednog trgovca i petero korisnika. Nijedan kineski proizvođač izvoznik nije poslao odgovor na upitnik.

| (20) | Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:
  Proizvođač iz Unije






  — | Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francuska |
| --- | --- | --- |

(20)

Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:

Proizvođač iz Unije

—

Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francuska

Korisnici

| — | AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemska |
| --- | --- |

—

AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemska

| — | Unilever, Rotterdam, Nizozemska |
| --- | --- |

—

Unilever, Rotterdam, Nizozemska

Objava

| (21) | Sve zainteresirane strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje konačne antidampinške pristojbe na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Kine. Zainteresiranim stranama jednako je tako dano razdoblje unutar kojeg su mogle uložiti prigovore nakon te objave. Njihove su primjedbe razmotrene i prema potrebi uzete u obzir. |
| --- | --- |

(21)

Sve zainteresirane strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje konačne antidampinške pristojbe na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Kine. Zainteresiranim stranama jednako je tako dano razdoblje unutar kojeg su mogle uložiti prigovore nakon te objave. Njihove su primjedbe razmotrene i prema potrebi uzete u obzir.

B.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

| (22) | Proizvod koji je predmet ove revizije isti je kao i proizvod obuhvaćen početnim ispitnim postupkom, odnosno mononatrijev glutamat („MNG”) podrijetlom iz Kine koji je trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 2922 42 00 („predmetni proizvod”). MNG je aditiv hrani te se uglavnom upotrebljava kao pojačivač okusa u juhama, bujonima, jelima od ribe i mesa, mješavinama začina i gotovoj hrani. MNG se upotrebljava i u kemijskoj industriji za primjenu u neprehrambenim proizvodima kao što su deterdženti. Proizvodi se u obliku bijelog bezmirisnog kristala raznih veličina. MNG je dostupan u pakiranjima raznih veličina, u rasponu od potrošačkih pakiranja od 0,5 g do velikih vreća od 1 000 kg. Manja pakiranja trgovci na malo prodaju privatnim potrošačima, dok su veća pakiranja od 20 kg i više namijenjena industrijskim korisnicima. Osim toga, postoje i različiti razredi čistoće. Međutim, ne postoje razlike u svojstvima mononatrijeva glutamata s obzirom na veličinu pakiranja ili razred čistoće. |
| --- | --- |

(22)

Proizvod koji je predmet ove revizije isti je kao i proizvod obuhvaćen početnim ispitnim postupkom, odnosno mononatrijev glutamat („MNG”) podrijetlom iz Kine koji je trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 2922 42 00 („predmetni proizvod”). MNG je aditiv hrani te se uglavnom upotrebljava kao pojačivač okusa u juhama, bujonima, jelima od ribe i mesa, mješavinama začina i gotovoj hrani. MNG se upotrebljava i u kemijskoj industriji za primjenu u neprehrambenim proizvodima kao što su deterdženti. Proizvodi se u obliku bijelog bezmirisnog kristala raznih veličina. MNG je dostupan u pakiranjima raznih veličina, u rasponu od potrošačkih pakiranja od 0,5 g do velikih vreća od 1 000 kg. Manja pakiranja trgovci na malo prodaju privatnim potrošačima, dok su veća pakiranja od 20 kg i više namijenjena industrijskim korisnicima. Osim toga, postoje i različiti razredi čistoće. Međutim, ne postoje razlike u svojstvima mononatrijeva glutamata s obzirom na veličinu pakiranja ili razred čistoće.

| (23) | MNG se uglavnom proizvodi fermentacijom šećera iz raznih izvora (kukuruzni škrob, škrob od tapioke, šećerni sirup, melasa šećerne trske i melasa šećerne repe). |
| --- | --- |

(23)

MNG se uglavnom proizvodi fermentacijom šećera iz raznih izvora (kukuruzni škrob, škrob od tapioke, šećerni sirup, melasa šećerne trske i melasa šećerne repe).

| (24) | Jednako kao i početnim ispitnim postupkom, ispitnim postupkom revizije potvrđeno je da predmetni proizvod i MNG koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u predmetnoj zemlji, MNG koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije te MNG koji se proizvodi i prodaje na tržištima dviju mogućih analognih zemalja, Tajlanda i Kine, imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva i istu osnovnu namjenu. |
| --- | --- |

(24)

Jednako kao i početnim ispitnim postupkom, ispitnim postupkom revizije potvrđeno je da predmetni proizvod i MNG koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u predmetnoj zemlji, MNG koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije te MNG koji se proizvodi i prodaje na tržištima dviju mogućih analognih zemalja, Tajlanda i Kine, imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva i istu osnovnu namjenu.

| (25) | Stoga se ovi proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Stoga se ovi proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

1.   Uvodne napomene

| (26) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je odvija li se trenutačno damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga. |
| --- | --- |

(26)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je odvija li se trenutačno damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.

| (27) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 18. i 19., premda su obojici kineskih proizvođača izvoznika koji su se javili tijekom postupka provjere potrebe za uzorkovanjem poslani upitnici, nijedan nije odgovorio na upitnik te nijedan nije surađivao u ispitnom postupku. Stoga su se upotrebljavale dostupne činjenice u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 18. i 19., premda su obojici kineskih proizvođača izvoznika koji su se javili tijekom postupka provjere potrebe za uzorkovanjem poslani upitnici, nijedan nije odgovorio na upitnik te nijedan nije surađivao u ispitnom postupku. Stoga su se upotrebljavale dostupne činjenice u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

| (28) | Kineska nadležna tijela i kineski proizvođači izvoznici koji ne surađuju obaviješteni su o primjeni članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe te su dobili priliku dostaviti primjedbe. Nisu primljene nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(28)

Kineska nadležna tijela i kineski proizvođači izvoznici koji ne surađuju obaviješteni su o primjeni članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe te su dobili priliku dostaviti primjedbe. Nisu primljene nikakve primjedbe.

| (29) | Na temelju navedenoga, u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe, nalazi u vezi s vjerojatnošću nastavka dampinga koji su navedeni u nastavku temelje se na dostupnim činjenicama, posebno podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i dostupnim statističkim podacima, odnosno podacima Eurostata i kineskoj bazi podataka o izvozu. |
| --- | --- |

(29)

Na temelju navedenoga, u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe, nalazi u vezi s vjerojatnošću nastavka dampinga koji su navedeni u nastavku temelje se na dostupnim činjenicama, posebno podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i dostupnim statističkim podacima, odnosno podacima Eurostata i kineskoj bazi podataka o izvozu.

2.   Damping uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

(a)   Analogna zemlja

| (30) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom za proizvođače izvoznike kojima nije odobren tretman tržišnog gospodarstva (engl. Market economy treatment, MET). Stoga je bilo potrebno odabrati treću zemlju s tržišnim gospodarstvom („analognu zemlju”). |
| --- | --- |

(30)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom za proizvođače izvoznike kojima nije odobren tretman tržišnog gospodarstva (engl. Market economy treatment, MET). Stoga je bilo potrebno odabrati treću zemlju s tržišnim gospodarstvom („analognu zemlju”).

| (31) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Tajland ili Indoneziju kao moguće odgovarajuće analogne zemlje te pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Tajland je u početnom ispitnom postupku (8) upotrijebljen kao odgovarajuća analogna zemlja. Indonezija je predložena u trenutačnom ispitnom postupku s obzirom na činjenicu spomenutu u uvodnoj izjavi 7. da je istog datuma kao i trenutačni ispitni postupak revizije pokrenut usporedni antidampinški ispitni postupak o uvozu MNG-a podrijetlom iz Indonezije u Uniju (9). Jedna zainteresirana strana tvrdila je da Tajland nije primjerena odgovarajuća zemlja s obzirom na to da je tajlandski proizvođač koji surađuje dio iste grupacije kao i podnositelj zahtjeva. Nadalje, tvrdilo se da je konkurencija na tajlandskom tržištu nedostatna te da se domaća prodaja u Tajlandu uglavnom odnosi na mala pakiranja na razini maloprodaje, a iz Kine u Uniju navodno se izvoze velike vreće ili velike količine za industrijsku primjenu. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Tajland ili Indoneziju kao moguće odgovarajuće analogne zemlje te pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Tajland je u početnom ispitnom postupku (8) upotrijebljen kao odgovarajuća analogna zemlja. Indonezija je predložena u trenutačnom ispitnom postupku s obzirom na činjenicu spomenutu u uvodnoj izjavi 7. da je istog datuma kao i trenutačni ispitni postupak revizije pokrenut usporedni antidampinški ispitni postupak o uvozu MNG-a podrijetlom iz Indonezije u Uniju (9). Jedna zainteresirana strana tvrdila je da Tajland nije primjerena odgovarajuća zemlja s obzirom na to da je tajlandski proizvođač koji surađuje dio iste grupacije kao i podnositelj zahtjeva. Nadalje, tvrdilo se da je konkurencija na tajlandskom tržištu nedostatna te da se domaća prodaja u Tajlandu uglavnom odnosi na mala pakiranja na razini maloprodaje, a iz Kine u Uniju navodno se izvoze velike vreće ili velike količine za industrijsku primjenu.

| (32) | Komisija je od više od pet poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Tajlanda zatražila da dostave podatke. Javio se samo jedan proizvođač iz Tajlanda i dostavio odgovor na upitnik. Taj proizvođač dio je iste grupacije kao i podnositelj zahtjeva. Suprotno tvrdnjama zainteresirane strane, pripadnost istoj grupaciji kao i podnositelj zahtjeva ne podrazumijeva automatski da uobičajena vrijednost nije pouzdana. Zainteresirana strana jednako tako nije objasnila ni kako je taj odnos mogao utjecati na uobičajenu vrijednost na domaćem tržištu u Tajlandu. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je od više od pet poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Tajlanda zatražila da dostave podatke. Javio se samo jedan proizvođač iz Tajlanda i dostavio odgovor na upitnik. Taj proizvođač dio je iste grupacije kao i podnositelj zahtjeva. Suprotno tvrdnjama zainteresirane strane, pripadnost istoj grupaciji kao i podnositelj zahtjeva ne podrazumijeva automatski da uobičajena vrijednost nije pouzdana. Zainteresirana strana jednako tako nije objasnila ni kako je taj odnos mogao utjecati na uobičajenu vrijednost na domaćem tržištu u Tajlandu. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

| (33) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., ispitnim postupkom utvrđeno je da MNG koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Tajlandu ima ista osnovna tehnička, fizička i kemijska svojstva te istu osnovnu namjenu kao i proizvod koji kineski proizvođači izvoznici proizvode i izvoze u Uniju. Nadalje, proizvodni procesi u Kini bili su slični onima na tajlandskom tržištu. Naposljetku, u Tajlandu postoji znatan stupanj tržišnog natjecanja s nizom domaćih proizvođača i uvozom iz ostalih trećih zemlja, uključujući Kinu. Nadalje, suprotno tvrdnjama, ispitnim postupkom utvrđeno je da se na domaćem tržištu u Tajlandu prodaje na veliko i na malo. Stoga je potrebno odbaciti argument da Tajland ne bi bio prikladan izbor za analognu zemlju zbog navedenih razloga. |
| --- | --- |

(33)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., ispitnim postupkom utvrđeno je da MNG koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Tajlandu ima ista osnovna tehnička, fizička i kemijska svojstva te istu osnovnu namjenu kao i proizvod koji kineski proizvođači izvoznici proizvode i izvoze u Uniju. Nadalje, proizvodni procesi u Kini bili su slični onima na tajlandskom tržištu. Naposljetku, u Tajlandu postoji znatan stupanj tržišnog natjecanja s nizom domaćih proizvođača i uvozom iz ostalih trećih zemlja, uključujući Kinu. Nadalje, suprotno tvrdnjama, ispitnim postupkom utvrđeno je da se na domaćem tržištu u Tajlandu prodaje na veliko i na malo. Stoga je potrebno odbaciti argument da Tajland ne bi bio prikladan izbor za analognu zemlju zbog navedenih razloga.

| (34) | Indonezijski proizvođači izvoznici složili su se da se njihovi podaci ustupljeni u kontekstu usporednog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7. upotrebljavaju za potrebe trenutačnog ispitnog postupka revizije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., ispitnim postupkom utvrđeno je da MNG koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Indoneziji ima ista osnovna tehnička, fizička i kemijska svojstva te istu osnovnu namjenu kao i proizvod koji kineski proizvođači izvoznici proizvode i izvoze u Uniju. Nadalje, na temelju dostupnih podataka proizvodni procesi u Kini bili su slični su onima na indonezijskom tržištu. Naposljetku, u Indoneziji postoji znatan stupanj tržišnog natjecanja s nizom domaćih proizvođača i uvozom iz ostalih trećih zemlja, uključujući Kinu. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da se na domaćem tržištu u Indoneziji prodaje na veliko i na malo. |
| --- | --- |

(34)

Indonezijski proizvođači izvoznici složili su se da se njihovi podaci ustupljeni u kontekstu usporednog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7. upotrebljavaju za potrebe trenutačnog ispitnog postupka revizije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., ispitnim postupkom utvrđeno je da MNG koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Indoneziji ima ista osnovna tehnička, fizička i kemijska svojstva te istu osnovnu namjenu kao i proizvod koji kineski proizvođači izvoznici proizvode i izvoze u Uniju. Nadalje, na temelju dostupnih podataka proizvodni procesi u Kini bili su slični su onima na indonezijskom tržištu. Naposljetku, u Indoneziji postoji znatan stupanj tržišnog natjecanja s nizom domaćih proizvođača i uvozom iz ostalih trećih zemlja, uključujući Kinu. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da se na domaćem tržištu u Indoneziji prodaje na veliko i na malo.

| (35) | Iz prethodno navedenoga proizlazi da su obje zemlje, Tajland i Indonezija, bile mogući prikladan izbor za analognu zemlju. Međutim, s obzirom na mnogo veću količinu dostupnih podataka indonezijskih proizvođača izvoznika koji su predmet usporednog ispitnog postupka u odnosu na količinu podataka jedinog proizvođača iz Tajlanda koji surađuje, Komisija je smatrala da je razumnije odabrati Indoneziju kao odgovarajuću analognu zemlju prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Iz prethodno navedenoga proizlazi da su obje zemlje, Tajland i Indonezija, bile mogući prikladan izbor za analognu zemlju. Međutim, s obzirom na mnogo veću količinu dostupnih podataka indonezijskih proizvođača izvoznika koji su predmet usporednog ispitnog postupka u odnosu na količinu podataka jedinog proizvođača iz Tajlanda koji surađuje, Komisija je smatrala da je razumnije odabrati Indoneziju kao odgovarajuću analognu zemlju prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe.

(b)   Uobičajena vrijednost

| (36) | Podaci prikupljeni od proizvođača iz Indonezije koji surađuju upotrijebljeni su kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike iz Kine. |
| --- | --- |

(36)

Podaci prikupljeni od proizvođača iz Indonezije koji surađuju upotrijebljeni su kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike iz Kine.

| (37) | U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je prvo ispitala je li ukupna količina domaće prodaje svakog proizvođača iz Indonezije koji surađuje bila reprezentativna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Smatralo se da je domaća prodaja reprezentativna ako je ukupna količina domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu iznosila najmanje 5 % ukupne količine izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Utvrđeno je da je domaća prodaja u Indoneziji bila reprezentativna za sve proizvođače. Jednako tako, ispitano je može li se za domaću prodaju istovjetnog proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4 Osnovne uredbe. To je učinjeno utvrđivanjem udjela profitabilne domaće prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(37)

U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je prvo ispitala je li ukupna količina domaće prodaje svakog proizvođača iz Indonezije koji surađuje bila reprezentativna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Smatralo se da je domaća prodaja reprezentativna ako je ukupna količina domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu iznosila najmanje 5 % ukupne količine izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Utvrđeno je da je domaća prodaja u Indoneziji bila reprezentativna za sve proizvođače. Jednako tako, ispitano je može li se za domaću prodaju istovjetnog proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4 Osnovne uredbe. To je učinjeno utvrđivanjem udjela profitabilne domaće prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (38) | Budući da je utvrđeno da je domaća prodaja ostvarena u dovoljnim količinama i u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirani prosjek cijena sve domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(38)

Budući da je utvrđeno da je domaća prodaja ostvarena u dovoljnim količinama i u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirani prosjek cijena sve domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

(c)   Izvozna cijena

| (39) | Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, izvozna se cijena u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe temeljila na dostupnim činjenicama. |
| --- | --- |

(39)

Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, izvozna se cijena u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe temeljila na dostupnim činjenicama.

| (40) | Izvozna cijena stoga je utvrđena na temelju statističkih podataka, odnosno podataka Eurostata, koji su izračunani na temelju ponderirane prosječne vrijednosti. |
| --- | --- |

(40)

Izvozna cijena stoga je utvrđena na temelju statističkih podataka, odnosno podataka Eurostata, koji su izračunani na temelju ponderirane prosječne vrijednosti.

(d)   Usporedba i prilagodbe

| (41) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica. U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za troškove vozarine i prijevoza, uzimajući u obzir prilagodbe uobičajene vrijednosti indonezijskih proizvođača izvoznika koja je utvrđena u usporednom ispitnom postupku spomenutom u uvodnoj izjavi 41. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica. U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za troškove vozarine i prijevoza, uzimajući u obzir prilagodbe uobičajene vrijednosti indonezijskih proizvođača izvoznika koja je utvrđena u usporednom ispitnom postupku spomenutom u uvodnoj izjavi 41. privremene uredbe.

| (42) | Nadalje, jedna zainteresirana strana tvrdila je da kineski proizvođači izvoznici imaju usporedive prednosti u pogledu troškova u odnosu na tajlandske proizvođače u pogledu postupka proizvodnje (vertikalna integracija), razvoja cijena sirovina i potrošnje energije. Budući da je Indonezija uzeta kao analogna zemlja, ovaj argument bio je nevažan. Što se tiče Indonezije, kako je opisano u uvodnoj izjavi 34., proizvodni procesi MNG-a u Kini istovjetni su onima na indonezijskom tržištu. Potrebno je napomenuti da proizvođači MNG-a u cijelom svijetu upotrebljavaju slične metode proizvodnje. MNG se proizvodi fermentacijom šećera iz raznih izvora (kukuruzni škrob, škrob od tapioke, šećerni sirup, melasa šećerne trske i melasa šećerne repe). |
| --- | --- |

(42)

Nadalje, jedna zainteresirana strana tvrdila je da kineski proizvođači izvoznici imaju usporedive prednosti u pogledu troškova u odnosu na tajlandske proizvođače u pogledu postupka proizvodnje (vertikalna integracija), razvoja cijena sirovina i potrošnje energije. Budući da je Indonezija uzeta kao analogna zemlja, ovaj argument bio je nevažan. Što se tiče Indonezije, kako je opisano u uvodnoj izjavi 34., proizvodni procesi MNG-a u Kini istovjetni su onima na indonezijskom tržištu. Potrebno je napomenuti da proizvođači MNG-a u cijelom svijetu upotrebljavaju slične metode proizvodnje. MNG se proizvodi fermentacijom šećera iz raznih izvora (kukuruzni škrob, škrob od tapioke, šećerni sirup, melasa šećerne trske i melasa šećerne repe).

(e)   Dampinška marža

| (43) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se iz Kine uglavnom izvozi na veliko, dok se na domaćem tržištu u Tajlandu uglavnom prodaje na malo. Stoga se tvrdilo da je dampinšku maržu potrebno izračunati samo na temelju prodaje na veliko. Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, nisu bili dostupni podaci o uvjetima prodaje, razini trgovine ili pakiranjima kineske izvozne prodaje. |
| --- | --- |

(43)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se iz Kine uglavnom izvozi na veliko, dok se na domaćem tržištu u Tajlandu uglavnom prodaje na malo. Stoga se tvrdilo da je dampinšku maržu potrebno izračunati samo na temelju prodaje na veliko. Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, nisu bili dostupni podaci o uvjetima prodaje, razini trgovine ili pakiranjima kineske izvozne prodaje.

| (44) | Nadalje, s obzirom na to da je Indonezija upotrijebljena kao analogna zemlja, ovaj argument bio je nevažan. U svakom slučaju, bez obzira na to je li maloprodaja uvrštena ili nije, usporedbom su u svim slučajevima dobivene znatne dampinške marže kako je prikazano u uvodnoj izjavi 47. |
| --- | --- |

(44)

Nadalje, s obzirom na to da je Indonezija upotrijebljena kao analogna zemlja, ovaj argument bio je nevažan. U svakom slučaju, bez obzira na to je li maloprodaja uvrštena ili nije, usporedbom su u svim slučajevima dobivene znatne dampinške marže kako je prikazano u uvodnoj izjavi 47.

| (45) | Nadalje, Komisija je izračunala dampinške marže na temelju uobičajene vrijednosti utvrđene u analognoj zemlji. Usporedbom su dobivene znatne dampinške marže kako je navedeno u uvodnoj izjavi 47. |
| --- | --- |

(45)

Nadalje, Komisija je izračunala dampinške marže na temelju uobičajene vrijednosti utvrđene u analognoj zemlji. Usporedbom su dobivene znatne dampinške marže kako je navedeno u uvodnoj izjavi 47.

| (46) | Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, nisu se mogle utvrditi vrste proizvoda koji su se izvozili iz Kine. Stoga nije bila moguća usporedba prema vrsti proizvoda. Umjesto toga usporedba se morala temeljiti na statističkim podacima za izvozne cijene kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 39. i 40. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, nisu se mogle utvrditi vrste proizvoda koji su se izvozili iz Kine. Stoga nije bila moguća usporedba prema vrsti proizvoda. Umjesto toga usporedba se morala temeljiti na statističkim podacima za izvozne cijene kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 39. i 40.

| (47) | Na temelju navedenoga utvrđeno je da je ponderirana prosječna dampinška marža izražena u postocima cijena CIF-a na granici Unije iznosila više od 25 % u svim slučajevima. |
| --- | --- |

(47)

Na temelju navedenoga utvrđeno je da je ponderirana prosječna dampinška marža izražena u postocima cijena CIF-a na granici Unije iznosila više od 25 % u svim slučajevima.

3.   Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

(a)   Uvodna napomena

| (48) | Nastavno na nalaz o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ispitana je vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage i analizirani su sljedeći elementi: količina i cijene dampinškog uvoza iz Kine, proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini te privlačnost tržišta Unije u vezi s uvozom iz Kine. |
| --- | --- |

(48)

Nastavno na nalaz o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ispitana je vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage i analizirani su sljedeći elementi: količina i cijene dampinškog uvoza iz Kine, proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini te privlačnost tržišta Unije u vezi s uvozom iz Kine.

(b)   Količina i cijene dampinškog uvoza iz Kine

| (49) | Unatoč mjerama na snazi, količina uvoza iz Kine povećala se tijekom razmatranog razdoblja za 65 %, uz odgovarajuće povećanje tržišnog udjela za 68 % kako je navedeno u uvodnoj izjavi 81. Međutim, unatoč relativnom povećanju, apsolutna količina kineskog uvoza i kineski tržišni udio ostali su niski tijekom čitavog razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(49)

Unatoč mjerama na snazi, količina uvoza iz Kine povećala se tijekom razmatranog razdoblja za 65 %, uz odgovarajuće povećanje tržišnog udjela za 68 % kako je navedeno u uvodnoj izjavi 81. Međutim, unatoč relativnom povećanju, apsolutna količina kineskog uvoza i kineski tržišni udio ostali su niski tijekom čitavog razmatranog razdoblja.

| (50) | Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, uvozne cijene određene su na temelju podataka Eurostata. Prosječne cijene uvoza iz Kine bilježile su stalan pad od FG 2010./2011. do razdoblja ispitnog postupka revizije te su se ukupno smanjile za 20 % u razmatranom razdoblju kako je navedeno u uvodnoj izjavi 84. Utvrđeno je i da je bilo dampinga cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Utvrđeno je i da bi navedene cijene oborile prodajnu cijenu industrije Unije u prosjeku za više od 10 % ako bi se razmatrale bez antidampinških pristojbi. |
| --- | --- |

(50)

Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, uvozne cijene određene su na temelju podataka Eurostata. Prosječne cijene uvoza iz Kine bilježile su stalan pad od FG 2010./2011. do razdoblja ispitnog postupka revizije te su se ukupno smanjile za 20 % u razmatranom razdoblju kako je navedeno u uvodnoj izjavi 84. Utvrđeno je i da je bilo dampinga cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Utvrđeno je i da bi navedene cijene oborile prodajnu cijenu industrije Unije u prosjeku za više od 10 % ako bi se razmatrale bez antidampinških pristojbi.

(c)   Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini

| (51) | Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini utvrđeni su na temelju podataka koje je ustupio podnositelj zahtjeva. Budući da ovi podaci nisu bili javno dostupni, Komisija ih je usporedila s drugim javno dostupnim izvorima, uključujući novinske članke koji su uloženi u spis koji je zainteresiranim stranama bio dostupan za pregled. Na temelju navedenoga Kina je najveći svjetski proizvođač MNG-a s godišnjim proizvodnim kapacitetom i godišnjom proizvodnjom koji su tijekom razmatranog razdoblja bili u porastu. Proizvodni je kapacitet MNG-a u 2012. iznosio oko 3,5 do četiri milijuna tona, a proizvodnja MNG-a iznosila je oko 2,5 do tri milijuna tona. Stoga je neiskorišteni kapacitet u ovoj regiji u 2012. iznosio 600 000 – 900 000 tona. |
| --- | --- |

(51)

Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini utvrđeni su na temelju podataka koje je ustupio podnositelj zahtjeva. Budući da ovi podaci nisu bili javno dostupni, Komisija ih je usporedila s drugim javno dostupnim izvorima, uključujući novinske članke koji su uloženi u spis koji je zainteresiranim stranama bio dostupan za pregled. Na temelju navedenoga Kina je najveći svjetski proizvođač MNG-a s godišnjim proizvodnim kapacitetom i godišnjom proizvodnjom koji su tijekom razmatranog razdoblja bili u porastu. Proizvodni je kapacitet MNG-a u 2012. iznosio oko 3,5 do četiri milijuna tona, a proizvodnja MNG-a iznosila je oko 2,5 do tri milijuna tona. Stoga je neiskorišteni kapacitet u ovoj regiji u 2012. iznosio 600 000 – 900 000 tona.

| (52) | Prema istom izvoru, proizvodni kapacitet i proizvodnja MNG-a u Kini nastavit će rasti do 2017. jer je potražnja za MNG-om u Kini u porastu. |
| --- | --- |

(52)

Prema istom izvoru, proizvodni kapacitet i proizvodnja MNG-a u Kini nastavit će rasti do 2017. jer je potražnja za MNG-om u Kini u porastu.

| (53) | Kineska je vlada u 2011. putem Ministarstva industrije i informacijske tehnologije Republike Kine pokrenula opću politiku za uklanjanje stare i neučinkovite tvorničke tehnologije koja je obuhvaćala 19 ključnih industrija u Kini, među ostalim i MNG. Rezultat je bilo znatno smanjenje broja proizvođača MNG-a u Kini. Na temelju navedenoga jedna zainteresirana strana tvrdila je da se kapacitet u Kini vjerojatno nije povećao. Na temelju podataka iz zahtjeva i novinskih članaka ispitnim je postupkom utvrđeno da su veća društva povećala kapacitete. Iz toga proizlazi da se proizvodni kapacitet MNG-a u Kini općenito povećao te je stoga tvrdnju predmetne strane potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(53)

Kineska je vlada u 2011. putem Ministarstva industrije i informacijske tehnologije Republike Kine pokrenula opću politiku za uklanjanje stare i neučinkovite tvorničke tehnologije koja je obuhvaćala 19 ključnih industrija u Kini, među ostalim i MNG. Rezultat je bilo znatno smanjenje broja proizvođača MNG-a u Kini. Na temelju navedenoga jedna zainteresirana strana tvrdila je da se kapacitet u Kini vjerojatno nije povećao. Na temelju podataka iz zahtjeva i novinskih članaka ispitnim je postupkom utvrđeno da su veća društva povećala kapacitete. Iz toga proizlazi da se proizvodni kapacitet MNG-a u Kini općenito povećao te je stoga tvrdnju predmetne strane potrebno odbaciti.

| (54) | Nadalje, prema podacima koje je ustupio podnositelj zahtjeva, zalihe MNG-a u Kini u stalnom su porastu zadnjih godina i bile su dvostruko veće nego potrošnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Jedna zainteresirana strana tvrdila je da ih, s obzirom na to da podaci o navodnom višku zaliha nisu bili dostupni u spisu bez povjerljivih podataka, zainteresirane strane nisu mogle provjeriti te ih stoga nije potrebno uzeti u obzir. Nadalje, tvrdila je da se višak zaliha ne čini vjerojatan s obzirom na mjere kineske vlade o smanjenju kapaciteta. U pogledu navedenog, potrebno je naglasiti da predmetna zainteresirana strana nije dostavila nikakve dokaze koji bi potkrijepili ovu tvrdnju. Nadalje, kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 27., nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku. Stoga su se upotrebljavale dostupne činjenice u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Nadalje, u skladu s člankom 19. stavkom 3. Osnovne uredbe Komisija može zanemariti podatke dostavljene u povjerenju u slučaju da nije dostavljen svrhovit sažetak bez povjerljivih podataka, no činjenica da navedeni sažetak nije dostavljen ne podrazumijeva automatsko odbacivanje podataka ustupljenih u povjerenju. Premda nije bilo moguće provjeriti sve elemente obuhvaćene zahtjevom, uključujući podatke o kineskim zalihama, u ovom su se slučaju dostavljeni podaci svejedno smatrali razumnima i ispravnima jer su bili u skladu s podacima koje je ustupio podnositelj zahtjeva, a koji su se mogli provjeriti. Nadalje, s obzirom na to da se ukupni proizvodni kapacitet u Kini povećao kako je opisano u uvodnoj izjavi 51., višak zaliha nije bio jedini element koji je doveo do zaključka da kineski proizvođači izvoznici posjeduju znatne neiskorištene kapacitete. Nadalje, Komisija je kad god je to bilo moguće provjerila i usporedila podatke s drugim dostupnim izvorima kao što su novinski članci te upotrebljavala samo podatke za koje se na zadovoljavajući način moglo utvrditi da su razumni i dovoljno pouzdani. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(54)

Nadalje, prema podacima koje je ustupio podnositelj zahtjeva, zalihe MNG-a u Kini u stalnom su porastu zadnjih godina i bile su dvostruko veće nego potrošnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Jedna zainteresirana strana tvrdila je da ih, s obzirom na to da podaci o navodnom višku zaliha nisu bili dostupni u spisu bez povjerljivih podataka, zainteresirane strane nisu mogle provjeriti te ih stoga nije potrebno uzeti u obzir. Nadalje, tvrdila je da se višak zaliha ne čini vjerojatan s obzirom na mjere kineske vlade o smanjenju kapaciteta. U pogledu navedenog, potrebno je naglasiti da predmetna zainteresirana strana nije dostavila nikakve dokaze koji bi potkrijepili ovu tvrdnju. Nadalje, kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 27., nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku. Stoga su se upotrebljavale dostupne činjenice u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Nadalje, u skladu s člankom 19. stavkom 3. Osnovne uredbe Komisija može zanemariti podatke dostavljene u povjerenju u slučaju da nije dostavljen svrhovit sažetak bez povjerljivih podataka, no činjenica da navedeni sažetak nije dostavljen ne podrazumijeva automatsko odbacivanje podataka ustupljenih u povjerenju. Premda nije bilo moguće provjeriti sve elemente obuhvaćene zahtjevom, uključujući podatke o kineskim zalihama, u ovom su se slučaju dostavljeni podaci svejedno smatrali razumnima i ispravnima jer su bili u skladu s podacima koje je ustupio podnositelj zahtjeva, a koji su se mogli provjeriti. Nadalje, s obzirom na to da se ukupni proizvodni kapacitet u Kini povećao kako je opisano u uvodnoj izjavi 51., višak zaliha nije bio jedini element koji je doveo do zaključka da kineski proizvođači izvoznici posjeduju znatne neiskorištene kapacitete. Nadalje, Komisija je kad god je to bilo moguće provjerila i usporedila podatke s drugim dostupnim izvorima kao što su novinski članci te upotrebljavala samo podatke za koje se na zadovoljavajući način moglo utvrditi da su razumni i dovoljno pouzdani. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

| (55) | Nakon objave ista zainteresirana strana tvrdila je da Komisija svoj nalaz nije temeljila na činjenicama kao što je propisano člankom 11. stavkom 3. Sporazuma WTO-a o antidampingu (10), nego samo na pretpostavkama. Ta je strana ponovila svoje tvrdnje o navodnom smanjenju kapaciteta i neiskorištenom kapacitetu u Kini. |
| --- | --- |

(55)

Nakon objave ista zainteresirana strana tvrdila je da Komisija svoj nalaz nije temeljila na činjenicama kao što je propisano člankom 11. stavkom 3. Sporazuma WTO-a o antidampingu (10), nego samo na pretpostavkama. Ta je strana ponovila svoje tvrdnje o navodnom smanjenju kapaciteta i neiskorištenom kapacitetu u Kini.

| (56) | Kao što se navodi u uvodnoj izjavi 27., nijedan od kineskih proizvođača izvoznika nije surađivao u ispitnom postupku te je stoga Komisija u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe svoje nalaze morala temeljiti na raspoloživim podacima. Kao što se navodi u uvodnim izjavama 29. i 51., uglavnom su upotrijebljeni podatci koje je u svojem zahtjevu dostavio podnositelj zahtjeva, koji su kad god je to bilo moguće provjereni. Budući da su jedino ti podatci bili dostupni i pouzdani, odbačena je tvrdnja da su se nalazi temeljili tek na pretpostavkama. |
| --- | --- |

(56)

Kao što se navodi u uvodnoj izjavi 27., nijedan od kineskih proizvođača izvoznika nije surađivao u ispitnom postupku te je stoga Komisija u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe svoje nalaze morala temeljiti na raspoloživim podacima. Kao što se navodi u uvodnim izjavama 29. i 51., uglavnom su upotrijebljeni podatci koje je u svojem zahtjevu dostavio podnositelj zahtjeva, koji su kad god je to bilo moguće provjereni. Budući da su jedino ti podatci bili dostupni i pouzdani, odbačena je tvrdnja da su se nalazi temeljili tek na pretpostavkama.

| (57) | Razmotreni su i podatci koje je dostavila predmetna zainteresirana strana. Međutim, predmetna zainteresirana strana dostavila je proturječne podatke u pogledu raspoloživog kapaciteta i neiskorištenog kapaciteta u Kini. Primjerice, podatci priloženi uz podneske pokazali su, suprotno tvrdnjama te strane, povećanje kapaciteta za proizvodnju MNG-a u Kini, a ne njegovo smanjenje. To se podudara s nalazima Komisije navedenima u uvodnoj izjavi 53. Stoga je odbačena tvrdnja predmetne strane da bi se ukupni kapacitet u Kini vjerojatno smanjio. |
| --- | --- |

(57)

Razmotreni su i podatci koje je dostavila predmetna zainteresirana strana. Međutim, predmetna zainteresirana strana dostavila je proturječne podatke u pogledu raspoloživog kapaciteta i neiskorištenog kapaciteta u Kini. Primjerice, podatci priloženi uz podneske pokazali su, suprotno tvrdnjama te strane, povećanje kapaciteta za proizvodnju MNG-a u Kini, a ne njegovo smanjenje. To se podudara s nalazima Komisije navedenima u uvodnoj izjavi 53. Stoga je odbačena tvrdnja predmetne strane da bi se ukupni kapacitet u Kini vjerojatno smanjio.

| (58) | Stoga se zaključuje da kineski proizvođači izvoznici imaju znatan neiskorišteni kapacitet koji će se u slučaju isteka antidampinških mjera vjerojatno upotrebljavati za znatan dodatan izvoz u Uniju, kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 61. i 62. u nastavku. |
| --- | --- |

(58)

Stoga se zaključuje da kineski proizvođači izvoznici imaju znatan neiskorišteni kapacitet koji će se u slučaju isteka antidampinških mjera vjerojatno upotrebljavati za znatan dodatan izvoz u Uniju, kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 61. i 62. u nastavku.

(d)   Privlačnost tržišta Unije

| (59) | Tijekom razmatranog razdoblja tržište Unije predstavljalo je zbog mjera koje su bile na snazi samo manji dio kineskog izvoza. Jedna zainteresirana strana tvrdila je da Unija neće biti atraktivno tržište za kineske proizvođače izvoznike jer se očekuje povećanje potražnje za MNG-om u Aziji i drugim gospodarstvima u nastajanju uključujući Kinu. Ta je strana nadalje tvrdila da, s obzirom na to da će razine cijena iz Kine u ostale treće zemlje biti u prosjeku veće ili jednake razinama kineskih izvoznih cijena u Uniju, kineski proizvođači izvoznici neće imati motivaciju povećati izvoz na tržište Unije. |
| --- | --- |

(59)

Tijekom razmatranog razdoblja tržište Unije predstavljalo je zbog mjera koje su bile na snazi samo manji dio kineskog izvoza. Jedna zainteresirana strana tvrdila je da Unija neće biti atraktivno tržište za kineske proizvođače izvoznike jer se očekuje povećanje potražnje za MNG-om u Aziji i drugim gospodarstvima u nastajanju uključujući Kinu. Ta je strana nadalje tvrdila da, s obzirom na to da će razine cijena iz Kine u ostale treće zemlje biti u prosjeku veće ili jednake razinama kineskih izvoznih cijena u Uniju, kineski proizvođači izvoznici neće imati motivaciju povećati izvoz na tržište Unije.

| (60) | Premda je ispitnim postupkom utvrđeno da su kineske izvozne cijene trećim zemljama u prosjeku bile nešto veće nego izvozne cijene u Uniju, vrlo je moguće da su kineski izvođači izvoznici snizili izvozne cijene u Uniju zbog antidampinških pristojbi na snazi. Stoga navedeno ne upućuje nužno na moguće razine cijena u slučaju isteka antidampinških mjera. Upravo suprotno, s obzirom na razinu antidampinških pristojbi na snazi, kineski proizvođači izvoznici bili bi u mogućnosti povećati izvozne cijene, a ipak ostati na dampinškim razinama i obarati prodajne cijene industrije Unije. |
| --- | --- |

(60)

Premda je ispitnim postupkom utvrđeno da su kineske izvozne cijene trećim zemljama u prosjeku bile nešto veće nego izvozne cijene u Uniju, vrlo je moguće da su kineski izvođači izvoznici snizili izvozne cijene u Uniju zbog antidampinških pristojbi na snazi. Stoga navedeno ne upućuje nužno na moguće razine cijena u slučaju isteka antidampinških mjera. Upravo suprotno, s obzirom na razinu antidampinških pristojbi na snazi, kineski proizvođači izvoznici bili bi u mogućnosti povećati izvozne cijene, a ipak ostati na dampinškim razinama i obarati prodajne cijene industrije Unije.

| (61) | Premda se očekuje porast domaće potrošnje u Kini i potrošnje u ostatku Azije te na drugim tržištima u nastajanju, razina prekomjernog proizvodnog kapaciteta u Kini upućuje na snažnu motivaciju za pronalazak alternativnih tržišta kako bi se apsorbirao prekomjerni kapacitet. |
| --- | --- |

(61)

Premda se očekuje porast domaće potrošnje u Kini i potrošnje u ostatku Azije te na drugim tržištima u nastajanju, razina prekomjernog proizvodnog kapaciteta u Kini upućuje na snažnu motivaciju za pronalazak alternativnih tržišta kako bi se apsorbirao prekomjerni kapacitet.

| (62) | Komisija je uzela u obzir i moguće uvođenje mjera protiv kineskih izvoznika MNG-a u Sjedinjene Američke Države („SAD”) uslijed usporednih antidampinških ispitnih postupaka i antisubvencijskih ispitnih postupaka koje nadležna tijela SAD-a trenutačno vode protiv Kine u vezi s istim proizvodom. Nadležna tijela SAD-a doista su 26. studenoga 2014. uvela konačne antidampinške mjere. Četvorici kineskih proizvođača određene su stope pojedinačne pristojbe od 20,09 %, a stopa preostale pristojbe iznosila je 39,03 %. Prema tome, kineskim izvoznicima vjerojatno će se ograničiti pristup tržištu SAD-a te bi se velike količine kineskog MNG-a vjerojatno preusmjerile na tržište Unije, posebno ako se istodobno dopusti istek mjera u Uniji. U ovom pogledu potrebno je napomenuti da je u 2013. iz Kine u SAD izvezeno oko 26 600 tona MNG-a što odgovara znatnom dijelu potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je uzela u obzir i moguće uvođenje mjera protiv kineskih izvoznika MNG-a u Sjedinjene Američke Države („SAD”) uslijed usporednih antidampinških ispitnih postupaka i antisubvencijskih ispitnih postupaka koje nadležna tijela SAD-a trenutačno vode protiv Kine u vezi s istim proizvodom. Nadležna tijela SAD-a doista su 26. studenoga 2014. uvela konačne antidampinške mjere. Četvorici kineskih proizvođača određene su stope pojedinačne pristojbe od 20,09 %, a stopa preostale pristojbe iznosila je 39,03 %. Prema tome, kineskim izvoznicima vjerojatno će se ograničiti pristup tržištu SAD-a te bi se velike količine kineskog MNG-a vjerojatno preusmjerile na tržište Unije, posebno ako se istodobno dopusti istek mjera u Uniji. U ovom pogledu potrebno je napomenuti da je u 2013. iz Kine u SAD izvezeno oko 26 600 tona MNG-a što odgovara znatnom dijelu potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (63) | Nadalje, prosječna cijena industrije Unije i prosječna uvozna cijena indonezijskih proizvođača izvoznika u Uniju utvrđene u usporednom ispitnom postupku spomenutom u uvodnim izjavama 61. i 80. privremene uredbe bile su više u usporedbi s prosječnim cijenama kineskog uvoza u Uniju bez antidampinških pristojbi i prosječnim cijenama kineskog uvoza u ostale treće zemlje. Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, ova analiza temeljila se na dostupnim podacima, odnosno kineskoj bazi podataka o izvozu. Ponašanje kineskih izvoznika kad je u pitanju određivanje cijena upućuje na to da bi, dopusti li se istek antidampinških mjera, Unija postala atraktivno tržište za kineske izvoznike jer bi zaista bili u mogućnosti povećati cijene izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(63)

Nadalje, prosječna cijena industrije Unije i prosječna uvozna cijena indonezijskih proizvođača izvoznika u Uniju utvrđene u usporednom ispitnom postupku spomenutom u uvodnim izjavama 61. i 80. privremene uredbe bile su više u usporedbi s prosječnim cijenama kineskog uvoza u Uniju bez antidampinških pristojbi i prosječnim cijenama kineskog uvoza u ostale treće zemlje. Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, ova analiza temeljila se na dostupnim podacima, odnosno kineskoj bazi podataka o izvozu. Ponašanje kineskih izvoznika kad je u pitanju određivanje cijena upućuje na to da bi, dopusti li se istek antidampinških mjera, Unija postala atraktivno tržište za kineske izvoznike jer bi zaista bili u mogućnosti povećati cijene izvoza u Uniju.

| (64) | Rast tržišnog udjela kineskog uvoza unatoč mjerama na snazi jednako tako pokazuje da su kineski proizvođači izvoznici i dalje zainteresirani za tržište Unije. Tržište Unije za MNG i dalje je uistinu privlačno za kineske izvoznike na temelju uočenih razina cijena. Navedeni interes vjerojatno će se povećati ako se mjere stave izvan snage. |
| --- | --- |

(64)

Rast tržišnog udjela kineskog uvoza unatoč mjerama na snazi jednako tako pokazuje da su kineski proizvođači izvoznici i dalje zainteresirani za tržište Unije. Tržište Unije za MNG i dalje je uistinu privlačno za kineske izvoznike na temelju uočenih razina cijena. Navedeni interes vjerojatno će se povećati ako se mjere stave izvan snage.

| (65) | Nakon objave navedena zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje o povećanju potražnje za MNG-om na domaćem kineskom tržištu, niskim količinama izvoza iz Kine u Uniju, njezinom tržišnom udjelu i višim cijenama kineskog MNG-a za izvoz u ostale treće zemlje u usporedbi s Unijom. Ta je strana tvrdila da navedeni podatci nisu uzeti u obzir u Komisijinim analizama. |
| --- | --- |

(65)

Nakon objave navedena zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje o povećanju potražnje za MNG-om na domaćem kineskom tržištu, niskim količinama izvoza iz Kine u Uniju, njezinom tržišnom udjelu i višim cijenama kineskog MNG-a za izvoz u ostale treće zemlje u usporedbi s Unijom. Ta je strana tvrdila da navedeni podatci nisu uzeti u obzir u Komisijinim analizama.

| (66) | Kao prvo, nije utemeljena tvrdnja da u obzir nisu uzeti podatci o razvoju kineskog proizvodnog kapaciteta i neiskorištenog kapaciteta, povećanju potražnje za MNG-om na domaćem kineskom tržištu, niskoj količini izvoza iz Kine u Uniju, njezinom tržišnom udjelu kako se navodi u uvodnoj izjavi 49. i razini kineskih cijena za izvoz u Uniju i ostale treće zemlje. Ti su podatci doista analizirani kao što se navodi u uvodnim izjavama 49. – 64., a zainteresiranim stranama dostavljeni su odgovarajući zaključci. Kao drugo, dotična strana nije dostavila nikakve nove dokaze kojima bi potkrijepila svoje tvrdnje i nadopunila činjenice koje je tijekom ispitnog postupka utvrdila Komisija. |
| --- | --- |

(66)

Kao prvo, nije utemeljena tvrdnja da u obzir nisu uzeti podatci o razvoju kineskog proizvodnog kapaciteta i neiskorištenog kapaciteta, povećanju potražnje za MNG-om na domaćem kineskom tržištu, niskoj količini izvoza iz Kine u Uniju, njezinom tržišnom udjelu kako se navodi u uvodnoj izjavi 49. i razini kineskih cijena za izvoz u Uniju i ostale treće zemlje. Ti su podatci doista analizirani kao što se navodi u uvodnim izjavama 49. – 64., a zainteresiranim stranama dostavljeni su odgovarajući zaključci. Kao drugo, dotična strana nije dostavila nikakve nove dokaze kojima bi potkrijepila svoje tvrdnje i nadopunila činjenice koje je tijekom ispitnog postupka utvrdila Komisija.

| (67) | Na kraju, zainteresirana strana prigovorila je ocjeni Komisije iz uvodne izjave 62. da bi se kineski izvoz zbog antidampinških mjera koje su na izvoz MNG-a iz Kine u SAD uvela nadležna tijela SAD-a mogao preusmjeriti iz SAD-a u Uniju. |
| --- | --- |

(67)

Na kraju, zainteresirana strana prigovorila je ocjeni Komisije iz uvodne izjave 62. da bi se kineski izvoz zbog antidampinških mjera koje su na izvoz MNG-a iz Kine u SAD uvela nadležna tijela SAD-a mogao preusmjeriti iz SAD-a u Uniju.

| (68) | Međutim, kao što se već navodi u uvodnoj izjavi 62., ističe se da će u slučaju da se u Uniji dopusti istek antidampinških mjera, a s obzirom na antidampinške mjere uvedene na kineski izvoz MNG-a u SAD, kineski izvoz vjerojatno preusmjeriti na tržište Unije. |
| --- | --- |

(68)

Međutim, kao što se već navodi u uvodnoj izjavi 62., ističe se da će u slučaju da se u Uniji dopusti istek antidampinških mjera, a s obzirom na antidampinške mjere uvedene na kineski izvoz MNG-a u SAD, kineski izvoz vjerojatno preusmjeriti na tržište Unije.

| (69) | Zbog toga se navedena tvrdnja te strane mora odbaciti. |
| --- | --- |

(69)

Zbog toga se navedena tvrdnja te strane mora odbaciti.

4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

| (70) | Prethodnom analizom dokazano je da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama sa znatnim dampinškim maržama. S obzirom na nalaze u vezi sa znatnim neiskorištenim kapacitetima dostupnima u Kini i vjerojatnost da će se izvoz ponovno usmjeriti na tržište Unije u znatnim količinama i po dampinškim cijenama, Komisija je zaključila da postoji velika vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. |
| --- | --- |

(70)

Prethodnom analizom dokazano je da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama sa znatnim dampinškim maržama. S obzirom na nalaze u vezi sa znatnim neiskorištenim kapacitetima dostupnima u Kini i vjerojatnost da će se izvoz ponovno usmjeriti na tržište Unije u znatnim količinama i po dampinškim cijenama, Komisija je zaključila da postoji velika vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

D.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

| (71) | Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije proizvodio je jedan proizvođač iz Unije. On predstavlja „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(71)

Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije proizvodio je jedan proizvođač iz Unije. On predstavlja „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

| (72) | Budući da industriju Unije čini samo jedan proizvođač, sve brojke povezane s osjetljivim podacima morale su biti prikazane u obliku indeksa ili raspona radi zaštite povjerljivosti podataka. |
| --- | --- |

(72)

Budući da industriju Unije čini samo jedan proizvođač, sve brojke povezane s osjetljivim podacima morale su biti prikazane u obliku indeksa ili raspona radi zaštite povjerljivosti podataka.

E.   STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE

1.   Potrošnja u Uniji

| (73) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji zbrajanjem prodaje industrije Unije na tržištu Unije s uvozom iz Kine i ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici koji su predmet usporednog antidampinškog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji zbrajanjem prodaje industrije Unije na tržištu Unije s uvozom iz Kine i ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici koji su predmet usporednog antidampinškog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7.

| (74) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da su u relevantne oznake KN u podacima Eurostata razvrstani i drugi proizvodi osim predmetnog proizvoda te da je stoga moguće da su količinom uvoza iz Kine obuhvaćene glutaminska kiselina i njezine soli. Međutim, s obzirom na to da su uvozni podaci dobiveni iz Eurostata na razini oznake TARIC (integrirana tarifa Europske unije), njima je obuhvaćen samo predmetni proizvod i stoga je ova tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(74)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da su u relevantne oznake KN u podacima Eurostata razvrstani i drugi proizvodi osim predmetnog proizvoda te da je stoga moguće da su količinom uvoza iz Kine obuhvaćene glutaminska kiselina i njezine soli. Međutim, s obzirom na to da su uvozni podaci dobiveni iz Eurostata na razini oznake TARIC (integrirana tarifa Europske unije), njima je obuhvaćen samo predmetni proizvod i stoga je ova tvrdnja odbačena.

| (75) | Ista zainteresirana strana tvrdila je da ne zadovoljava sav MNG koji se proizvodi u Kini i izvozi u Uniju razred čistoće koji Unija zahtijeva za aditive hrani te izrazila sumnju da se ova činjenica odražava na količine uvoza iz Kine. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 22., sve vrste MNG-a, bez obzira na razrede čistoće, u opsegu su trenutačnog ispitnog postupka te je stoga ova tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(75)

Ista zainteresirana strana tvrdila je da ne zadovoljava sav MNG koji se proizvodi u Kini i izvozi u Uniju razred čistoće koji Unija zahtijeva za aditive hrani te izrazila sumnju da se ova činjenica odražava na količine uvoza iz Kine. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 22., sve vrste MNG-a, bez obzira na razrede čistoće, u opsegu su trenutačnog ispitnog postupka te je stoga ova tvrdnja odbačena.

| (76) | Na temelju navedenoga potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji (tone) | FG 2010./2011. | FG 2011./2012. | FG 2012./2013. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (FG 2010./FG 2011. = 100) | 100 | 87 | 93 | 98 |
| Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici. |

(76)

Na temelju navedenoga potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji (tone)

FG 2010./2011.

FG 2011./2012.

FG 2012./2013.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Indeks (FG 2010./FG 2011. = 100)

100

87

93

98

Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.

| (77) | Potrošnja u Uniji smanjila se između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. te je zatim opet blago rasla FG 2012./2013. i u razdoblju ispitnog postupka. Potrošnja tijekom razmatranog razdoblja općenito se smanjila za 2 %. Smanjenje potrošnje između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. najvećim je dijelom posljedica smanjenja prodaje industrije Unije na tržištu Unije koje je posljedica pada proizvodnje u istom razdoblju (vidjeti uvodnu izjavu 100.). Ukupni izvoz u istom je razdoblju ostao na sličnim razinama. Povećanje potrošnje tijekom FG 2012./2013. gotovo je isključivo posljedica povećanja ukupnog uvoza s obzirom na to da je prodaja industrije Unije općenito ostala na istoj razini. Naposljetku, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije prodaja industrije Unije ponovno se smanjila, dok se količina uvoza znatno povećala, a posebno iz Indonezije (vidjeti uvodnu izjavu 88.). |
| --- | --- |

(77)

Potrošnja u Uniji smanjila se između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. te je zatim opet blago rasla FG 2012./2013. i u razdoblju ispitnog postupka. Potrošnja tijekom razmatranog razdoblja općenito se smanjila za 2 %. Smanjenje potrošnje između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. najvećim je dijelom posljedica smanjenja prodaje industrije Unije na tržištu Unije koje je posljedica pada proizvodnje u istom razdoblju (vidjeti uvodnu izjavu 100.). Ukupni izvoz u istom je razdoblju ostao na sličnim razinama. Povećanje potrošnje tijekom FG 2012./2013. gotovo je isključivo posljedica povećanja ukupnog uvoza s obzirom na to da je prodaja industrije Unije općenito ostala na istoj razini. Naposljetku, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije prodaja industrije Unije ponovno se smanjila, dok se količina uvoza znatno povećala, a posebno iz Indonezije (vidjeti uvodnu izjavu 88.).

| (78) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da će opis razvoja potrošnje biti nepotpun s obzirom na to da ne uzima u obzir činjenicu da je indonezijski uvoz zamijenio vijetnamski uvoz MNG-a i da slijedom navedenoga korisnici ne očekuju daljnja povećanja cijena te da su stoga smanjili zalihe. Premda je istina da se uvoz MNG-a iz ostalih trećih zemalja uključujući Vijetnam tijekom razmatranog razdoblja smanjio, a uvoz iz Indonezije povećao, to ne utječe na razvoj ukupne potrošnje u Uniji kao takav. Jednako tako, učinci bilo kakvog razvoja uvoznih tokova i moguća reakcija gospodarskih subjekata kao što su korisnici na navedeni razvoj nema nikakav utjecaj na razvoj potrošnje kao takve. Argument je stoga odbačen. |
| --- | --- |

(78)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da će opis razvoja potrošnje biti nepotpun s obzirom na to da ne uzima u obzir činjenicu da je indonezijski uvoz zamijenio vijetnamski uvoz MNG-a i da slijedom navedenoga korisnici ne očekuju daljnja povećanja cijena te da su stoga smanjili zalihe. Premda je istina da se uvoz MNG-a iz ostalih trećih zemalja uključujući Vijetnam tijekom razmatranog razdoblja smanjio, a uvoz iz Indonezije povećao, to ne utječe na razvoj ukupne potrošnje u Uniji kao takav. Jednako tako, učinci bilo kakvog razvoja uvoznih tokova i moguća reakcija gospodarskih subjekata kao što su korisnici na navedeni razvoj nema nikakav utjecaj na razvoj potrošnje kao takve. Argument je stoga odbačen.

2.   Uvoz iz predmetne zemlje

(a)   Količina i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

| (79) | Količina i tržišni udio uvoza iz Kine utvrđeni su na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici koji su predmet usporednog antidampinškog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7. |
| --- | --- |

(79)

Količina i tržišni udio uvoza iz Kine utvrđeni su na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici koji su predmet usporednog antidampinškog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7.

| (80) | Količina uvoza u Uniju iz predmetne zemlje i tržišni udio razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Količina uvoza i tržišni udio











  Država | | FG 2010./2011. | FG 2011./2012. | FG 2012./2013. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Količina (u tonama) | 1 518 | 758 | 1 923 | 2 509 |
| Indeks | 100 | 50 | 127 | 165 |
| Indeks tržišnog udjela | 100 | 57 | 136 | 168 |
| Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici. |

(80)

Količina uvoza u Uniju iz predmetne zemlje i tržišni udio razvijali su se kako slijedi:

Tablica 2.

Količina uvoza i tržišni udio

Država

FG 2010./2011.

FG 2011./2012.

FG 2012./2013.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Kina

Količina (u tonama)

1 518

758

1 923

2 509

Indeks

100

50

127

165

Indeks tržišnog udjela

100

57

136

168

Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.

| (81) | Količina uvoza iz Kine smanjila se između FG 2010./2011. i FG. 2011./2012., ali se znatno povećala tijekom FG 2012./2013. te ponovno tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Količina uvoza iz Kine općenito se povećala za 65 % tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajući tržišni udio slično se kretao, točnije prvo se smanjio između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., da bi se zatim znatno povećao do razdoblja ispitnog postupka revizije. Tržišni udio općenito se povećao za 68 % tijekom razmatranog razdoblja. Unatoč navedenim relativnim povećanjima, apsolutna količina i tržišni udio kineskog uvoza ostali su na niskim razinama tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(81)

Količina uvoza iz Kine smanjila se između FG 2010./2011. i FG. 2011./2012., ali se znatno povećala tijekom FG 2012./2013. te ponovno tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Količina uvoza iz Kine općenito se povećala za 65 % tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajući tržišni udio slično se kretao, točnije prvo se smanjio između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., da bi se zatim znatno povećao do razdoblja ispitnog postupka revizije. Tržišni udio općenito se povećao za 68 % tijekom razmatranog razdoblja. Unatoč navedenim relativnim povećanjima, apsolutna količina i tržišni udio kineskog uvoza ostali su na niskim razinama tijekom razmatranog razdoblja.

(b)   Cijene uvoza iz predmetne zemlje i obaranje cijena

| (82) | Uvozne cijene utvrđene su na temelju podataka Eurostata. |
| --- | --- |

(82)

Uvozne cijene utvrđene su na temelju podataka Eurostata.

| (83) | Tablica u nastavku prikazuje prosječnu cijenu uvoza iz Kine:

  Tablica 3.


  Uvozne cijene











  Država | | FG 2010./2011. | FG 2011./2012. | FG 2012./2013. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Prosječna cijena (EUR/tona) (11) | 1 234 | 1 199 | 1 143 | 992 |
| Indeks | 100 | 97 | 93 | 80 |

(83)

Tablica u nastavku prikazuje prosječnu cijenu uvoza iz Kine:

Tablica 3.

Uvozne cijene

Država

FG 2010./2011.

FG 2011./2012.

FG 2012./2013.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Kina

Prosječna cijena (EUR/tona) (11)

1 234

1 199

1 143

992

Indeks

100

97

93

80

| (84) | Prosječne uvozne cijene iz Kine stalno su se smanjivale od FG 2010./2011. i tijekom razdoblja ispitnog postupka te su se općenito u razmatranom razdoblju smanjile za 20 %. |
| --- | --- |

(84)

Prosječne uvozne cijene iz Kine stalno su se smanjivale od FG 2010./2011. i tijekom razdoblja ispitnog postupka te su se općenito u razmatranom razdoblju smanjile za 20 %.

| (85) | Komisija je utvrdila obaranje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uspoređujući:






  — | ponderirane prosječne prodajne cijene industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, i |
| --- | --- | --- |

(85)

Komisija je utvrdila obaranje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uspoređujući:

—

ponderirane prosječne prodajne cijene industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, i

| — | izvoznu cijenu utvrđenu na temelju statističkih podataka dostupnih Komisiji, odnosno podataka Eurostata, izračunanu na temelju ponderirane prosječne vrijednosti uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe, antidampinške pristojbe i troškove nastale nakon uvoza. |
| --- | --- |

—

izvoznu cijenu utvrđenu na temelju statističkih podataka dostupnih Komisiji, odnosno podataka Eurostata, izračunanu na temelju ponderirane prosječne vrijednosti uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe, antidampinške pristojbe i troškove nastale nakon uvoza.

| (86) | Rezultati usporedbe ne pokazuju obaranje cijena industrije Unije zbog uvoza iz Kine na tržište Unije. Međutim, kad se odbije učinak antidampinških pristojbi, marža obaranja cijena doseže razinu višu od 10 %. |
| --- | --- |

(86)

Rezultati usporedbe ne pokazuju obaranje cijena industrije Unije zbog uvoza iz Kine na tržište Unije. Međutim, kad se odbije učinak antidampinških pristojbi, marža obaranja cijena doseže razinu višu od 10 %.

3.   Uvoz iz Indonezije

(a)   Količina i tržišni udio uvoza iz Indonezije

| (87) | Komisija je utvrdila količinu uvoza iz Indonezije na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici koji su predmet usporednog antidampinškog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7. |
| --- | --- |

(87)

Komisija je utvrdila količinu uvoza iz Indonezije na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici koji su predmet usporednog antidampinškog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7.

| (88) | Uvoz u Uniju iz Indonezije i tržišni udio razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Količina prodaje i tržišni udio











  Država | | FG 2010./2011. | FG 2011./2012. | FG 2012./2013. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonezija | Količina (u tonama) | 8 638 | 9 478 | 18 317 | 24 385 |
| Indeks | 100 | 110 | 212 | 282 |
| Indeks tržišnog udjela | 100 | 126 | 227 | 287 |
| Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici. |

(88)

Uvoz u Uniju iz Indonezije i tržišni udio razvijali su se kako slijedi:

Tablica 4.

Količina prodaje i tržišni udio

Država

FG 2010./2011.

FG 2011./2012.

FG 2012./2013.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Indonezija

Količina (u tonama)

8 638

9 478

18 317

24 385

Indeks

100

110

212

282

Indeks tržišnog udjela

100

126

227

287

Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.

| (89) | Količina uvoza iz Indonezije gotovo se utrostručila tijekom razmatranog razdoblja. Povećavala se kontinuirano i znatno i to za 182 %, s 8 638 tona tijekom FG 2010./2011. na 24 385 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(89)

Količina uvoza iz Indonezije gotovo se utrostručila tijekom razmatranog razdoblja. Povećavala se kontinuirano i znatno i to za 182 %, s 8 638 tona tijekom FG 2010./2011. na 24 385 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije.

| (90) | Odgovarajući tržišni udio gotovo se utrostručio tijekom razmatranog razdoblja. Povećao se za 187 % unatoč općenitom smanjenju potrošnje (–2 %). |
| --- | --- |

(90)

Odgovarajući tržišni udio gotovo se utrostručio tijekom razmatranog razdoblja. Povećao se za 187 % unatoč općenitom smanjenju potrošnje (–2 %).

(b)   Cijene uvoza iz Indonezije

| (91) | Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici u uzorku usporednog ispitnog postupka u tijeku koji je spomenut u uvodnoj izjavi 7. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici u uzorku usporednog ispitnog postupka u tijeku koji je spomenut u uvodnoj izjavi 7.

| (92) | Prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indonezije razvijala se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Uvozna cijena











  Država | | FG 2010./2011. | FG 2011./2012. | FG 2012./2013. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonezija | Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 266 | 1 279 | 1 226 | 1 162 |
| Indeks | 100 | 101 | 97 | 92 |
| Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici. |

(92)

Prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indonezije razvijala se kako slijedi:

Tablica 5.

Uvozna cijena

Država

FG 2010./2011.

FG 2011./2012.

FG 2012./2013.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Indonezija

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 266

1 279

1 226

1 162

Indeks

100

101

97

92

Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.

| (93) | Prosječna uvozna cijena MNG-a iz Indonezije blago se povećala između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. prije smanjenja tijekom FG 2012./2013. te daljnjeg smanjenja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Prosječne uvozne cijene MNG-a iz Indonezije općenito su se smanjile za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(93)

Prosječna uvozna cijena MNG-a iz Indonezije blago se povećala između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. prije smanjenja tijekom FG 2012./2013. te daljnjeg smanjenja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Prosječne uvozne cijene MNG-a iz Indonezije općenito su se smanjile za 8 % tijekom razmatranog razdoblja.

4.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja koji ne podliježe mjerama

| (94) | Količina, tržišni udio i cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Uvoz iz ostalih trećih zemalja











  Država | | FG 2010./2011. | FG 2011./2012. | FG 2012./2013. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazil | Količina (u tonama) | 2 321 | 969 | 1 070 | 889 |
| Indeks | 100 | 42 | 46 | 38 |
| Indeks tržišnog udjela | 100 | 48 | 49 | 39 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 218 | 1 306 | 1 402 | 1 365 |
| Indeks | 100 | 107 | 115 | 112 |
| Republika Koreja | Količina (u tonama) | 1 248 | 2 157 | 923 | 802 |
| Indeks | 100 | 173 | 74 | 64 |
| Indeks tržišnog udjela | 100 | 198 | 79 | 65 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 231 | 1 296 | 1 293 | 1 277 |
| Indeks | 100 | 105 | 105 | 104 |
| Vijetnam | Količina (u tonama) | 5 707 | 6 042 | 1 820 | 769 |
| Indeks | 100 | 106 | 32 | 13 |
| Indeks tržišnog udjela | 100 | 121 | 34 | 14 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 284 | 1 291 | 1 361 | 1 318 |
| Indeks | 100 | 101 | 106 | 103 |
| Ostale treće zemlje | Količina (u tonama) | 993 | 681 | 478 | 434 |
| Indeks | 100 | 69 | 48 | 44 |
| Indeks tržišnog udjela | 100 | 79 | 52 | 45 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 594 | 1 718 | 2 044 | 2 001 |
| Indeks | 100 | 108 | 128 | 126 |
| Ukupno ostale treće zemlje | Količina (u tonama) | 10 268 | 9 848 | 4 291 | 2 894 |
| Indeks | 100 | 96 | 42 | 28 |
| Indeks tržišnog udjela | 100 | 110 | 45 | 29 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 293 | 1 323 | 1 433 | 1 424 |
| Indeks | 100 | 102 | 111 | 110 |
| Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici. |

(94)

Količina, tržišni udio i cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Uvoz iz ostalih trećih zemalja

Država

FG 2010./2011.

FG 2011./2012.

FG 2012./2013.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Brazil

Količina (u tonama)

2 321

969

1 070

889

Indeks

100

42

46

38

Indeks tržišnog udjela

100

48

49

39

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 218

1 306

1 402

1 365

Indeks

100

107

115

112

Republika Koreja

Količina (u tonama)

1 248

2 157

923

802

Indeks

100

173

74

64

Indeks tržišnog udjela

100

198

79

65

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 231

1 296

1 293

1 277

Indeks

100

105

105

104

Vijetnam

Količina (u tonama)

5 707

6 042

1 820

769

Indeks

100

106

32

13

Indeks tržišnog udjela

100

121

34

14

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 284

1 291

1 361

1 318

Indeks

100

101

106

103

Ostale treće zemlje

Količina (u tonama)

993

681

478

434

Indeks

100

69

48

44

Indeks tržišnog udjela

100

79

52

45

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 594

1 718

2 044

2 001

Indeks

100

108

128

126

Ukupno ostale treće zemlje

Količina (u tonama)

10 268

9 848

4 291

2 894

Indeks

100

96

42

28

Indeks tržišnog udjela

100

110

45

29

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 293

1 323

1 433

1 424

Indeks

100

102

111

110

Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.

| (95) | Količina uvoza iz ostalih trećih zemalja općenito se smanjila s 10 268 tona u FG 2010./2011. na 2 894 tone u razdoblju ispitnog postupka revizije, odnosno za 72 % tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajući tržišni udio smanjio se za 71 % tijekom istog razdoblja. Tržišni udio ostalih trećih zemalja u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosio je samo oko jedne četvrtine razine iz FG 2010./2011. Cijene uvoza trećih zemalja općenito su se smanjile za 10 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(95)

Količina uvoza iz ostalih trećih zemalja općenito se smanjila s 10 268 tona u FG 2010./2011. na 2 894 tone u razdoblju ispitnog postupka revizije, odnosno za 72 % tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajući tržišni udio smanjio se za 71 % tijekom istog razdoblja. Tržišni udio ostalih trećih zemalja u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosio je samo oko jedne četvrtine razine iz FG 2010./2011. Cijene uvoza trećih zemalja općenito su se smanjile za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (96) | Jedna je zainteresirana strana tvrdila da je ukupni uvoz uključujući onaj iz Kine i Indonezije ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(96)

Jedna je zainteresirana strana tvrdila da je ukupni uvoz uključujući onaj iz Kine i Indonezije ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja.

| (97) | Ta je tvrdnja proturječna dostupnim statističkim podacima na kojima se temelje nalazi ispitnog postupka, kako je prikazano u tablici 7. u nastavku. Zapravo se tijekom razmatranog razdoblja ukupni uvoz u Uniju povećao za 46 %. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(97)

Ta je tvrdnja proturječna dostupnim statističkim podacima na kojima se temelje nalazi ispitnog postupka, kako je prikazano u tablici 7. u nastavku. Zapravo se tijekom razmatranog razdoblja ukupni uvoz u Uniju povećao za 46 %. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (98) | Ukupni uvoz, uključujući Kinu i Indoneziju, razvijao se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Ukupni uvoz | | FG 2010./2011. | FG 2011./2012. | FG 2012./2013. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupni uvoz | Količina (u tonama) | 20 424 | 20 084 | 24 531 | 29 788 |
| Indeks | 100 | 98 | 120 | 146 |
| Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici. |

(98)

Ukupni uvoz, uključujući Kinu i Indoneziju, razvijao se kako slijedi:

Tablica 7.

Ukupni uvoz

FG 2010./2011.

FG 2011./2012.

FG 2012./2013.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Ukupni uvoz

Količina (u tonama)

20 424

20 084

24 531

29 788

Indeks

100

98

120

146

Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.

5.   Gospodarski položaj industrije Unije

| (99) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na položaj industrije Unije.

(a)   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (100) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 8.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | FG 2010./2011. | FG 2011./2012. | FG 2012./2013. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina proizvodnje
  Indeks | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Proizvodni kapacitet
  Indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Iskorištenost kapaciteta
  Indeks | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Izvor: odgovori na upitnike. |

(100)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 8.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

FG 2010./2011.

FG 2011./2012.

FG 2012./2013.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Količina proizvodnje

Indeks

100

95

107

91

Proizvodni kapacitet

Indeks

100

100

100

100

Iskorištenost kapaciteta

Indeks

100

95

107

91

Izvor: odgovori na upitnike.

| (101) | Proizvodnja se mijenjala tijekom razmatranog razdoblja. Između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. proizvodnja se smanjila, između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. povećala se, da bi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pala na najniže razine. Ispitnim postupkom utvrđeno je da su fluktuacije uglavnom uzrokovali zatvaranja zbog radova održavanja koje je industrija Unije provodila svakih 15 mjeseci i loši vremenski uvjeti tijekom zime 2010./2011. koji su poremetili opskrbu jednom od najvažnijih sirovina (amonijak). Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije zatvaranje zbog radova održavanja produljeno je u pokušaju da se smanje velike količine zaliha. Količina proizvodnje općenito se smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(101)

Proizvodnja se mijenjala tijekom razmatranog razdoblja. Između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. proizvodnja se smanjila, između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. povećala se, da bi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pala na najniže razine. Ispitnim postupkom utvrđeno je da su fluktuacije uglavnom uzrokovali zatvaranja zbog radova održavanja koje je industrija Unije provodila svakih 15 mjeseci i loši vremenski uvjeti tijekom zime 2010./2011. koji su poremetili opskrbu jednom od najvažnijih sirovina (amonijak). Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije zatvaranje zbog radova održavanja produljeno je u pokušaju da se smanje velike količine zaliha. Količina proizvodnje općenito se smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (102) | Jedna strana tvrdila je da su se količina proizvodnje i iskorištenost kapaciteta smanjili tek nakon što su se znatno povećali u razdoblju prije razmatranog razdoblja. Na temelju navedenoga ta je strana tvrdila da silazna kretanja ovih čimbenika stoga ne upućuju na štetu. Pri utvrđivanju kretanja raznih pokazatelja štete Komisija je temeljila ocjenu na razmatranom razdoblju koje je utvrđeno prije pokretanja ispitnog postupka. Razmatranim razdobljem obuhvaćeni su razdoblje ispitnog postupka revizije i tri prethodne financijske godine, što je u skladu s konzistentnom praksom. Sama činjenica da su zabilježene veće vrijednosti određenih pokazatelja štete u razdoblju prije razmatranog razdoblja nije dovoljan razlog za odstupanje od ove prakse. Stoga se u obzir mogu uzeti samo kretanja tijekom razmatranog razdoblja. Ta je tvrdnja stoga odbačena. |
| --- | --- |

(102)

Jedna strana tvrdila je da su se količina proizvodnje i iskorištenost kapaciteta smanjili tek nakon što su se znatno povećali u razdoblju prije razmatranog razdoblja. Na temelju navedenoga ta je strana tvrdila da silazna kretanja ovih čimbenika stoga ne upućuju na štetu. Pri utvrđivanju kretanja raznih pokazatelja štete Komisija je temeljila ocjenu na razmatranom razdoblju koje je utvrđeno prije pokretanja ispitnog postupka. Razmatranim razdobljem obuhvaćeni su razdoblje ispitnog postupka revizije i tri prethodne financijske godine, što je u skladu s konzistentnom praksom. Sama činjenica da su zabilježene veće vrijednosti određenih pokazatelja štete u razdoblju prije razmatranog razdoblja nije dovoljan razlog za odstupanje od ove prakse. Stoga se u obzir mogu uzeti samo kretanja tijekom razmatranog razdoblja. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

| (103) | Proizvodni kapacitet općenito je ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(103)

Proizvodni kapacitet općenito je ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja.

| (104) | Kao posljedica smanjenja količine proizvodnje i stabilnog proizvodnog kapaciteta iskorištenost kapaciteta razvijala se u skladu s količinom proizvodnje, tj. prvo se smanjila tijekom FG 2011./2012., zatim se povećala tijekom FG 2012./2013. i ponovno smanjila u razdoblju ispitnog postupka revizije. Iskorištenost kapaciteta općenito se smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, u skladu sa smanjenjem količine proizvodnje. |
| --- | --- |

(104)

Kao posljedica smanjenja količine proizvodnje i stabilnog proizvodnog kapaciteta iskorištenost kapaciteta razvijala se u skladu s količinom proizvodnje, tj. prvo se smanjila tijekom FG 2011./2012., zatim se povećala tijekom FG 2012./2013. i ponovno smanjila u razdoblju ispitnog postupka revizije. Iskorištenost kapaciteta općenito se smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, u skladu sa smanjenjem količine proizvodnje.

(b)   Količina prodaje i tržišni udio

| (105) | Količina prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:

  Tablica 9.


  Količina prodaje i tržišni udio | FG 2010./2011. | FG 2011./2012. | FG 2012./2013. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks količine prodaje u Uniji | 100 | 84 | 85 | 83 |
| Tržišni udio
  Indeks | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Izvor: odgovori na upitnik, Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici. |

(105)

Količina prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:

Tablica 9.

Količina prodaje i tržišni udio

FG 2010./2011.

FG 2011./2012.

FG 2012./2013.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Indeks količine prodaje u Uniji

100

84

85

83

Tržišni udio

Indeks

100

96

91

85

Izvor: odgovori na upitnik, Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.

| (106) | Količina prodaje MNG-a industrije Unije smanjila se za 17 % tijekom razmatranog razdoblja. Količina prodaje najviše je pala između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., dok je u narednim godinama bila relativno stabilna. Smanjenje količine prodaje i istodobno smanjenje potrošnje i povećanje uvoza većinom iz Indonezije doveli su do smanjenja tržišnog udjela industrije Unije za ukupno oko 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije smanjio se za 4 % između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., što se podudara s povećanjem tržišnih udjela indonezijskog i kineskog uvoza u istom razdoblju. Između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udjeli industrije Unije nastavili su se smanjivati, dok su količina uvoza i tržišni udjeli iz Indonezije znatno rasli. Jednako tako, uvoz i tržišni udio iz Kine povećavali su se tijekom razmatranog razdoblja, iako su tijekom cijelog razdoblja ostali na niskim razinama. |
| --- | --- |

(106)

Količina prodaje MNG-a industrije Unije smanjila se za 17 % tijekom razmatranog razdoblja. Količina prodaje najviše je pala između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., dok je u narednim godinama bila relativno stabilna. Smanjenje količine prodaje i istodobno smanjenje potrošnje i povećanje uvoza većinom iz Indonezije doveli su do smanjenja tržišnog udjela industrije Unije za ukupno oko 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije smanjio se za 4 % između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., što se podudara s povećanjem tržišnih udjela indonezijskog i kineskog uvoza u istom razdoblju. Između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udjeli industrije Unije nastavili su se smanjivati, dok su količina uvoza i tržišni udjeli iz Indonezije znatno rasli. Jednako tako, uvoz i tržišni udio iz Kine povećavali su se tijekom razmatranog razdoblja, iako su tijekom cijelog razdoblja ostali na niskim razinama.

(c)   Rast

| (107) | Potrošnja u Uniji pala je za 2 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se količina prodaje industrije Unije smanjila za 17 %, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 15 %. |
| --- | --- |

(107)

Potrošnja u Uniji pala je za 2 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se količina prodaje industrije Unije smanjila za 17 %, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 15 %.

(d)   Zaposlenost i produktivnost

| (108) | Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Zaposlenost i produktivnost | FG 2010./2011. | FG 2011./2012. | FG 2012./2013. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika
  Indeks | 100 | 103 | 107 | 108 |
| Produktivnost (jedinica/zaposlenik)
  Indeks | 100 | 92 | 100 | 85 |
| Izvor: odgovori na upitnike. |

(108)

Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 10.

Zaposlenost i produktivnost

FG 2010./2011.

FG 2011./2012.

FG 2012./2013.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Broj zaposlenika

Indeks

100

103

107

108

Produktivnost (jedinica/zaposlenik)

Indeks

100

92

100

85

Izvor: odgovori na upitnike.

| (109) | Zaposlenost industrije Unije stalno je rasla i ukupno se povećala za 8 % u razmatranom razdoblju. Uzrok povećanja najvećim je dijelom integracija bivšeg povezanog društva u 2011. i proširenje odjela za održavanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(109)

Zaposlenost industrije Unije stalno je rasla i ukupno se povećala za 8 % u razmatranom razdoblju. Uzrok povećanja najvećim je dijelom integracija bivšeg povezanog društva u 2011. i proširenje odjela za održavanje industrije Unije.

| (110) | Kombinacija povećanja zaposlenosti i smanjenja proizvodnje uzrokovala je smanjenje produktivnosti kako je prikazano u tablici 8. u uvodnoj izjavi 100. |
| --- | --- |

(110)

Kombinacija povećanja zaposlenosti i smanjenja proizvodnje uzrokovala je smanjenje produktivnosti kako je prikazano u tablici 8. u uvodnoj izjavi 100.

6.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (111) | Dampinška marža utvrđena za Kinu bila je znatno iznad razine de minimis, dok je količina uvoza iz Kine ostala na niskoj razini tijekom čitavog razmatranog razdoblja. Međutim, ako se mjere stave izvan snage, stvarne dampinške marže imale bi znatan učinak na industriju Unije s obzirom na povećanje količine i smanjenje cijena uvoza iz Kine te očekivani razvoj kineskog uvoza u slučaju isteka mjera. Istodobno, antidampinškim ispitnim postupkom u vezi s uvozom MNG-a iz Indonezije koji je spomenut u uvodnoj izjavi 7. utvrdile su se znatne dampinške marže za proizvođače izvoznike iz Indonezije koji surađuju, što je znatno povećalo njihov tržišni udio na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(111)

Dampinška marža utvrđena za Kinu bila je znatno iznad razine de minimis, dok je količina uvoza iz Kine ostala na niskoj razini tijekom čitavog razmatranog razdoblja. Međutim, ako se mjere stave izvan snage, stvarne dampinške marže imale bi znatan učinak na industriju Unije s obzirom na povećanje količine i smanjenje cijena uvoza iz Kine te očekivani razvoj kineskog uvoza u slučaju isteka mjera. Istodobno, antidampinškim ispitnim postupkom u vezi s uvozom MNG-a iz Indonezije koji je spomenut u uvodnoj izjavi 7. utvrdile su se znatne dampinške marže za proizvođače izvoznike iz Indonezije koji surađuju, što je znatno povećalo njihov tržišni udio na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (112) | Industrija Unije još se uvijek oporavljala od učinaka prethodnog štetnog dampinga uzrokovanog uvozom MNG-a podrijetlom iz Kine, kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 124. Budući da se dampinški uvoz iz Indonezije znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja te je utvrđeno da je uzrokovao znatnu štetu industriji Unije (12), moglo bi se zaključiti da je poništio postupak oporavka. |
| --- | --- |

(112)

Industrija Unije još se uvijek oporavljala od učinaka prethodnog štetnog dampinga uzrokovanog uvozom MNG-a podrijetlom iz Kine, kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 124. Budući da se dampinški uvoz iz Indonezije znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja te je utvrđeno da je uzrokovao znatnu štetu industriji Unije (12), moglo bi se zaključiti da je poništio postupak oporavka.

(a)   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (113) | Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Prosječne prodajne cijene | FG 2010./2011. | FG 2011./2012. | FG 2012./2013. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)
  Indeks | 100 | 107 | 101 | 97 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
  Indeks | 100 | 120 | 124 | 130 |
| Izvor: odgovori na upitnike. |

(113)

Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 11.

Prosječne prodajne cijene

FG 2010./2011.

FG 2011./2012.

FG 2012./2013.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)

Indeks

100

107

101

97

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

Indeks

100

120

124

130

Izvor: odgovori na upitnike.

| (114) | Prosječna prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjila se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Prvo se povećala za 7 % između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., no nakon toga stalno se smanjivala do razdoblja ispitnog postupka revizije. Povećanje cijene između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. može se promatrati kao posljedica povećanja troškova tijekom istog razdoblja, iako je povećanje troškova bilo izraženije nego povećanje cijena. Istodobno se uvoz iz Indonezije povećao i vršio znatan pritisak na cijene industrije Unije. Posljedično, cijene industrije Unije smanjile su se za 6 % između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. te za još 4 % između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(114)

Prosječna prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjila se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Prvo se povećala za 7 % između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., no nakon toga stalno se smanjivala do razdoblja ispitnog postupka revizije. Povećanje cijene između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. može se promatrati kao posljedica povećanja troškova tijekom istog razdoblja, iako je povećanje troškova bilo izraženije nego povećanje cijena. Istodobno se uvoz iz Indonezije povećao i vršio znatan pritisak na cijene industrije Unije. Posljedično, cijene industrije Unije smanjile su se za 6 % između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. te za još 4 % između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka.

| (115) | Jedinični trošak proizvodnje porastao je tijekom razmatranog razdoblja za 30 %. Taj je trošak stalno rastao počevši od FG 2011./2012., uglavnom zbog povećanja cijena sirovina i troškova rada. Kako je prethodno navedeno, povećanje troškova nije se moglo popratiti jednakim povećanjem cijena zbog pritiska na cijene koji je vršio dampinški uvoz iz Indonezije. |
| --- | --- |

(115)

Jedinični trošak proizvodnje porastao je tijekom razmatranog razdoblja za 30 %. Taj je trošak stalno rastao počevši od FG 2011./2012., uglavnom zbog povećanja cijena sirovina i troškova rada. Kako je prethodno navedeno, povećanje troškova nije se moglo popratiti jednakim povećanjem cijena zbog pritiska na cijene koji je vršio dampinški uvoz iz Indonezije.

| (116) | Jedna zainteresirana strana zatražila je od Komisije da ispita je li moguće da se potencijalnim uključivanjem nusproizvoda u trošak proizvodnje industrije Unije umjetno povećao prosječan trošak proizvodnje industrije Unije. Ispitnim postupkom utvrđeno je da su nusproizvodi primjereno dodijeljeni i da navedeno ni na koji način nije narušilo nalaz o šteti. Ta je tvrdnja stoga odbačena. |
| --- | --- |

(116)

Jedna zainteresirana strana zatražila je od Komisije da ispita je li moguće da se potencijalnim uključivanjem nusproizvoda u trošak proizvodnje industrije Unije umjetno povećao prosječan trošak proizvodnje industrije Unije. Ispitnim postupkom utvrđeno je da su nusproizvodi primjereno dodijeljeni i da navedeno ni na koji način nije narušilo nalaz o šteti. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

(b)   Troškovi rada

| (117) | Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | FG 2010./2011. | FG 2011./2012. | FG 2012./2013. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)
  Indeks | 100 | 117 | 125 | 124 |
| Izvor: odgovori na upitnike. |

(117)

Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 12.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

FG 2010./2011.

FG 2011./2012.

FG 2012./2013.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

Indeks

100

117

125

124

Izvor: odgovori na upitnike.

| (118) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se za 24 %. To se uglavnom može objasniti većim naporom industrije Unije da poboljša učinak svojih radnika i osoblja kako bi se optimizirao proizvodni postupak. |
| --- | --- |

(118)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se za 24 %. To se uglavnom može objasniti većim naporom industrije Unije da poboljša učinak svojih radnika i osoblja kako bi se optimizirao proizvodni postupak.

(c)   Zalihe

| (119) | Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 13.


  Zalihe | FG 2010./2011. | FG 2011./2012. | FG 2012./2013. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe
  Indeks | 100 | 82 | 164 | 143 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje
  Indeks | 100 | 86 | 153 | 156 |
| Izvor: odgovori na upitnike. |

(119)

Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 13.

Zalihe

FG 2010./2011.

FG 2011./2012.

FG 2012./2013.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Završne zalihe

Indeks

100

82

164

143

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

Indeks

100

86

153

156

Izvor: odgovori na upitnike.

| (120) | Završne zalihe tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 43 %. Između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. završne zalihe smanjile su se zbog smanjenja količine proizvodnje i povećanja količine izvozne prodaje. Između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. zalihe su se povećale zbog povećanja proizvodnje i istodobno gotovo nepromijenjene prodaje industrije Unije na tržištu Unije. Između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije završne zalihe smanjile su se uglavnom zbog odluke da se smanji proizvodnja u pokušaju smanjenja velikih razina zaliha. |
| --- | --- |

(120)

Završne zalihe tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 43 %. Između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. završne zalihe smanjile su se zbog smanjenja količine proizvodnje i povećanja količine izvozne prodaje. Između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. zalihe su se povećale zbog povećanja proizvodnje i istodobno gotovo nepromijenjene prodaje industrije Unije na tržištu Unije. Između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije završne zalihe smanjile su se uglavnom zbog odluke da se smanji proizvodnja u pokušaju smanjenja velikih razina zaliha.

| (121) | Završne zalihe kao postotak proizvodnje smanjile su se između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., no gotovo su se udvostručile između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. Dalje su nastavile rasti između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije. Tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 56 %. Rast tijekom FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije mora se promatrati u kontekstu povećane količine dampinškog uvoza iz Indonezije, dok je prodaja industrije Unije ostala gotovo stabilna tijekom istog razdoblja. |
| --- | --- |

(121)

Završne zalihe kao postotak proizvodnje smanjile su se između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., no gotovo su se udvostručile između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. Dalje su nastavile rasti između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije. Tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 56 %. Rast tijekom FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije mora se promatrati u kontekstu povećane količine dampinškog uvoza iz Indonezije, dok je prodaja industrije Unije ostala gotovo stabilna tijekom istog razdoblja.

(d)   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (122) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 14.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | FG 2010./2011. | FG 2011./2012. | FG 2012./2013. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
  Indeks | 100 | 30 | – 31 | – 80 |
| Novčani tok (EUR)
  Indeks | 100 | 39 | – 48 | – 19 |
| Ulaganja (EUR)
  Indeks | 100 | 182 | 143 | 197 |
| Povrat ulaganja
  Indeks | 100 | 14 | – 61 | – 110 |
| Izvor: odgovori na upitnike. |

(122)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 14.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

FG 2010./2011.

FG 2011./2012.

FG 2012./2013.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

Indeks

100

30

– 31

– 80

Novčani tok (EUR)

Indeks

100

39

– 48

– 19

Ulaganja (EUR)

Indeks

100

182

143

197

Povrat ulaganja

Indeks

100

14

– 61

– 110

Izvor: odgovori na upitnike.

| (123) | Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom FG 2010./2011. i FG 2011./2012. profitabilnost se znatno smanjila, no još je uvijek ostala pozitivna. Od FG 2012./2013. profitabilnost je postala negativna. Još se više smanjila tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Profitabilnost tijekom razmatranog razdoblja općenito se smanjila za 180 %. Razlog tome najvećim je dijelom pritisak na cijene koji je vršio uvoz iz Indonezije koji je ulazio u Uniju po dampinškim cijenama i nije dopuštao industriji Unije da uskladi svoje cijene s povećanjem troškova. Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Neto novčani tok imao je isto kretanje kao i profitabilnost, odnosno stalan pad tijekom razmatranog razdoblja s negativnim rezultatom od FG 2012./2013. Ovo kretanje bilo je još naglašenije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Neto novčani tok općenito se smanjio za 119 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(123)

Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom FG 2010./2011. i FG 2011./2012. profitabilnost se znatno smanjila, no još je uvijek ostala pozitivna. Od FG 2012./2013. profitabilnost je postala negativna. Još se više smanjila tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Profitabilnost tijekom razmatranog razdoblja općenito se smanjila za 180 %. Razlog tome najvećim je dijelom pritisak na cijene koji je vršio uvoz iz Indonezije koji je ulazio u Uniju po dampinškim cijenama i nije dopuštao industriji Unije da uskladi svoje cijene s povećanjem troškova. Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Neto novčani tok imao je isto kretanje kao i profitabilnost, odnosno stalan pad tijekom razmatranog razdoblja s negativnim rezultatom od FG 2012./2013. Ovo kretanje bilo je još naglašenije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Neto novčani tok općenito se smanjio za 119 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (124) | Ulaganja su se povećala za 97 % tijekom razmatranog razdoblja. Uglavnom su se odnosila na ulaganja koja su nužna za održavanje i sukladnost sa zakonskim sigurnosnim zahtjevima. Industrija Unije u razdoblju prije razmatranog razdoblja još se uvijek oporavljala od prethodnog slučaja dampinga koji su uzrokovali kineski proizvođači izvoznici, no položaj se počeo popravljati i industrija je bila profitabilna na početku razmatranog razdoblja do FG 2011./2012. S obzirom na okolnosti izvršena su brojna ulaganja koja se više nisu mogla odgoditi, što objašnjava znatno povećanje razina ulaganja tijekom FG 2011./2012. i sljedećih godina. |
| --- | --- |

(124)

Ulaganja su se povećala za 97 % tijekom razmatranog razdoblja. Uglavnom su se odnosila na ulaganja koja su nužna za održavanje i sukladnost sa zakonskim sigurnosnim zahtjevima. Industrija Unije u razdoblju prije razmatranog razdoblja još se uvijek oporavljala od prethodnog slučaja dampinga koji su uzrokovali kineski proizvođači izvoznici, no položaj se počeo popravljati i industrija je bila profitabilna na početku razmatranog razdoblja do FG 2011./2012. S obzirom na okolnosti izvršena su brojna ulaganja koja se više nisu mogla odgoditi, što objašnjava znatno povećanje razina ulaganja tijekom FG 2011./2012. i sljedećih godina.

| (125) | Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kao i ostali financijski pokazatelji, povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda bio je negativan od FG 2012./2013., što je odraz negativnog kretanja profitabilnosti. Povrat ulaganja općenito se smanjio za 210 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(125)

Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kao i ostali financijski pokazatelji, povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda bio je negativan od FG 2012./2013., što je odraz negativnog kretanja profitabilnosti. Povrat ulaganja općenito se smanjio za 210 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (126) | S obzirom na smanjenje profitabilnosti i novčanog toka, sposobnost prikupljanja kapitala društva jednako je tako bila pod negativnim utjecajem. |
| --- | --- |

(126)

S obzirom na smanjenje profitabilnosti i novčanog toka, sposobnost prikupljanja kapitala društva jednako je tako bila pod negativnim utjecajem.

(e)   Zaključak o šteti

| (127) | Gotovo svi najvažniji pokazatelji štete kretali su se negativno. Prema tome, količina proizvodnje i iskorištenost kapaciteta smanjili su se za oko 9 %, a količina prodaje za 17 % tijekom razmatranog razdoblja. U pokušaju da se nadoknade gubici u količini prodaje i tržišnom udjelu, prosječne cijene industrije Unije smanjile su se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja, dok su se istodobno troškovi proizvodnje povećali za 30 %. Kao posljedica navedenoga, profitabilnost koja je bila pozitivan pokazatelj na početku razmatranog razdoblja smanjila se i postala negativna u FG 2012./2013. te se nastavila smanjivati u razdoblju ispitnog postupka revizije. Slična negativna kretanja mogla bi se pratiti za neto novčani tok te za povrat ulaganja. |
| --- | --- |

(127)

Gotovo svi najvažniji pokazatelji štete kretali su se negativno. Prema tome, količina proizvodnje i iskorištenost kapaciteta smanjili su se za oko 9 %, a količina prodaje za 17 % tijekom razmatranog razdoblja. U pokušaju da se nadoknade gubici u količini prodaje i tržišnom udjelu, prosječne cijene industrije Unije smanjile su se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja, dok su se istodobno troškovi proizvodnje povećali za 30 %. Kao posljedica navedenoga, profitabilnost koja je bila pozitivan pokazatelj na početku razmatranog razdoblja smanjila se i postala negativna u FG 2012./2013. te se nastavila smanjivati u razdoblju ispitnog postupka revizije. Slična negativna kretanja mogla bi se pratiti za neto novčani tok te za povrat ulaganja.

| (128) | Zaposlenost se povećala za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje tijekom razmatranog razdoblja može se obrazložiti integracijom bivšeg povezanog društva u 2011. i proširenjem odjela za održavanje industrije Unije. Ulaganja su se jednako tako pozitivno kretala. Uglavnom su bila povezana s mjerama prevencije i sigurnosnim zahtjevima, no ne i s povećanjem kapaciteta. Navedena pozitivna kretanja stoga ne isključuju postojanje štete. |
| --- | --- |

(128)

Zaposlenost se povećala za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje tijekom razmatranog razdoblja može se obrazložiti integracijom bivšeg povezanog društva u 2011. i proširenjem odjela za održavanje industrije Unije. Ulaganja su se jednako tako pozitivno kretala. Uglavnom su bila povezana s mjerama prevencije i sigurnosnim zahtjevima, no ne i s povećanjem kapaciteta. Navedena pozitivna kretanja stoga ne isključuju postojanje štete.

| (129) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da negativno kretanje samo nekih pokazatelja štete nije dovoljno da bi se utvrdila znatna šteta. Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe nije potrebno da svi pokazatelji štete imaju negativna kretanja, već položaj industrije Unije treba analizirati na način da se procijeni razvoj svih pokazatelja štete kao cjeline. U ovom konkretnom slučaju gotovo svi pokazatelji štete kretali su se negativno, uključujući najvažnije pokazatelje kao što su količina prodaje i proizvodnje, tržišni udio, prosječne prodajne cijene i profitabilnost. |
| --- | --- |

(129)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da negativno kretanje samo nekih pokazatelja štete nije dovoljno da bi se utvrdila znatna šteta. Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe nije potrebno da svi pokazatelji štete imaju negativna kretanja, već položaj industrije Unije treba analizirati na način da se procijeni razvoj svih pokazatelja štete kao cjeline. U ovom konkretnom slučaju gotovo svi pokazatelji štete kretali su se negativno, uključujući najvažnije pokazatelje kao što su količina prodaje i proizvodnje, tržišni udio, prosječne prodajne cijene i profitabilnost.

| (130) | Na temelju navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(130)

Na temelju navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

F.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ILI NASTAVKA ŠTETE

1.   Uvodna napomena

| (131) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 99. – 130., industrija Unije pretrpjela je znatnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Tijekom čitavog razmatranog razdoblja kineski uvoz bio je prisutan na tržištu Unije samo u ograničenim količinama, dok su se količina uvoza i tržišni udio iz Indonezije gotovo utrostručili tijekom istog razdoblja. Usporednim ispitnim postupkom u vezi s uvozom MNG-a iz Indonezije, koji je spomenut u uvodnoj izjavi 7., zaključeno je da je uvoz iz Indonezije bio dampinški te da je uzrokovao znatnu štetu industriji Unije, dok uvoz iz Kine, s obzirom na male količine i razine cijena, nije pridonio navedenoj šteti (13). Kako je navedeno u uvodnim izjavama 48. i 70., istodobno je ispitnim postupkom utvrđeno da je kineski uvoz bio na razinama dampinških cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te da postoji vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(131)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 99. – 130., industrija Unije pretrpjela je znatnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Tijekom čitavog razmatranog razdoblja kineski uvoz bio je prisutan na tržištu Unije samo u ograničenim količinama, dok su se količina uvoza i tržišni udio iz Indonezije gotovo utrostručili tijekom istog razdoblja. Usporednim ispitnim postupkom u vezi s uvozom MNG-a iz Indonezije, koji je spomenut u uvodnoj izjavi 7., zaključeno je da je uvoz iz Indonezije bio dampinški te da je uzrokovao znatnu štetu industriji Unije, dok uvoz iz Kine, s obzirom na male količine i razine cijena, nije pridonio navedenoj šteti (13). Kako je navedeno u uvodnim izjavama 48. i 70., istodobno je ispitnim postupkom utvrđeno da je kineski uvoz bio na razinama dampinških cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te da postoji vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera.

2.   Učinak predviđene količine uvoza iz Kine i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage

| (132) | Komisija je procijenila vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju isteka mjera koje su trenutačno na snazi, odnosno analizirala mogući utjecaj kineskog uvoza na tržište Unije i na industriju Unije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(132)

Komisija je procijenila vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju isteka mjera koje su trenutačno na snazi, odnosno analizirala mogući utjecaj kineskog uvoza na tržište Unije i na industriju Unije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (133) | Ta je analiza bila usmjerena na neiskorišteni kapacitet kineskih proizvođača izvoznika, privlačnost tržišta Unije i ponašanje kineskih proizvođača u vezi s određivanjem cijena u Uniji. Naposljetku, u obzir su uzete i antidampinške mjere na uvoz MNG-a iz Indonezije. |
| --- | --- |

(133)

Ta je analiza bila usmjerena na neiskorišteni kapacitet kineskih proizvođača izvoznika, privlačnost tržišta Unije i ponašanje kineskih proizvođača u vezi s određivanjem cijena u Uniji. Naposljetku, u obzir su uzete i antidampinške mjere na uvoz MNG-a iz Indonezije.

| (134) | Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 51., procijenjeni ukupni neiskorišteni kapacitet MNG-a u Kini iznosio je između 600 000 i 900 000 tona u 2012. Ova količina uvelike premašuje ukupnu potrošnju MNG-a u Uniji tijekom istog razdoblja. |
| --- | --- |

(134)

Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 51., procijenjeni ukupni neiskorišteni kapacitet MNG-a u Kini iznosio je između 600 000 i 900 000 tona u 2012. Ova količina uvelike premašuje ukupnu potrošnju MNG-a u Uniji tijekom istog razdoblja.

| (135) | Razumno je očekivati da će se s obzirom na privlačnost tržišta Unije koja je opisana u uvodnim izjavama 59. – 64. barem dio navedenog neiskorištenog kapaciteta vrlo vjerojatno preusmjeriti na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera iznad snage. |
| --- | --- |

(135)

Razumno je očekivati da će se s obzirom na privlačnost tržišta Unije koja je opisana u uvodnim izjavama 59. – 64. barem dio navedenog neiskorištenog kapaciteta vrlo vjerojatno preusmjeriti na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera iznad snage.

| (136) | Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 50., kineske uvozne cijene bez antidampinških pristojbi oborile bi prodajne cijene Unije za više od 10 % u prosjeku. Bile bi niže i od indonezijskih uvoznih cijena. Na temelju navedenoga zaključeno je da će, ako mjere izostanu, kineski proizvođači izvoznici vjerojatno povećati pritisak na cijene na tržištu Unije i na taj način pogoršati znatnu štetu koju je industrija Unije pretrpjela. U tom pogledu treba podsjetiti da je usporednim antidampinškim ispitnim postupkom utvrđeno da je uvoz iz Indonezije vršio pritisak na cijene na tržištu Unije tako da industrija Unije nije mogla povećati cijene u skladu s povećanjem troškova, već je naprotiv morala smanjiti cijene tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(136)

Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 50., kineske uvozne cijene bez antidampinških pristojbi oborile bi prodajne cijene Unije za više od 10 % u prosjeku. Bile bi niže i od indonezijskih uvoznih cijena. Na temelju navedenoga zaključeno je da će, ako mjere izostanu, kineski proizvođači izvoznici vjerojatno povećati pritisak na cijene na tržištu Unije i na taj način pogoršati znatnu štetu koju je industrija Unije pretrpjela. U tom pogledu treba podsjetiti da je usporednim antidampinškim ispitnim postupkom utvrđeno da je uvoz iz Indonezije vršio pritisak na cijene na tržištu Unije tako da industrija Unije nije mogla povećati cijene u skladu s povećanjem troškova, već je naprotiv morala smanjiti cijene tijekom razmatranog razdoblja.

| (137) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 60., kineske uvozne cijene mogle bi se povećati u slučaju isteka antidampinških mjera. Međutim, ako se uzmu u obzir znatne marže obaranja cijena nakon oduzimanja antidampinških pristojbi, čak i ako se kineske uvozne cijene uistinu povećaju, marža dopušta kineskim izvoznicima da održe razine uvoznih cijena ispod razina cijena industrije Unije, što će im vrlo vjerojatno omogućiti da još više povećaju svoj tržišni udio na tržištu Unije. Ako bi se ovo dogodilo, industrija Unije doživjela bi trenutačan pad prodaje i prodajnih cijena. |
| --- | --- |

(137)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 60., kineske uvozne cijene mogle bi se povećati u slučaju isteka antidampinških mjera. Međutim, ako se uzmu u obzir znatne marže obaranja cijena nakon oduzimanja antidampinških pristojbi, čak i ako se kineske uvozne cijene uistinu povećaju, marža dopušta kineskim izvoznicima da održe razine uvoznih cijena ispod razina cijena industrije Unije, što će im vrlo vjerojatno omogućiti da još više povećaju svoj tržišni udio na tržištu Unije. Ako bi se ovo dogodilo, industrija Unije doživjela bi trenutačan pad prodaje i prodajnih cijena.

| (138) | Naposljetku, imajući u vidu usporedni ispitni postupak protiv Indonezije i odgovarajuće mjere protiv uvoza MNG-a iz ove zemlje, očekuje se da će se industrija Unije oporaviti od znatne štete koju je pretrpjela. Ovaj proces oporavka bio bi ugrožen ako bi se uvoz iz Kine nastavio u znatnim količinama i po dampinškim cijenama u slučaju isteka antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(138)

Naposljetku, imajući u vidu usporedni ispitni postupak protiv Indonezije i odgovarajuće mjere protiv uvoza MNG-a iz ove zemlje, očekuje se da će se industrija Unije oporaviti od znatne štete koju je pretrpjela. Ovaj proces oporavka bio bi ugrožen ako bi se uvoz iz Kine nastavio u znatnim količinama i po dampinškim cijenama u slučaju isteka antidampinških mjera.

3.   Primjedbe primljene nakon objave

| (139) | Nakon objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da se zadržavanjem mjera neće poboljšati položaj proizvođača iz Unije zato što će na pogoršavanje njegova položaja uglavnom utjecati čimbenici nepovezani s uvozom MNG-a iz Kine. Ta je strana tvrdila da su među tim čimbenicima posebno bitni utjecaj ulagačke politike industrije Unije na njezinu profitabilnost, povećanje troškova rada i navodno neučinkovita upotreba resursa. Prema njezinim tvrdnjama, pri ocjeni ukupnog položaja industrije Unije nije se dovoljno razmotrio utjecaj tih čimbenika. |
| --- | --- |

(139)

Nakon objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da se zadržavanjem mjera neće poboljšati položaj proizvođača iz Unije zato što će na pogoršavanje njegova položaja uglavnom utjecati čimbenici nepovezani s uvozom MNG-a iz Kine. Ta je strana tvrdila da su među tim čimbenicima posebno bitni utjecaj ulagačke politike industrije Unije na njezinu profitabilnost, povećanje troškova rada i navodno neučinkovita upotreba resursa. Prema njezinim tvrdnjama, pri ocjeni ukupnog položaja industrije Unije nije se dovoljno razmotrio utjecaj tih čimbenika.

| (140) | Treba napomenuti da predmetna zainteresirana strana nije dostavila nikakve nove podatke ili dokaze kojima bi potkrijepila svoje tvrdnje. |
| --- | --- |

(140)

Treba napomenuti da predmetna zainteresirana strana nije dostavila nikakve nove podatke ili dokaze kojima bi potkrijepila svoje tvrdnje.

| (141) | U pogledu ulaganja industrije Unije ta strana nije objasnila u kojoj bi mjeri ta ulaganja mogla utjecati na profitabilnost industrije Unije. Kako se navodi u uvodnoj izjavi 124., ulaganja industrije Unije temeljila su se na razumnim poslovnim odlukama i ne mogu se smatrati neopravdanima. Nadalje, troškovi ulaganja amortiziraju se tijekom vremena te zbog toga nisu znatno utjecali na profitabilnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(141)

U pogledu ulaganja industrije Unije ta strana nije objasnila u kojoj bi mjeri ta ulaganja mogla utjecati na profitabilnost industrije Unije. Kako se navodi u uvodnoj izjavi 124., ulaganja industrije Unije temeljila su se na razumnim poslovnim odlukama i ne mogu se smatrati neopravdanima. Nadalje, troškovi ulaganja amortiziraju se tijekom vremena te zbog toga nisu znatno utjecali na profitabilnost industrije Unije.

| (142) | Premda se u pogledu povećanja troškova rada precizni iznosi zbog povjerljivosti ne mogu navesti, ispitnim postupkom pokazalo se da to povećanje nije znatnije utjecalo na ukupne proizvodne troškove. |
| --- | --- |

(142)

Premda se u pogledu povećanja troškova rada precizni iznosi zbog povjerljivosti ne mogu navesti, ispitnim postupkom pokazalo se da to povećanje nije znatnije utjecalo na ukupne proizvodne troškove.

| (143) | U pogledu neučinkovite upotrebe resursa predmetna strana nije odredila vrstu navodnih neučinkovitosti, a ispitnim postupkom nije utvrđena nikakva potencijalna neučinkovitost industrije Unije. |
| --- | --- |

(143)

U pogledu neučinkovite upotrebe resursa predmetna strana nije odredila vrstu navodnih neučinkovitosti, a ispitnim postupkom nije utvrđena nikakva potencijalna neučinkovitost industrije Unije.

| (144) | Na temelju toga te su tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(144)

Na temelju toga te su tvrdnje odbačene.

4.   Zaključak

| (145) | S obzirom na nalaze ispitnog postupka odnosno neiskorišteni kapacitet, privlačnost tržišta Unije i očekivane razine cijena kineskih uvoznika, smatra se da bi se stavljanjem mjera izvan snage vrlo vjerojatno uzrokovalo ponavljanje štete te daljnje pogoršanje položaja industrije Unije koja trpi štetu zbog vjerojatnog povećanja kineskog uvoza po dampinškim cijenama koje bi oborile prodajne cijene industrije Unije. |
| --- | --- |

(145)

S obzirom na nalaze ispitnog postupka odnosno neiskorišteni kapacitet, privlačnost tržišta Unije i očekivane razine cijena kineskih uvoznika, smatra se da bi se stavljanjem mjera izvan snage vrlo vjerojatno uzrokovalo ponavljanje štete te daljnje pogoršanje položaja industrije Unije koja trpi štetu zbog vjerojatnog povećanja kineskog uvoza po dampinškim cijenama koje bi oborile prodajne cijene industrije Unije.

G.   INTERES UNIJE

| (146) | Prema članku 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Kine bilo protiv interesa Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(146)

Prema članku 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Kine bilo protiv interesa Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

| (147) | Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(147)

Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.

| (148) | Na temelju navedenoga Komisija je ispitala postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka dampinga i štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(148)

Na temelju navedenoga Komisija je ispitala postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka dampinga i štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije.

1.   Interes industrije Unije

| (149) | Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu tijekom ispitnog postupka revizije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 131., znatnu štetu uzrokovao je dampinški uvoz iz Indonezije. Ispitnim postupkom utvrđeno je i da postoji vjerojatnost ponavljanja znatne štete u slučaju stavljanja mjera protiv kineskog uvoza izvan snage. Točnije, očekivani oporavak industrije Unije od štete koju je pretrpjela zbog uvoza iz Indonezije zahvaljujući antidampinškim mjerama koje su uvedene protiv navedene zemlje vrlo bi vjerojatno bio ugrožen ako bi se nastavio kineski uvoz MNG-a na tržište Unije po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(149)

Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu tijekom ispitnog postupka revizije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 131., znatnu štetu uzrokovao je dampinški uvoz iz Indonezije. Ispitnim postupkom utvrđeno je i da postoji vjerojatnost ponavljanja znatne štete u slučaju stavljanja mjera protiv kineskog uvoza izvan snage. Točnije, očekivani oporavak industrije Unije od štete koju je pretrpjela zbog uvoza iz Indonezije zahvaljujući antidampinškim mjerama koje su uvedene protiv navedene zemlje vrlo bi vjerojatno bio ugrožen ako bi se nastavio kineski uvoz MNG-a na tržište Unije po dampinškim cijenama.

| (150) | Ako se mjere zadrže, očekuje se da će industrija Unije moći ostvariti punu korist od učinaka mjera koje su uvedene u kontekstu usporednog ispitnog postupka u vezi s uvozom MNG-a iz Indonezije, odnosno da će se oporaviti od pretrpljene znatne štete. U budućnosti bi trebala biti u stanju poboljšati profitabilnost. |
| --- | --- |

(150)

Ako se mjere zadrže, očekuje se da će industrija Unije moći ostvariti punu korist od učinaka mjera koje su uvedene u kontekstu usporednog ispitnog postupka u vezi s uvozom MNG-a iz Indonezije, odnosno da će se oporaviti od pretrpljene znatne štete. U budućnosti bi trebala biti u stanju poboljšati profitabilnost.

| (151) | Stoga je zaključeno da bi zadržavanje mjera na snazi protiv Kine bilo u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(151)

Stoga je zaključeno da bi zadržavanje mjera na snazi protiv Kine bilo u interesu industrije Unije.

2.   Interes uvoznika/trgovaca

| (152) | Nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka javilo se četrnaest društava. Međutim, nijedno od tih društava nije uvozilo MNG iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(152)

Nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka javilo se četrnaest društava. Međutim, nijedno od tih društava nije uvozilo MNG iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (153) | Tijekom ispitnog postupka javio se jedan trgovac iz Unije koji se bavi preprodajom MNG-a na tržištu Unije i izvan nje i predstavio se kao korisnik. Ovaj trgovac kupovao je MNG većinom od industrije Unije, no i od uvoznika. Trgovac nije kupovao MNG kineskog podrijetla, već MNG podrijetlom iz Indonezije i trećih zemalja. Djelatnost tog trgovca povezana s MNG-om bila je neznatna u usporedbi s njegovom ukupnom djelatnošću. Na temelju navedenih razloga smatralo se da mjere na snazi koje se odnose na uvoz MNG-a iz Kine nisu imale znatan štetni učinak na položaj tog trgovca. |
| --- | --- |

(153)

Tijekom ispitnog postupka javio se jedan trgovac iz Unije koji se bavi preprodajom MNG-a na tržištu Unije i izvan nje i predstavio se kao korisnik. Ovaj trgovac kupovao je MNG većinom od industrije Unije, no i od uvoznika. Trgovac nije kupovao MNG kineskog podrijetla, već MNG podrijetlom iz Indonezije i trećih zemalja. Djelatnost tog trgovca povezana s MNG-om bila je neznatna u usporedbi s njegovom ukupnom djelatnošću. Na temelju navedenih razloga smatralo se da mjere na snazi koje se odnose na uvoz MNG-a iz Kine nisu imale znatan štetni učinak na položaj tog trgovca.

3.   Interes korisnika

| (154) | Korisnici uglavnom djeluju u sektoru „hrane i pića” u kojem se MNG upotrebljava u proizvodnji mješavina začina, juha i gotove hrane. MNG se upotrebljava i za primjenu u određenim „neprehrambenim” proizvodima, na primjer za proizvodnju deterdženata. |
| --- | --- |

(154)

Korisnici uglavnom djeluju u sektoru „hrane i pića” u kojem se MNG upotrebljava u proizvodnji mješavina začina, juha i gotove hrane. MNG se upotrebljava i za primjenu u određenim „neprehrambenim” proizvodima, na primjer za proizvodnju deterdženata.

| (155) | Javila su se trideset tri društva kojima su poslani upitnici. Pet društava sudjelovalo je u ispitnom postupku tako da je dostavilo odgovor na upitnik. Od toga su četiri društva djelovala u sektoru hrane i pića, a jedno u neprehrambenom sektoru. Dva društva među društvima koja surađuju, jedno koje je djelovalo u sektoru „hrane i pića”, a drugo u proizvodnji deterdženata, provjereni su na licu mjesta. |
| --- | --- |

(155)

Javila su se trideset tri društva kojima su poslani upitnici. Pet društava sudjelovalo je u ispitnom postupku tako da je dostavilo odgovor na upitnik. Od toga su četiri društva djelovala u sektoru hrane i pića, a jedno u neprehrambenom sektoru. Dva društva među društvima koja surađuju, jedno koje je djelovalo u sektoru „hrane i pića”, a drugo u proizvodnji deterdženata, provjereni su na licu mjesta.

(a)   Sektor hrane i pića

| (156) | Ispitnim je postupkom utvrđeno da je MNG u prosjeku činio oko 5 % ukupnog troška proizvoda s udjelom MNG koji proizvode društva koja surađuju i dostavila su potrebne podatke. |
| --- | --- |

(156)

Ispitnim je postupkom utvrđeno da je MNG u prosjeku činio oko 5 % ukupnog troška proizvoda s udjelom MNG koji proizvode društva koja surađuju i dostavila su potrebne podatke.

| (157) | Od četvero korisnika koji surađuju samo je jedan uvozio MNG iz Kine. To društvo koje surađuje kupovalo je MNG od industrije Unije i uvozilo oko 40 % ukupnih količina kupljenog MNG-a iz Kine. Djelatnost povezana s proizvodima koji sadržavaju MNG činila je oko jedne trećine ukupne djelatnosti ovog društva. Utvrđeno je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo bilo profitabilno. |
| --- | --- |

(157)

Od četvero korisnika koji surađuju samo je jedan uvozio MNG iz Kine. To društvo koje surađuje kupovalo je MNG od industrije Unije i uvozilo oko 40 % ukupnih količina kupljenog MNG-a iz Kine. Djelatnost povezana s proizvodima koji sadržavaju MNG činila je oko jedne trećine ukupne djelatnosti ovog društva. Utvrđeno je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo bilo profitabilno.

| (158) | Ostala tri društva nisu uvozila MNG iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka. Od navedenih društava dva su obavljala djelatnost povezanu s MNG-om koja je bila relativno neznačajna u usporedbi s ukupnom djelatnošću. Nadalje, na temelju ustupljenih podataka utvrđeno je da su ta dva društva bila profitabilna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U pogledu trećeg društva, premda je djelatnost povezana s proizvodima koji sadržavaju MNG predstavljala oko jedne trećine njegove ukupne djelatnosti, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo je bilo profitabilno. |
| --- | --- |

(158)

Ostala tri društva nisu uvozila MNG iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka. Od navedenih društava dva su obavljala djelatnost povezanu s MNG-om koja je bila relativno neznačajna u usporedbi s ukupnom djelatnošću. Nadalje, na temelju ustupljenih podataka utvrđeno je da su ta dva društva bila profitabilna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U pogledu trećeg društva, premda je djelatnost povezana s proizvodima koji sadržavaju MNG predstavljala oko jedne trećine njegove ukupne djelatnosti, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo je bilo profitabilno.

(b)   Neprehrambeni sektor

| (159) | Jedno od društava koja surađuju upotrebljavalo je MNG za proizvodnju deterdženata. MNG je činio između 15 % i 20 % troškova proizvodnje ovih proizvoda. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo je kupovalo MNG većinom od industrije Unije. Uvozilo je MNG i iz ostalih trećih zemalja, no ne i iz Kine. Samo manji dio djelatnosti društva odnosio se na proizvode koji sadržavaju MNG u usporedbi s ukupnom djelatnošću koja je uz to ostvarila pozitivne profitne marže u iznosu [5 – 10] % tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(159)

Jedno od društava koja surađuju upotrebljavalo je MNG za proizvodnju deterdženata. MNG je činio između 15 % i 20 % troškova proizvodnje ovih proizvoda. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo je kupovalo MNG većinom od industrije Unije. Uvozilo je MNG i iz ostalih trećih zemalja, no ne i iz Kine. Samo manji dio djelatnosti društva odnosio se na proizvode koji sadržavaju MNG u usporedbi s ukupnom djelatnošću koja je uz to ostvarila pozitivne profitne marže u iznosu [5 – 10] % tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (160) | Ta zainteresirana strana tvrdila je da će se, s obzirom na to da se regulatornim okvirom EU-a zabranjuje upotreba fosfata i drugih spojeva fosfora (14), MNG vjerojatno upotrebljavati u povećanim količinama kako bi se zamijenili fosfat i drugi spojevi fosfata u proizvodnji deterdženata. Stoga se očekuje znatno povećanje potražnje za MNG-om u Uniji te bi eventualne antidampinške pristojbe imale štetan učinak na razvoj ovog novog tržišta. Točnije, ta strana tvrdila je da će razina antidampinških mjera na uvoz MNG-a iz Kine koja je na snazi onemogućiti ulazak kineskog uvoza na tržište Unije, što će dovesti do rizika od manjka opskrbe u Uniji. Ovo društvo dalje je tvrdilo da će, s obzirom na to da su na snazi i mjere protiv uvoza MNG-a iz Indonezije, nedostajati i alternativnih izvora opskrbe. |
| --- | --- |

(160)

Ta zainteresirana strana tvrdila je da će se, s obzirom na to da se regulatornim okvirom EU-a zabranjuje upotreba fosfata i drugih spojeva fosfora (14), MNG vjerojatno upotrebljavati u povećanim količinama kako bi se zamijenili fosfat i drugi spojevi fosfata u proizvodnji deterdženata. Stoga se očekuje znatno povećanje potražnje za MNG-om u Uniji te bi eventualne antidampinške pristojbe imale štetan učinak na razvoj ovog novog tržišta. Točnije, ta strana tvrdila je da će razina antidampinških mjera na uvoz MNG-a iz Kine koja je na snazi onemogućiti ulazak kineskog uvoza na tržište Unije, što će dovesti do rizika od manjka opskrbe u Uniji. Ovo društvo dalje je tvrdilo da će, s obzirom na to da su na snazi i mjere protiv uvoza MNG-a iz Indonezije, nedostajati i alternativnih izvora opskrbe.

| (161) | Isti je korisnik tvrdio i da bi s obzirom na očekivano povećanje potrošnje MNG-a industrija Unije profitirala od navedenoga te povećala količine prodaje na tržištu Unije. S druge strane, korisnik je tvrdio da industrija Unije neće imati dovoljne kapacitete za opskrbu povećane potražnje na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(161)

Isti je korisnik tvrdio i da bi s obzirom na očekivano povećanje potrošnje MNG-a industrija Unije profitirala od navedenoga te povećala količine prodaje na tržištu Unije. S druge strane, korisnik je tvrdio da industrija Unije neće imati dovoljne kapacitete za opskrbu povećane potražnje na tržištu Unije.

| (162) | Međutim, u ovoj je fazi teško predvidjeti kako će novi pravni okvir utjecati na tržište Unije i hoće li te u kojoj mjeri potaknuti proizvodnju deterdženata koji sadržavaju MNG te na taj način utjecati na potražnju za MNG-om u Uniji. Zainteresirana strana jednako tako nije pružila nikakve dokaze o tome u kojoj bi mjeri antidampinške pristojbe mogle imati štetan učinak. U tom se pogledu napominje da je svrha antidampinške pristojbe ponovna uspostava ravnopravnih uvjeta na tržištu Unije. U ispitnom postupku otkriven je i niz alternativnih izvora opskrbe kao što su Brazil, Vijetnam i Koreja. |
| --- | --- |

(162)

Međutim, u ovoj je fazi teško predvidjeti kako će novi pravni okvir utjecati na tržište Unije i hoće li te u kojoj mjeri potaknuti proizvodnju deterdženata koji sadržavaju MNG te na taj način utjecati na potražnju za MNG-om u Uniji. Zainteresirana strana jednako tako nije pružila nikakve dokaze o tome u kojoj bi mjeri antidampinške pristojbe mogle imati štetan učinak. U tom se pogledu napominje da je svrha antidampinške pristojbe ponovna uspostava ravnopravnih uvjeta na tržištu Unije. U ispitnom postupku otkriven je i niz alternativnih izvora opskrbe kao što su Brazil, Vijetnam i Koreja.

| (163) | Nakon objave ta je zainteresirana strana ponovila svoju tvrdnju da će potražnja za MNG-om zbog zabrane fosfata znatno porasti, a industrija Unije tu povećanu potražnju u Uniji neće moći zadovoljiti. Međutim, predmetna strana nije dostavila nikakve nove podatke ili dokaze kojima bi potkrijepila svoje tvrdnje, stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(163)

Nakon objave ta je zainteresirana strana ponovila svoju tvrdnju da će potražnja za MNG-om zbog zabrane fosfata znatno porasti, a industrija Unije tu povećanu potražnju u Uniji neće moći zadovoljiti. Međutim, predmetna strana nije dostavila nikakve nove podatke ili dokaze kojima bi potkrijepila svoje tvrdnje, stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (164) | U pogledu alternativnih izbora opskrbe, tijekom FG 2010./2011. uvoz iz ostalih trećih zemalja imao je znatan tržišni udio i smanjio se isključivo zbog nepoštenih cijena uvoza iz Indonezije. Očekuje se da će se uvođenjem pristojbi protiv uvoza MNG-a iz Indonezije u usporednom ispitnom postupku omogućiti trećim zemljama da vrate izgubljeni tržišni udio u Uniji. U slučaju stavljanja mjera protiv Kine izvan snage očekivani učinak antidampinških pristojbi protiv Indonezije bio bi ugrožen jer bi uvoz iz Kine vjerojatno dolazio na tržište Unije u znatno većim količinama i na razinama dampinških cijena koje bi oborile prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije (kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 149. – 151.). |
| --- | --- |

(164)

U pogledu alternativnih izbora opskrbe, tijekom FG 2010./2011. uvoz iz ostalih trećih zemalja imao je znatan tržišni udio i smanjio se isključivo zbog nepoštenih cijena uvoza iz Indonezije. Očekuje se da će se uvođenjem pristojbi protiv uvoza MNG-a iz Indonezije u usporednom ispitnom postupku omogućiti trećim zemljama da vrate izgubljeni tržišni udio u Uniji. U slučaju stavljanja mjera protiv Kine izvan snage očekivani učinak antidampinških pristojbi protiv Indonezije bio bi ugrožen jer bi uvoz iz Kine vjerojatno dolazio na tržište Unije u znatno većim količinama i na razinama dampinških cijena koje bi oborile prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije (kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 149. – 151.).

| (165) | Nakon objave navedena zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje da nisu postojali pravi alternativni izvori opskrbe jer proizvođači na tržištima ostalih trećih zemalja pripadaju istoj grupi kao i industrija Unije. |
| --- | --- |

(165)

Nakon objave navedena zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje da nisu postojali pravi alternativni izvori opskrbe jer proizvođači na tržištima ostalih trećih zemalja pripadaju istoj grupi kao i industrija Unije.

| (166) | Kako se navodi u uvodnim izjavama 94. i 95., alternativni izvori opskrbe MNG-om postoje u nekoliko trećih zemalja, primjerice u Brazilu, Republici Koreji ili Vijetnamu. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udio uvoza iz trećih zemalja osim Kine ili Indonezije iznosio je tek jednu četvrtinu svoje razine iz FG 2010./2011. Ako se zadrže mjere protiv uvoza iz Kine, nema razloga zašto uvoz iz ostalih trećih zemalja ne bi bar djelomično mogao pokriti potrebe korisnika MNG-a do tržišnog udjela jednakog ili većeg od onoga iz FG 2010./2011. Nadalje, prema podatcima koji su stranama bili dostupni u spisu koji nije povjerljive prirode navedeni alternativni izvori opskrbe pripadaju društvima/grupama društava unutar grupe Ajinomoto ili neovisnim društvima/grupama društava. U svakom slučaju, čak i da navedeni alternativni izvori opskrbe pripadaju grupi Ajinomoto, ne postoje naznake da bi opskrbljivali tržište Unije po nepoštenim uvjetima. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(166)

Kako se navodi u uvodnim izjavama 94. i 95., alternativni izvori opskrbe MNG-om postoje u nekoliko trećih zemalja, primjerice u Brazilu, Republici Koreji ili Vijetnamu. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udio uvoza iz trećih zemalja osim Kine ili Indonezije iznosio je tek jednu četvrtinu svoje razine iz FG 2010./2011. Ako se zadrže mjere protiv uvoza iz Kine, nema razloga zašto uvoz iz ostalih trećih zemalja ne bi bar djelomično mogao pokriti potrebe korisnika MNG-a do tržišnog udjela jednakog ili većeg od onoga iz FG 2010./2011. Nadalje, prema podatcima koji su stranama bili dostupni u spisu koji nije povjerljive prirode navedeni alternativni izvori opskrbe pripadaju društvima/grupama društava unutar grupe Ajinomoto ili neovisnim društvima/grupama društava. U svakom slučaju, čak i da navedeni alternativni izvori opskrbe pripadaju grupi Ajinomoto, ne postoje naznake da bi opskrbljivali tržište Unije po nepoštenim uvjetima. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

| (167) | Ista je strana tvrdila i da industrija Unije drži dominantan položaj te da postoji opasnost od nedostatka konkurencije na tržištu Unije. Tvrdila je da bi se zadržavanjem mjera protiv kineskog MNG-a još više učvrstio položaj industrije Unije na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(167)

Ista je strana tvrdila i da industrija Unije drži dominantan položaj te da postoji opasnost od nedostatka konkurencije na tržištu Unije. Tvrdila je da bi se zadržavanjem mjera protiv kineskog MNG-a još više učvrstio položaj industrije Unije na tržištu Unije.

| (168) | Ispitnim postupkom jasno je utvrđeno da industrija Unije nije u mogućnosti zadržati svoju količinu prodaje u Uniji s obzirom na to da je izgubila tržišni udio, u najvećoj mjeri zbog uvoza iz Indonezije. Nadalje, industrija Unije nije mogla povećati razine cijena u skladu s povećanjem troškova sirovina zbog pritiska na cijene koji je vršio dampinški uvoz iz Indonezije te je stoga pretrpjela znatne gubitke u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je naglasila i da postoji konkurencija u vidu uvoza podrijetlom iz niza ostalih trećih zemalja koje imaju koristi od slobodnog pristupa tržištu Unije. Na temelju navedenih razloga nije pruženo dovoljno dokaza za bilo kakav navodni dominantni položaj industrije Unije i taj se argument stoga morao odbaciti. |
| --- | --- |

(168)

Ispitnim postupkom jasno je utvrđeno da industrija Unije nije u mogućnosti zadržati svoju količinu prodaje u Uniji s obzirom na to da je izgubila tržišni udio, u najvećoj mjeri zbog uvoza iz Indonezije. Nadalje, industrija Unije nije mogla povećati razine cijena u skladu s povećanjem troškova sirovina zbog pritiska na cijene koji je vršio dampinški uvoz iz Indonezije te je stoga pretrpjela znatne gubitke u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je naglasila i da postoji konkurencija u vidu uvoza podrijetlom iz niza ostalih trećih zemalja koje imaju koristi od slobodnog pristupa tržištu Unije. Na temelju navedenih razloga nije pruženo dovoljno dokaza za bilo kakav navodni dominantni položaj industrije Unije i taj se argument stoga morao odbaciti.

| (169) | Nakon objave navedena zainteresirana strana tvrdila je da nije u interesu Unije da se korisnici u Uniji moraju oslanjati na industriju Unije te da bi morali postojati dostatni alternativni izvori opskrbe. U prilog toj tvrdnji predmetna strana navodi da je potrošnja pala u razdoblju između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., što je uglavnom uzrokovano smanjenjem količine proizvodnje industrije Unije. |
| --- | --- |

(169)

Nakon objave navedena zainteresirana strana tvrdila je da nije u interesu Unije da se korisnici u Uniji moraju oslanjati na industriju Unije te da bi morali postojati dostatni alternativni izvori opskrbe. U prilog toj tvrdnji predmetna strana navodi da je potrošnja pala u razdoblju između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., što je uglavnom uzrokovano smanjenjem količine proizvodnje industrije Unije.

| (170) | Kako se navodi u uvodnoj izjavi 100., proizvodnja se smanjila za 5 % između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., dok se potrošnja u istom razdoblju smanjila za 13 % (vidjeti uvodne izjave 76. i 78.). Iskorištenost kapaciteta u FG 2011./2012. bila je 5 % ispod razine u FG 2010./2011., što znači da je u FG 2011./2012. postojao neiskorišteni kapacitet. Stoga se proizvodnja industrije Unije ne može smatrati čimbenikom koji je utjecao na smanjenje potrošnje u FG 2011./2012. U svakom slučaju, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 166., u ostalim trećim zemljama postoje alternativni izvori opskrbe. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(170)

Kako se navodi u uvodnoj izjavi 100., proizvodnja se smanjila za 5 % između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., dok se potrošnja u istom razdoblju smanjila za 13 % (vidjeti uvodne izjave 76. i 78.). Iskorištenost kapaciteta u FG 2011./2012. bila je 5 % ispod razine u FG 2010./2011., što znači da je u FG 2011./2012. postojao neiskorišteni kapacitet. Stoga se proizvodnja industrije Unije ne može smatrati čimbenikom koji je utjecao na smanjenje potrošnje u FG 2011./2012. U svakom slučaju, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 166., u ostalim trećim zemljama postoje alternativni izvori opskrbe. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

| (171) | Na temelju navedenoga, a posebno s obzirom na činjenicu da nije utvrđeno da su mjere protiv Kine imale ikakav znatan štetni učinak na korisnike koji surađuju, Komisija je zaključila da nije vjerojatno da bi zadržavanje mjera imalo znatan utjecaj na gospodarski položaj ovih subjekata. |
| --- | --- |

(171)

Na temelju navedenoga, a posebno s obzirom na činjenicu da nije utvrđeno da su mjere protiv Kine imale ikakav znatan štetni učinak na korisnike koji surađuju, Komisija je zaključila da nije vjerojatno da bi zadržavanje mjera imalo znatan utjecaj na gospodarski položaj ovih subjekata.

4.   Interes dobavljača

| (172) | Javila su se četiri dobavljača sirovina iz Unije te odgovorila na upitnik. Prodaja sirovina industriji Unije predstavlja samo mali dio njihova ukupnog prometa. Od navedenih dobavljača dvoje se nije složilo sa zaključkom tvrdeći da bi nestanak industrije Unije imao znatan učinak na njihovo poslovanje. Ti dobavljači tvrdili su da bi učinak mogućeg prestanka proizvodnje MNG-a u Uniji imao štetan učinak na njihovo cjelokupno poslovanje jer tvornice šećera ne mogu izbjeći proizvodnju određenih količina šećernih sirupa i melase, a industrija Unije glavni je kupac navedenoga. Ako se šećer u tim oblicima ne bi prodao, to bi utjecalo na ukupnu učinkovitost spomenute tvornice. |
| --- | --- |

(172)

Javila su se četiri dobavljača sirovina iz Unije te odgovorila na upitnik. Prodaja sirovina industriji Unije predstavlja samo mali dio njihova ukupnog prometa. Od navedenih dobavljača dvoje se nije složilo sa zaključkom tvrdeći da bi nestanak industrije Unije imao znatan učinak na njihovo poslovanje. Ti dobavljači tvrdili su da bi učinak mogućeg prestanka proizvodnje MNG-a u Uniji imao štetan učinak na njihovo cjelokupno poslovanje jer tvornice šećera ne mogu izbjeći proizvodnju određenih količina šećernih sirupa i melase, a industrija Unije glavni je kupac navedenoga. Ako se šećer u tim oblicima ne bi prodao, to bi utjecalo na ukupnu učinkovitost spomenute tvornice.

| (173) | Ti argumenti nisu potkrijepljeni dokazima te su stoga odbačeni. |
| --- | --- |

(173)

Ti argumenti nisu potkrijepljeni dokazima te su stoga odbačeni.

5.   Ostali argumenti

| (174) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je učinke mjera koje su na snazi protiv Kine potrebno procijeniti kumulativno s učincima mjera koje su na snazi na uvoz MNG-a iz Indonezije. |
| --- | --- |

(174)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je učinke mjera koje su na snazi protiv Kine potrebno procijeniti kumulativno s učincima mjera koje su na snazi na uvoz MNG-a iz Indonezije.

| (175) | Učinak obiju mjera na korisnike analiziran je u kontekstu dostupnosti alternativnih izvora opskrbe. Analizom je utvrđeno da niz trećih zemalja zapravo ima potencijal za izvoz MNG-a u Uniju. Navedene treće zemlje zaista su bile prisutne na tržištu Unije prije nego što je indonezijski dampinški uvoz ušao u Uniju u većim količinama. |
| --- | --- |

(175)

Učinak obiju mjera na korisnike analiziran je u kontekstu dostupnosti alternativnih izvora opskrbe. Analizom je utvrđeno da niz trećih zemalja zapravo ima potencijal za izvoz MNG-a u Uniju. Navedene treće zemlje zaista su bile prisutne na tržištu Unije prije nego što je indonezijski dampinški uvoz ušao u Uniju u većim količinama.

6.   Zaključak o interesu Unije

| (176) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za interes Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera protiv Kine. |
| --- | --- |

(176)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za interes Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera protiv Kine.

H.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (177) | Sve strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave dano im je i razdoblje za davanje primjedaba. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako je to bilo opravdano. |
| --- | --- |

(177)

Sve strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave dano im je i razdoblje za davanje primjedaba. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako je to bilo opravdano.

| (178) | Iz prethodno navedenoga slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da je potrebno zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz MNG-a podrijetlom iz Kine, uvedene Uredbom (EZ) br. 1187/2008. |
| --- | --- |

(178)

Iz prethodno navedenoga slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da je potrebno zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz MNG-a podrijetlom iz Kine, uvedene Uredbom (EZ) br. 1187/2008.

| (179) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji. Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se primjenjuje na njega. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, u Službenom listu Europske unije objavit će se obavijest o promjeni imena. |
| --- | --- |

(179)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji. Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se primjenjuje na njega. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, u Službenom listu Europske unije objavit će se obavijest o promjeni imena.

| (180) | Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje, |
| --- | --- |

(180)

Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz mononatrijeva glutamata koji je trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 2922 42 00 (oznaka TARIC 2922420010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanih u stavku 1. koje su proizvela društva navedena u nastavku iznosi:

| Društvo | Stopa antidampinške pristojbe (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd, i Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd | 36,5 | A884 |
| Sva ostala društva: | 39,7 | A999 |

Društvo

Stopa antidampinške pristojbe (%)

Dodatna oznaka TARIC

Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd, i Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd

36,5

A884

Sva ostala društva:

39,7

A999

3.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. siječnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1187/2008 od 27. studenoga 2008. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 322, 2.12.2008., str. 1.).

2

(3)  SL C 60, 1.3.2013., str. 10.

3

(4)  SL C 349, 29.11.2013., str. 14.

4

(5)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Indonezije (SL C 349, 29.11.2013., str. 5.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 904/2014 оd 20. kolovoza 2014. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije (SL L 246, 21.8.2014., str. 1.).

6

(7)  Podudara se s financijskim godinama – od travnja do ožujka – jedinog proizvođača iz Unije (FG 2010./2011., FG 2011./2012., FG 2012./2013., RIP).

7

(8)  Uredba (EZ) br. 1187/2008.

8

(9)  SL C 349, 29.11.2013., str. 5.

9

(10)  Sporazuma o provedbi članka VI. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. (Sporazum o antidampingu).

10

(11)  Prosječna cijena ne uključuje antidampinške pristojbe na snazi.

11

Izvor: Eurostat.

Izvor:

(12)  Provedbena uredba (EU) br. 904/2014.

12

(13)  Provedbena uredba (EU) br. 904/2014.

13

(14)  Uredba (EU) br. 259/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 648/2004 u vezi s uporabom fosfata i drugih spojeva fosfora u deterdžentima za pranje rublja i deterdžentima za strojno pranje posuđa koji se koriste u kućanstvu (SL L 94, 30.3.2012., str. 16.).

14

---

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/54

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/84

оd 21. siječnja 2015.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

budući da:

A.   POSTUPAK

1.   Privremene mjere

| (1) | Europska komisija („Komisija”) uvela je 22. kolovoza 2014. privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije Uredbom Komisije (EU) br. 904/2014 (2) („Privremena uredba”). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) uvela je 22. kolovoza 2014. privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije Uredbom Komisije (EU) br. 904/2014 (2) („Privremena uredba”).

| (2) | Postupak je pokrenut je 29. studenoga 2013. nakon pritužbe koju je 16. listopada 2013. podnijelo društvo Ajinomoto Foods Europe SAS („podnositelj pritužbe”), jedini proizvođač mononatrij-glutamata iz Unije koji stoga predstavlja 100 % ukupne proizvodnje mononatrij-glutamata u Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Postupak je pokrenut je 29. studenoga 2013. nakon pritužbe koju je 16. listopada 2013. podnijelo društvo Ajinomoto Foods Europe SAS („podnositelj pritužbe”), jedini proizvođač mononatrij-glutamata iz Unije koji stoga predstavlja 100 % ukupne proizvodnje mononatrij-glutamata u Uniji.

| (3) | Kako je utvrđeno uvodnom izjavom 20. Privremene uredbe, ispitnim postupkom u vezi s dampingom i štetom obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka („promatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(3)

Kako je utvrđeno uvodnom izjavom 20. Privremene uredbe, ispitnim postupkom u vezi s dampingom i štetom obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka („promatrano razdoblje”).

2.   Daljnji postupak

| (4) | Nakon objave bitnih činjenica i zaključaka na temelju kojih je uvedena privremena antidampinška pristojba („privremena objava”) nekoliko zainteresiranih strana dostavilo je pisane podneske u kojima su iznijele svoja stajališta o privremenim nalazima. Rasprava je odobrena svim zainteresiranim stranama koje su je zatražile. |
| --- | --- |

(4)

Nakon objave bitnih činjenica i zaključaka na temelju kojih je uvedena privremena antidampinška pristojba („privremena objava”) nekoliko zainteresiranih strana dostavilo je pisane podneske u kojima su iznijele svoja stajališta o privremenim nalazima. Rasprava je odobrena svim zainteresiranim stranama koje su je zatražile.

| (5) | Komisija je razmotrila pisana i usmena očitovanja zainteresiranih strana te, prema potrebi, u skladu s tim izmijenila privremene nalaze. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je razmotrila pisana i usmena očitovanja zainteresiranih strana te, prema potrebi, u skladu s tim izmijenila privremene nalaze.

| (6) | Komisija je obavijestila sve strane o bitnim činjenicama i zaključcima na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije i konačno naplatiti iznose osigurane privremenom pristojbom („konačna objava”). Svim stranama dano je razdoblje u kojem su se mogle očitovati o konačnoj objavi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je obavijestila sve strane o bitnim činjenicama i zaključcima na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije i konačno naplatiti iznose osigurane privremenom pristojbom („konačna objava”). Svim stranama dano je razdoblje u kojem su se mogle očitovati o konačnoj objavi.

| (7) | Očitovanja koja su dostavile zainteresirane strane razmotrena su i, prema potrebi, uzeta u obzir. |
| --- | --- |

(7)

Očitovanja koja su dostavile zainteresirane strane razmotrena su i, prema potrebi, uzeta u obzir.

3.   Uzorkovanje

| (8) | U nedostatku bilo kakvih primjedaba na uzorkovanje nepovezanih uvoznika potvrđuju se privremeni nalazi iz uvodnih izjava od 7. do 19. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

U nedostatku bilo kakvih primjedaba na uzorkovanje nepovezanih uvoznika potvrđuju se privremeni nalazi iz uvodnih izjava od 7. do 19. Privremene uredbe.

B.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

| (9) | Kako je utvrđeno uvodnom izjavom 21. Privremene uredbe, predmetni je proizvod mononatrij-glutamat („MNG”) podrijetlom iz Indonezije, trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 2922 42 00 („predmetni proizvod”). MNG je aditiv hrani te se uglavnom upotrebljava kao pojačivač okusa u juhama, bujonima, jelima od ribe i mesa, mješavinama začina i gotovoj hrani. Proizvodi se u obliku bijelog bezmirisnog kristala raznih veličina. MNG se upotrebljava i u kemijskoj industriji za primjenu u neprehrambenim proizvodima kao što su deterdženti. MNG je dostupan u raznim pakiranjima, od paketa za potrošače od 0,5 g do velikih vreća od 1 000 kg. Trgovci na malo prodaju manja pakiranja privatnim potrošačima, a veća pakiranja od 20 kg i više namijenjena su u industrijske svrhe. Osim toga, postoje različiti razredi čistoće. Međutim, ne postoje razlike između obilježja mononatrij-glutamata temeljene na veličini pakiranja ili razredu čistoće. |
| --- | --- |

(9)

Kako je utvrđeno uvodnom izjavom 21. Privremene uredbe, predmetni je proizvod mononatrij-glutamat („MNG”) podrijetlom iz Indonezije, trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 2922 42 00 („predmetni proizvod”). MNG je aditiv hrani te se uglavnom upotrebljava kao pojačivač okusa u juhama, bujonima, jelima od ribe i mesa, mješavinama začina i gotovoj hrani. Proizvodi se u obliku bijelog bezmirisnog kristala raznih veličina. MNG se upotrebljava i u kemijskoj industriji za primjenu u neprehrambenim proizvodima kao što su deterdženti. MNG je dostupan u raznim pakiranjima, od paketa za potrošače od 0,5 g do velikih vreća od 1 000 kg. Trgovci na malo prodaju manja pakiranja privatnim potrošačima, a veća pakiranja od 20 kg i više namijenjena su u industrijske svrhe. Osim toga, postoje različiti razredi čistoće. Međutim, ne postoje razlike između obilježja mononatrij-glutamata temeljene na veličini pakiranja ili razredu čistoće.

| (10) | Budući da nije bilo primjedaba na predmetni proizvod i istovjetni proizvod, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 21. do 25. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Budući da nije bilo primjedaba na predmetni proizvod i istovjetni proizvod, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 21. do 25. Privremene uredbe.

C.   DAMPING

1.   Uobičajena vrijednost

| (11) | Budući da nije bilo primjedaba u vezi s uobičajenom vrijednošću, potvrđuju se uvodne izjave od 26. do 31. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Budući da nije bilo primjedaba u vezi s uobičajenom vrijednošću, potvrđuju se uvodne izjave od 26. do 31. Privremene uredbe.

2.   Izvozna cijena

| (12) | Oba indonezijska proizvođača izvoznika koja surađuju ponovila su tvrdnje da su prodajne cijene koje naplaćuju svojim povezanim društvima u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima te da je, prema tome, određivanje izvozne cijene potrebno temeljiti na prodajnoj cijeni između matičnog društva u Indoneziji i prvog povezanog kupca umjesto na izračunanoj izvoznoj cijeni. |
| --- | --- |

(12)

Oba indonezijska proizvođača izvoznika koja surađuju ponovila su tvrdnje da su prodajne cijene koje naplaćuju svojim povezanim društvima u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima te da je, prema tome, određivanje izvozne cijene potrebno temeljiti na prodajnoj cijeni između matičnog društva u Indoneziji i prvog povezanog kupca umjesto na izračunanoj izvoznoj cijeni.

| (13) | Oba su proizvođača izvoznika poduprla ovu tvrdnju navodeći da nije bilo dokaza u vezi s međusobnom kompenzacijom između proizvoda ili ostalih troškova nastalih između matičnog društva u Indoneziji i njihovih povezanih društava. Stoga se zaključci iz uvodne izjave 37. Privremene uredbe nisu trebali temeljiti na tim elementima. |
| --- | --- |

(13)

Oba su proizvođača izvoznika poduprla ovu tvrdnju navodeći da nije bilo dokaza u vezi s međusobnom kompenzacijom između proizvoda ili ostalih troškova nastalih između matičnog društva u Indoneziji i njihovih povezanih društava. Stoga se zaključci iz uvodne izjave 37. Privremene uredbe nisu trebali temeljiti na tim elementima.

| (14) | Osim toga, jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da njegovo povezano društvo u Uniji nije uvoznik nego posrednik koji preprodaje proizvod u Uniji prije carinjenja. Navedeni proizvođač izvoznik stoga je tvrdio da zaključci iz uvodne izjave 37. Privremene uredbe, odnosno da transferna cijena među povezanim društvima nije bila na razini kojom bi se povezanim uvoznicima omogućilo da ostvare razumnu dobit u Uniji, nisu primjenjivi. |
| --- | --- |

(14)

Osim toga, jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da njegovo povezano društvo u Uniji nije uvoznik nego posrednik koji preprodaje proizvod u Uniji prije carinjenja. Navedeni proizvođač izvoznik stoga je tvrdio da zaključci iz uvodne izjave 37. Privremene uredbe, odnosno da transferna cijena među povezanim društvima nije bila na razini kojom bi se povezanim uvoznicima omogućilo da ostvare razumnu dobit u Uniji, nisu primjenjivi.

| (15) | Potrebno je napomenuti da je sama činjenica da su izvoznik i uvoznik povezani dovoljna kako bi Komisija smatrala stvarne izvozne cijene nepouzdanima jer je povezanost izvoznika i uvoznika jedan od brojnih razloga zbog kojih se stvarne izvozne cijene mogu smatrati nepouzdanima. Zbog povezanosti dobavljača i uvoznika cijene koje dobavljač naplaćuje svojem povezanom društvu u Uniji transferne su cijene koje nisu rezultat pregovora u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima koji obično prevladavaju među nezavisnim društvima. Osim toga, očito je da troškovi koji proizlaze iz aktivnosti povezanog društva i profitna marža koju to društvo ostvaruje u znatnoj mjeri smanjuju iznos koji prima proizvođač izvoznik s obzirom na to da ih obično snosi uvoznik. |
| --- | --- |

(15)

Potrebno je napomenuti da je sama činjenica da su izvoznik i uvoznik povezani dovoljna kako bi Komisija smatrala stvarne izvozne cijene nepouzdanima jer je povezanost izvoznika i uvoznika jedan od brojnih razloga zbog kojih se stvarne izvozne cijene mogu smatrati nepouzdanima. Zbog povezanosti dobavljača i uvoznika cijene koje dobavljač naplaćuje svojem povezanom društvu u Uniji transferne su cijene koje nisu rezultat pregovora u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima koji obično prevladavaju među nezavisnim društvima. Osim toga, očito je da troškovi koji proizlaze iz aktivnosti povezanog društva i profitna marža koju to društvo ostvaruje u znatnoj mjeri smanjuju iznos koji prima proizvođač izvoznik s obzirom na to da ih obično snosi uvoznik.

| (16) | Nadalje, ispitnim postupkom o ovom predmetu otkriveno je da relevantna povezana društva nisu ostvarila održivu profitnu maržu u Uniji. U tom je pogledu najprije potrebno naglasiti da se profitna marža nepovezanog uvoznika koji surađuje nije mogla upotrijebiti jer je bila povjerljiva i stoga je se nije smjelo otkriti konkurentima. Stoga je za referentnu vrijednost upotrijebljena (3) profitna marža koja je upotrijebljena u prethodnom postupku povezanom s drugim kemijskim proizvodom koji proizvodi slična industrija i koji se uvozi u Uniju u sličnim okolnostima kao u ovom predmetu. Ova profitna marža čini najobjektivniji temelj za postizanje zadovoljavajuće procjene izvozne cijene u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima. Upotrijebljena razumna profitna marža iznosila je 5 %. Budući da je dobit koju su ostvarila povezana društva u Uniji znatno niža od tog praga, i s obzirom na neodrživu prirodu takve dobiti, transfernu cijenu nije se moglo smatrati pouzdanom. |
| --- | --- |

(16)

Nadalje, ispitnim postupkom o ovom predmetu otkriveno je da relevantna povezana društva nisu ostvarila održivu profitnu maržu u Uniji. U tom je pogledu najprije potrebno naglasiti da se profitna marža nepovezanog uvoznika koji surađuje nije mogla upotrijebiti jer je bila povjerljiva i stoga je se nije smjelo otkriti konkurentima. Stoga je za referentnu vrijednost upotrijebljena (3) profitna marža koja je upotrijebljena u prethodnom postupku povezanom s drugim kemijskim proizvodom koji proizvodi slična industrija i koji se uvozi u Uniju u sličnim okolnostima kao u ovom predmetu. Ova profitna marža čini najobjektivniji temelj za postizanje zadovoljavajuće procjene izvozne cijene u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima. Upotrijebljena razumna profitna marža iznosila je 5 %. Budući da je dobit koju su ostvarila povezana društva u Uniji znatno niža od tog praga, i s obzirom na neodrživu prirodu takve dobiti, transfernu cijenu nije se moglo smatrati pouzdanom.

| (17) | Osim toga, pozitivni dokazi da je među povezanim društvima uistinu bilo međusobnih kompenzacija ili određenih troškova koje obično snosi uvoznik, no koje plaća bilo koja strana, nisu nužno potrebni. Kako je prethodno navedeno, te troškove uvijek snosi povezano društvo ako takvo društvo obavlja funkcije prodaje i izvoza. S obzirom na njihovu povezanost, ne može se odbaciti mogućnost da su među povezanim društvima nastali određeni troškovi i da je bilo međusobnih kompenzacija kroz druge proizvode, zbog čega su transferne cijene nepouzdane. |
| --- | --- |

(17)

Osim toga, pozitivni dokazi da je među povezanim društvima uistinu bilo međusobnih kompenzacija ili određenih troškova koje obično snosi uvoznik, no koje plaća bilo koja strana, nisu nužno potrebni. Kako je prethodno navedeno, te troškove uvijek snosi povezano društvo ako takvo društvo obavlja funkcije prodaje i izvoza. S obzirom na njihovu povezanost, ne može se odbaciti mogućnost da su među povezanim društvima nastali određeni troškovi i da je bilo međusobnih kompenzacija kroz druge proizvode, zbog čega su transferne cijene nepouzdane.

| (18) | Jednako tako, nije bitno obavlja li povezano društvo u Uniji sve funkcije uvoznika ili obavlja druge funkcije. Bitan čimbenik jest pouzdanost izvozne cijene na razini granice Zajednice. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., trenutačnim ispitnim postupkom otkriveno je da razine cijena među povezanim društvima nisu omogućile povezanim društvima u Uniji da ostvare razumnu profitnu maržu. Nijedan izvoznik nije dostavio dokaze o tome zašto bi ova profitna marža bila neprimjerena i stoga je tvrdnje o njezinoj neprimjerenosti potrebno smatrati nepotkrijepljenima. Tvrdnja da jedno od tih povezanih društava nije obavljalo funkcije uvoznika u Uniji nije opravdana jer, kako je prethodno navedeno, nije bitno koje je točno funkcije društvo obavljalo u Uniji. Osim toga, činjenica da je društvo obavljalo samo neke funkcije uvoznika nužno se odražava u iznosu troškova prodaje, općih i administrativnih troškova („troškovi POA”) povezanih društava, no ne i u upotrijebljenoj profitnoj marži. Osim toga, potrebno je napomenuti da činjenica da povezano društvo obavlja određene aktivnosti prije uvoza ne znači da se izvozna cijena ne može odrediti na temelju preprodajne cijene prvom nezavisnom kupcu uz potrebne prilagodbe provedene u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Jednako tako, nije bitno obavlja li povezano društvo u Uniji sve funkcije uvoznika ili obavlja druge funkcije. Bitan čimbenik jest pouzdanost izvozne cijene na razini granice Zajednice. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., trenutačnim ispitnim postupkom otkriveno je da razine cijena među povezanim društvima nisu omogućile povezanim društvima u Uniji da ostvare razumnu profitnu maržu. Nijedan izvoznik nije dostavio dokaze o tome zašto bi ova profitna marža bila neprimjerena i stoga je tvrdnje o njezinoj neprimjerenosti potrebno smatrati nepotkrijepljenima. Tvrdnja da jedno od tih povezanih društava nije obavljalo funkcije uvoznika u Uniji nije opravdana jer, kako je prethodno navedeno, nije bitno koje je točno funkcije društvo obavljalo u Uniji. Osim toga, činjenica da je društvo obavljalo samo neke funkcije uvoznika nužno se odražava u iznosu troškova prodaje, općih i administrativnih troškova („troškovi POA”) povezanih društava, no ne i u upotrijebljenoj profitnoj marži. Osim toga, potrebno je napomenuti da činjenica da povezano društvo obavlja određene aktivnosti prije uvoza ne znači da se izvozna cijena ne može odrediti na temelju preprodajne cijene prvom nezavisnom kupcu uz potrebne prilagodbe provedene u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe.

| (19) | Nakon konačne objave dva indonezijska proizvođača izvoznika koja surađuju ponovila su tvrdnje povezane s određivanjem izvozne cijene. Jedan proizvođač izvoznik osporavao je nalaze utvrđene u uvodnoj izjavi 15. da je sama činjenica da su izvoznik i uvoznik povezani dovoljna kako bi Komisija smatrala stvarne izvozne cijene nepouzdanima te je tvrdio da bi to bilo protivno članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. Osim toga, isti proizvođač izvoznik tvrdio je da se zaključci utvrđeni u uvodnoj izjavi 17. da određene troškove koje snosi povezano društvo ako takvo društvo obavlja funkcije prodaje i izvoza, ne temelje na činjenicama predmeta. Konačno, ovaj proizvođač izvoznik tvrdio je da Komisija nije u obzir uzela činjenicu da su razine cijena povezanom društvu i onih nezavisnom kupcu u Uniji bile slične. |
| --- | --- |

(19)

Nakon konačne objave dva indonezijska proizvođača izvoznika koja surađuju ponovila su tvrdnje povezane s određivanjem izvozne cijene. Jedan proizvođač izvoznik osporavao je nalaze utvrđene u uvodnoj izjavi 15. da je sama činjenica da su izvoznik i uvoznik povezani dovoljna kako bi Komisija smatrala stvarne izvozne cijene nepouzdanima te je tvrdio da bi to bilo protivno članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. Osim toga, isti proizvođač izvoznik tvrdio je da se zaključci utvrđeni u uvodnoj izjavi 17. da određene troškove koje snosi povezano društvo ako takvo društvo obavlja funkcije prodaje i izvoza, ne temelje na činjenicama predmeta. Konačno, ovaj proizvođač izvoznik tvrdio je da Komisija nije u obzir uzela činjenicu da su razine cijena povezanom društvu i onih nezavisnom kupcu u Uniji bile slične.

| (20) | Drugi proizvođač izvoznik ponovio je tvrdnju da bi trebalo u obzir uzeti njegovu izvoznu cijenu prvom nezavisnom kupcu na granici Unije radi određivanja izvozne cijene pri čemu naglašava da je povezano društvo djelovalo samo kao posrednik te da su, među ostalim, carinjenje proveli nepovezani kupci u Uniji. |
| --- | --- |

(20)

Drugi proizvođač izvoznik ponovio je tvrdnju da bi trebalo u obzir uzeti njegovu izvoznu cijenu prvom nezavisnom kupcu na granici Unije radi određivanja izvozne cijene pri čemu naglašava da je povezano društvo djelovalo samo kao posrednik te da su, među ostalim, carinjenje proveli nepovezani kupci u Uniji.

| (21) | U odgovoru na te tvrdnje navodi se da je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe Komisija smatrala da bi na temelju činjenica predmeta trebale biti izračunane izvozne cijene zbog povezanosti izvoznika i povezanih strana. Ispitnim postupkom doista je otkriveno da relevantne povezane strane nisu ostvarile održivu profitnu maržu u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. U tom pogledu, funkcija povezanog društva u Uniji nije relevantna kada se određuje treba li u ovom predmetu izračunati izvozne cijene. Uz to, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 18., činjenica da povezana društva obavljaju samo određene funkcije nije prepreka za primjenu članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe, ali odražava se u nižem iznosu troškova POA koji se odbija od cijene po kojoj se predmetni proizvod prvi put preprodaje nezavisnom kupcu. Konačno, navodi se i da proizvođači izvoznici nisu dostavili nikakve nove činjenične dokaze kojima se bi se ti zaključci mogli preispitati. U pogledu tvrdnje koja se odnosi na sličnu razinu cijena povezanim i nezavisnim kupcima u Uniji, potrebno je napomenuti da je ta tvrdnja navedena u uvodnoj izjavi 37. Privremene uredbe. Istražnim postupkom utvrđeno je da, unatoč sličnim razinama cijena nezavisnim kupcima, transferne cijene među povezanim društvima nisu bile na razini kojom bi se povezanim uvoznicima omogućilo da ostvare održivu dobit u Uniji. Stoga je te tvrdnje potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(21)

U odgovoru na te tvrdnje navodi se da je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe Komisija smatrala da bi na temelju činjenica predmeta trebale biti izračunane izvozne cijene zbog povezanosti izvoznika i povezanih strana. Ispitnim postupkom doista je otkriveno da relevantne povezane strane nisu ostvarile održivu profitnu maržu u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. U tom pogledu, funkcija povezanog društva u Uniji nije relevantna kada se određuje treba li u ovom predmetu izračunati izvozne cijene. Uz to, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 18., činjenica da povezana društva obavljaju samo određene funkcije nije prepreka za primjenu članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe, ali odražava se u nižem iznosu troškova POA koji se odbija od cijene po kojoj se predmetni proizvod prvi put preprodaje nezavisnom kupcu. Konačno, navodi se i da proizvođači izvoznici nisu dostavili nikakve nove činjenične dokaze kojima se bi se ti zaključci mogli preispitati. U pogledu tvrdnje koja se odnosi na sličnu razinu cijena povezanim i nezavisnim kupcima u Uniji, potrebno je napomenuti da je ta tvrdnja navedena u uvodnoj izjavi 37. Privremene uredbe. Istražnim postupkom utvrđeno je da, unatoč sličnim razinama cijena nezavisnim kupcima, transferne cijene među povezanim društvima nisu bile na razini kojom bi se povezanim uvoznicima omogućilo da ostvare održivu dobit u Uniji. Stoga je te tvrdnje potrebno odbaciti.

| (22) | Stoga je potrebno odbaciti tvrdnje koje se odnose na posezanje za izračunanim izvoznim cijenama u ovom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(22)

Stoga je potrebno odbaciti tvrdnje koje se odnose na posezanje za izračunanim izvoznim cijenama u ovom ispitnom postupku.

| (23) | Ista dva proizvođača izvoznika tvrdila su da bi, budu li izvozne cijene određene unatoč njihovim tvrdnjama iz uvodnih izjava 12. do 14., razumna profitna marža od 5 % upotrijebljena za određivanje izvozne cijene bila precijenjena te da je potrebno upotrijebiti stvarnu profitnu maržu njihovih povezanih društava jer su cijene među povezanim stranama bile na jednakoj razini kao cijene prema nezavisnim kupcima. |
| --- | --- |

(23)

Ista dva proizvođača izvoznika tvrdila su da bi, budu li izvozne cijene određene unatoč njihovim tvrdnjama iz uvodnih izjava 12. do 14., razumna profitna marža od 5 % upotrijebljena za određivanje izvozne cijene bila precijenjena te da je potrebno upotrijebiti stvarnu profitnu maržu njihovih povezanih društava jer su cijene među povezanim stranama bile na jednakoj razini kao cijene prema nezavisnim kupcima.

| (24) | Na temelju razmatranja iz uvodnih izjava od 15. do 18. o pouzdanosti transfernih cijena i profitnih marži povezanih društava u Uniji, ovu je tvrdnju potrebno odbaciti. U svakom slučaju, prilagodbe provedene za troškove nastale u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe temeljile su se na vlastitim troškovima POA relevantnih društava i stoga su odražavale aktivnosti tih društava bez obzira na njihove funkcije. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(24)

Na temelju razmatranja iz uvodnih izjava od 15. do 18. o pouzdanosti transfernih cijena i profitnih marži povezanih društava u Uniji, ovu je tvrdnju potrebno odbaciti. U svakom slučaju, prilagodbe provedene za troškove nastale u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe temeljile su se na vlastitim troškovima POA relevantnih društava i stoga su odražavale aktivnosti tih društava bez obzira na njihove funkcije. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

| (25) | Jedan od prethodno navedenih proizvođača izvoznika tvrdio je da je, za posebne transakcije s društvom koje nije povezano s proizvođačem izvoznikom, izvoznu cijenu trebalo temeljiti na stvarnoj plaćenoj cijeni ili plativoj cijeni u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. Međutim, Komisija je utvrdila da predmetna prodaja nije bila izvozna prodaja u Uniju. Na temelju toga predmetne transakcije isključene su iz određivanja izvozne cijene. Nakon konačne objave proizvođač izvoznik osporavao je to isključenje na temelju toga da bi Komisija trebala uzeti u obzir svu prodaju predmetnog proizvoda u Uniji koji proizvodi proizvođač izvoznik. Međutim, sva prodaja predmetnom nezavisnom kupcu uzeta je u obzir za određivanje izvozne cijene. Svaka naknadna transakcija tog nezavisnog kupca ne može se uzeti u obzir prvo zato jer to nije izvozna prodaja u smislu članka 2. stavaka 8. i 9. Osnovne uredbe, a drugo postoji rizik od dvostrukog brojanja te prodaje. Na temelju toga tvrdnja proizvođača izvoznika je odbačena. |
| --- | --- |

(25)

Jedan od prethodno navedenih proizvođača izvoznika tvrdio je da je, za posebne transakcije s društvom koje nije povezano s proizvođačem izvoznikom, izvoznu cijenu trebalo temeljiti na stvarnoj plaćenoj cijeni ili plativoj cijeni u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. Međutim, Komisija je utvrdila da predmetna prodaja nije bila izvozna prodaja u Uniju. Na temelju toga predmetne transakcije isključene su iz određivanja izvozne cijene. Nakon konačne objave proizvođač izvoznik osporavao je to isključenje na temelju toga da bi Komisija trebala uzeti u obzir svu prodaju predmetnog proizvoda u Uniji koji proizvodi proizvođač izvoznik. Međutim, sva prodaja predmetnom nezavisnom kupcu uzeta je u obzir za određivanje izvozne cijene. Svaka naknadna transakcija tog nezavisnog kupca ne može se uzeti u obzir prvo zato jer to nije izvozna prodaja u smislu članka 2. stavaka 8. i 9. Osnovne uredbe, a drugo postoji rizik od dvostrukog brojanja te prodaje. Na temelju toga tvrdnja proizvođača izvoznika je odbačena.

| (26) | Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu određivanja izvozne cijene, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 32. do 38. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu određivanja izvozne cijene, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 32. do 38. Privremene uredbe.

3.   Usporedba

| (27) | Nakon privremene objave dva proizvođača izvoznika koji surađuju osporavali su što se troškovi koji su nastali za prijevoz robe od tvornice do skladišta smatraju internim troškovima logistike, koji stoga ne utječu na usporedivost cijena. |
| --- | --- |

(27)

Nakon privremene objave dva proizvođača izvoznika koji surađuju osporavali su što se troškovi koji su nastali za prijevoz robe od tvornice do skladišta smatraju internim troškovima logistike, koji stoga ne utječu na usporedivost cijena.

| (28) | Jedan od proizvođača izvoznika imao je nekoliko skladišta za distribuciju na domaćem tržištu iz kojih je MNG otpreman krajnjim kupcima. Navedeni proizvođač izvoznik tvrdio je da je troškove prijevoza od tvornice do skladišta potrebno smatrati domaćim troškovima vozarine i da ih je potrebno odbiti od uobičajene vrijednosti jer ti troškovi nisu nastali iz izvozne prodaje. Drugi proizvođač izvoznik tvrdio je da se u pojedinim slučajevima trošak prijevoza robe do skladišta može povezati s posebnim računom i time predstavlja izravne troškove prodaje, a taj je trošak uključen u cijenu koja se naplaćuje kupcima, što utječe na usporedivost cijena. Zbog toga ga je potrebno odbiti od uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(28)

Jedan od proizvođača izvoznika imao je nekoliko skladišta za distribuciju na domaćem tržištu iz kojih je MNG otpreman krajnjim kupcima. Navedeni proizvođač izvoznik tvrdio je da je troškove prijevoza od tvornice do skladišta potrebno smatrati domaćim troškovima vozarine i da ih je potrebno odbiti od uobičajene vrijednosti jer ti troškovi nisu nastali iz izvozne prodaje. Drugi proizvođač izvoznik tvrdio je da se u pojedinim slučajevima trošak prijevoza robe do skladišta može povezati s posebnim računom i time predstavlja izravne troškove prodaje, a taj je trošak uključen u cijenu koja se naplaćuje kupcima, što utječe na usporedivost cijena. Zbog toga ga je potrebno odbiti od uobičajene vrijednosti.

| (29) | Skladišta se smatraju dijelom poslovnih prostorija proizvođača izvoznika i proizvod je spreman za prodaju tek od trenutka kad se nalazi u skladištu. Udaljenost skladišta od tvornice nije bitna, kao ni to može li se prijevoz od tvornice do skladišta povezati s posebnom transakcijom u domaćoj prodaji s obzirom na to da ti troškovi obično nastaju prije prodaje i stoga ne predstavljaju izravan trošak prodaje koji utječe na usporedivost cijena. Stoga je, na temelju članka 2. stavka 10. točke (e) Osnovne uredbe, tvrdnje u tom smislu potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(29)

Skladišta se smatraju dijelom poslovnih prostorija proizvođača izvoznika i proizvod je spreman za prodaju tek od trenutka kad se nalazi u skladištu. Udaljenost skladišta od tvornice nije bitna, kao ni to može li se prijevoz od tvornice do skladišta povezati s posebnom transakcijom u domaćoj prodaji s obzirom na to da ti troškovi obično nastaju prije prodaje i stoga ne predstavljaju izravan trošak prodaje koji utječe na usporedivost cijena. Stoga je, na temelju članka 2. stavka 10. točke (e) Osnovne uredbe, tvrdnje u tom smislu potrebno odbaciti.

| (30) | Nakon privremene objave proizvođač izvoznik koji surađuje i koji je izvozio MNG preko povezanog društva koje se nalazi izvan Unije tvrdio je da njegov izvoz nije potrebno prilagoditi u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. Osnovne uredbe jer povezano društvo izvan Unije nije postupalo kao posrednik i nije poslovalo na temelju provizije. Proizvođač izvoznik jednako je tako tvrdio da marža za predmetno povezano društvo, koja je služila kao temelj provedene prilagodbe, ne utječe na usporedivost cijena jer je Komisija pri određivanju izvozne cijene već odbila razumnu profitnu maržu na razini povezanog društva u Uniji kojom bi se obuhvatile sve profitne marže povezane sa svim transakcijama unutar društva. Proizvođač izvoznik tvrdio je da je, štoviše, od izračunane izvozne cijene potrebno odbiti samo troškove POA povezanog društva izvan Unije. |
| --- | --- |

(30)

Nakon privremene objave proizvođač izvoznik koji surađuje i koji je izvozio MNG preko povezanog društva koje se nalazi izvan Unije tvrdio je da njegov izvoz nije potrebno prilagoditi u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. Osnovne uredbe jer povezano društvo izvan Unije nije postupalo kao posrednik i nije poslovalo na temelju provizije. Proizvođač izvoznik jednako je tako tvrdio da marža za predmetno povezano društvo, koja je služila kao temelj provedene prilagodbe, ne utječe na usporedivost cijena jer je Komisija pri određivanju izvozne cijene već odbila razumnu profitnu maržu na razini povezanog društva u Uniji kojom bi se obuhvatile sve profitne marže povezane sa svim transakcijama unutar društva. Proizvođač izvoznik tvrdio je da je, štoviše, od izračunane izvozne cijene potrebno odbiti samo troškove POA povezanog društva izvan Unije.

| (31) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da je povezano društvo koje se nalazi izvan Unije zadržalo maržu za svaku izvoznu prodaju u Uniju. Marža je utjecala na usporedivost cijena jer je zadržana samo za izvoznu prodaju, a ne i za prodaju na domaćem tržištu. Tvrdnja da je profitna marža povezanog društva već obračunana pri izračunu izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe ne može se prihvatiti. Razlog je tome to što prilagodbe iz članka 2. stavka 9. i članka 2. stavka 10. Osnovne uredbe imaju različite ciljeve, odvojene su, međusobno se razlikuju te su regulirane različitim pozitivnim pravilima. Cilj je članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe odrediti pouzdanu izvoznu cijenu, dok je cilj članka 2. stavka 10. Osnovne uredbe osigurati usporedivost izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Nakon što je izvozna cijena propisno utvrđena u skladu s člankom 2. stavcima 8. ili 9. Osnovne uredbe, sve se daljnje prilagodbe u okviru članka 2. stavka 10. te uredbe više ne odnose na izvoznu cijenu kao takvu i ni na koji način ne utječu na određivanje uobičajene vrijednosti i izvozne cijene kao takve. Stoga proizvođač izvoznik koji surađuje zanemaruje svrhu prilagodbe iz članka 2. stavka 10. točke i. Osnovne uredbe, a to je izraziti cijenu usporedivu s uobičajenom vrijednošću i ne odrediti izvoznu cijenu kao takvu. Stoga razumnom profitnom maržom odbijenom na temelju članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe nisu obuhvaćene sve moguće marže ostvarene u istom prodajnom kanalu. U pogledu iznosa koji je potrebno prilagoditi, provedena prilagodba odražava maržu koja je stvarno naplaćena između povezanih društava i time stvarno utječe na cijene i usporedivost cijena. Stoga nema razloga da je se zamijeni drugim teoretskim iznosom. Naposljetku, Komisija ima pravo uzeti u obzir činjenicu da povezano društvo koje se nalazi izvan Unije prima uplate (u obliku marže koju je zadržalo povezano društvo na prodaju koju fakturira kupcima u Uniji). Kako bi povezano društvo ispunjavalo uvjete poduzeća koje podliježe porezu na dobit u državi izvan Unije (koja ima znatno nižu stopu poreza na dobit od one u Indoneziji) na ta plaćanja, društvo mora ondje obavljati stvarnu gospodarsku djelatnost. Indonezijski proizvođač izvoznik kao takav ne može istodobno tražiti osiguranje povoljnog fiskalnog tretmana koje je rezultat prisutnosti povezanog društva u državi izvan Unije i gospodarske djelatnosti potonjeg u okviru te nadležnosti, a istodobno tvrditi u kontekstu antidampinškog postupka da to povezano društvo ne obavlja nikakve gospodarske djelatnosti. Stoga je te tvrdnje potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(31)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da je povezano društvo koje se nalazi izvan Unije zadržalo maržu za svaku izvoznu prodaju u Uniju. Marža je utjecala na usporedivost cijena jer je zadržana samo za izvoznu prodaju, a ne i za prodaju na domaćem tržištu. Tvrdnja da je profitna marža povezanog društva već obračunana pri izračunu izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe ne može se prihvatiti. Razlog je tome to što prilagodbe iz članka 2. stavka 9. i članka 2. stavka 10. Osnovne uredbe imaju različite ciljeve, odvojene su, međusobno se razlikuju te su regulirane različitim pozitivnim pravilima. Cilj je članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe odrediti pouzdanu izvoznu cijenu, dok je cilj članka 2. stavka 10. Osnovne uredbe osigurati usporedivost izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Nakon što je izvozna cijena propisno utvrđena u skladu s člankom 2. stavcima 8. ili 9. Osnovne uredbe, sve se daljnje prilagodbe u okviru članka 2. stavka 10. te uredbe više ne odnose na izvoznu cijenu kao takvu i ni na koji način ne utječu na određivanje uobičajene vrijednosti i izvozne cijene kao takve. Stoga proizvođač izvoznik koji surađuje zanemaruje svrhu prilagodbe iz članka 2. stavka 10. točke i. Osnovne uredbe, a to je izraziti cijenu usporedivu s uobičajenom vrijednošću i ne odrediti izvoznu cijenu kao takvu. Stoga razumnom profitnom maržom odbijenom na temelju članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe nisu obuhvaćene sve moguće marže ostvarene u istom prodajnom kanalu. U pogledu iznosa koji je potrebno prilagoditi, provedena prilagodba odražava maržu koja je stvarno naplaćena između povezanih društava i time stvarno utječe na cijene i usporedivost cijena. Stoga nema razloga da je se zamijeni drugim teoretskim iznosom. Naposljetku, Komisija ima pravo uzeti u obzir činjenicu da povezano društvo koje se nalazi izvan Unije prima uplate (u obliku marže koju je zadržalo povezano društvo na prodaju koju fakturira kupcima u Uniji). Kako bi povezano društvo ispunjavalo uvjete poduzeća koje podliježe porezu na dobit u državi izvan Unije (koja ima znatno nižu stopu poreza na dobit od one u Indoneziji) na ta plaćanja, društvo mora ondje obavljati stvarnu gospodarsku djelatnost. Indonezijski proizvođač izvoznik kao takav ne može istodobno tražiti osiguranje povoljnog fiskalnog tretmana koje je rezultat prisutnosti povezanog društva u državi izvan Unije i gospodarske djelatnosti potonjeg u okviru te nadležnosti, a istodobno tvrditi u kontekstu antidampinškog postupka da to povezano društvo ne obavlja nikakve gospodarske djelatnosti. Stoga je te tvrdnje potrebno odbaciti.

| (32) | Nakon konačne objave proizvođač izvoznik ponovio je svoje tvrdnje u pogledu prilagodbe marže svojeg povezanog društva i osporavao da zaključci u vezi s porezom trebalo pripadaju kontekstu antidampinškog ispitnog postupka. Proizvođač izvoznik tvrdio je i da ne osporava trgovačke djelatnosti svojeg povezanog društva u predmetnoj trećoj zemlji, već da su one u pogledu predmetnog proizvoda bile ograničene. Nadalje, ponovio je da se djelatnosti povezanog društva jasno razlikuju od posrednikovih i da nije primilo nikakvu proviziju od proizvođača izvoznika u pogledu prodaje u Uniji. Konačno, proizvođač izvoznik ponovio je da je pri izračunu izvozne cijene Komisija već odbila razumnu profitnu maržu na razini povezanog društva u Uniji kojom bi se obuhvatile sve profitne marže povezane sa svim transakcijama unutar društva. U tom pogledu proizvođač izvoznik tvrdio je da bi u slučaju uzastopne prodaje između povezanih društava praksa Komisije doista bila odbijanje samo profitne marže povezanog društva koje prodaje izravno nezavisnom kupcu u Uniji, ali ne i profitnih marži ostalih povezanih društava u istom prodajnom kanalu. |
| --- | --- |

(32)

Nakon konačne objave proizvođač izvoznik ponovio je svoje tvrdnje u pogledu prilagodbe marže svojeg povezanog društva i osporavao da zaključci u vezi s porezom trebalo pripadaju kontekstu antidampinškog ispitnog postupka. Proizvođač izvoznik tvrdio je i da ne osporava trgovačke djelatnosti svojeg povezanog društva u predmetnoj trećoj zemlji, već da su one u pogledu predmetnog proizvoda bile ograničene. Nadalje, ponovio je da se djelatnosti povezanog društva jasno razlikuju od posrednikovih i da nije primilo nikakvu proviziju od proizvođača izvoznika u pogledu prodaje u Uniji. Konačno, proizvođač izvoznik ponovio je da je pri izračunu izvozne cijene Komisija već odbila razumnu profitnu maržu na razini povezanog društva u Uniji kojom bi se obuhvatile sve profitne marže povezane sa svim transakcijama unutar društva. U tom pogledu proizvođač izvoznik tvrdio je da bi u slučaju uzastopne prodaje između povezanih društava praksa Komisije doista bila odbijanje samo profitne marže povezanog društva koje prodaje izravno nezavisnom kupcu u Uniji, ali ne i profitnih marži ostalih povezanih društava u istom prodajnom kanalu.

| (33) | Napominje se da u ovom predmetu prisutnost odvojenog poreznog subjekta može biti znak da povezana strana smještena izvan Unije obavlja značajne gospodarske djelatnosti jer su takve djelatnosti propisane domaćim poreznim zakonom. U ovom predmetu i kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31. Komisija je uzela u obzir činjenicu da predmetni proizvođač izvoznik ima povezanu stranu izvan Unije sa značajnom gospodarskom djelatnosti i činjenicu da je povezana strana izvan Unije oduzela dodatak za svaku prodajnu transakciju predmetnog proizvoda između povezanih strana što je utjecalo na usporedivost cijena za izvoz MNG-a u Uniju. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31. iznos na kojem se temeljila prilagodba odražavao je stvarni provjereni dodatak naplaćen između povezanih društava te je stoga i precizno odražavao djelatnosti povezanog društva. Stoga je te tvrdnje potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(33)

Napominje se da u ovom predmetu prisutnost odvojenog poreznog subjekta može biti znak da povezana strana smještena izvan Unije obavlja značajne gospodarske djelatnosti jer su takve djelatnosti propisane domaćim poreznim zakonom. U ovom predmetu i kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31. Komisija je uzela u obzir činjenicu da predmetni proizvođač izvoznik ima povezanu stranu izvan Unije sa značajnom gospodarskom djelatnosti i činjenicu da je povezana strana izvan Unije oduzela dodatak za svaku prodajnu transakciju predmetnog proizvoda između povezanih strana što je utjecalo na usporedivost cijena za izvoz MNG-a u Uniju. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31. iznos na kojem se temeljila prilagodba odražavao je stvarni provjereni dodatak naplaćen između povezanih društava te je stoga i precizno odražavao djelatnosti povezanog društva. Stoga je te tvrdnje potrebno odbaciti.

| (34) | Nakon privremene objave isti je proizvođač izvoznik iznio primjedbu na prilagodbu provedenu u odnosu na provizije plaćene na izvoznu cijenu tvrdeći da iste nisu bile izravni troškovi prodaje, već da su plaćene na mjesečnoj bazi i da time nisu povezane s posebnom transakcijom u prodaji te da ne utječu na usporedivost cijene. Navedeni proizvođač izvoznik tvrdio je da su plaćene provizije imale utjecaj samo među povezanim društvima i da stoga članak 2. stavak 10. točka i. Osnovne uredbe nije primjenjiv. Proizvođač izvoznik jednako je tako tvrdio, na temelju pretpostavke da se njega i povezano društvo smatra jedinstvenim gospodarskim subjektom, da transfer novca unutar navedenog gospodarskog subjekta ne predstavlja trošak ili prihod tog gospodarskog subjekta. |
| --- | --- |

(34)

Nakon privremene objave isti je proizvođač izvoznik iznio primjedbu na prilagodbu provedenu u odnosu na provizije plaćene na izvoznu cijenu tvrdeći da iste nisu bile izravni troškovi prodaje, već da su plaćene na mjesečnoj bazi i da time nisu povezane s posebnom transakcijom u prodaji te da ne utječu na usporedivost cijene. Navedeni proizvođač izvoznik tvrdio je da su plaćene provizije imale utjecaj samo među povezanim društvima i da stoga članak 2. stavak 10. točka i. Osnovne uredbe nije primjenjiv. Proizvođač izvoznik jednako je tako tvrdio, na temelju pretpostavke da se njega i povezano društvo smatra jedinstvenim gospodarskim subjektom, da transfer novca unutar navedenog gospodarskog subjekta ne predstavlja trošak ili prihod tog gospodarskog subjekta.

| (35) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da su prema „sporazumu o provizijama” između proizvođača izvoznika i njegova povezanog društva provizije dospijevale za plaćanje kad bi proizvođač izvoznik u Indoneziji prodavao izravno nezavisnim kupcima na tržištu Unije (umjesto kroz svoje povezano društvo). Plaćena provizija bila je izravno povezana s neto prodajnom vrijednošću. Posljedično, izravna veza između prodaje i plaćene provizije utjecala je na usporedivost cijena prema članku 2. stavku 10. točki i. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da su prema „sporazumu o provizijama” između proizvođača izvoznika i njegova povezanog društva provizije dospijevale za plaćanje kad bi proizvođač izvoznik u Indoneziji prodavao izravno nezavisnim kupcima na tržištu Unije (umjesto kroz svoje povezano društvo). Plaćena provizija bila je izravno povezana s neto prodajnom vrijednošću. Posljedično, izravna veza između prodaje i plaćene provizije utjecala je na usporedivost cijena prema članku 2. stavku 10. točki i. Osnovne uredbe.

| (36) | Naposljetku, pretpostavka da su se povezana društva razmatrala kao jedinstveni gospodarski subjekt netočna je. Ispitnim postupkom utvrđeno je da je proizvođač izvoznik imao vlastiti, u potpunosti funkcionalan odjel za izvoz i nije bilo dupliciranja poslova povezanih s izvozom između proizvođača izvoznika i povezanog uvoznika. Stoga, povezano društvo ne može se smatrati unutarnjim prodajnim odjelom i navedene je tvrdnje potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(36)

Naposljetku, pretpostavka da su se povezana društva razmatrala kao jedinstveni gospodarski subjekt netočna je. Ispitnim postupkom utvrđeno je da je proizvođač izvoznik imao vlastiti, u potpunosti funkcionalan odjel za izvoz i nije bilo dupliciranja poslova povezanih s izvozom između proizvođača izvoznika i povezanog uvoznika. Stoga, povezano društvo ne može se smatrati unutarnjim prodajnim odjelom i navedene je tvrdnje potrebno odbaciti.

| (37) | Umjesto toga, u slučaju prilagodbe izvoznih cijena na temelju članka 2. stavka 10. točke i. Osnovne uredbe proizvođač izvoznik tvrdio je da je iznos plaćenih provizija isto tako potrebno isključiti iz prodajnih, općih i administrativnih troškova povezanog društva koji su odbijeni od preprodajne cijene za prvog nezavisnog kupca u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. Međutim, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe, pri određivanju pouzdane izvozne cijene sve troškove nastale između uvoza i preprodaje potrebno je odbiti od preprodajne cijene za prvog nezavisnog kupca u Uniji te ne postoji pravna osnova za nadoknadu tih troškova kroz bilo koji prihod kako zahtijeva proizvođač izvoznik. Osim toga, prodajni, opći i administrativni troškovi povezanog društva u Uniji odnosili su se na drukčiji kanal prodaje (tj. preko povezanog kupca) nego prihod od provizije koja se odnosila na kanal prodaje nepovezanim kupcima. Naposljetku, prilagodba marže na temelju članka 2. stavka 10. Osnovne uredbe i određivanje izvozne cijene na temelju istog članka 2. stavaka 8. ili 9. predviđene su u različite svrhe i predstavljaju dvije različite faze analize dampinga. |
| --- | --- |

(37)

Umjesto toga, u slučaju prilagodbe izvoznih cijena na temelju članka 2. stavka 10. točke i. Osnovne uredbe proizvođač izvoznik tvrdio je da je iznos plaćenih provizija isto tako potrebno isključiti iz prodajnih, općih i administrativnih troškova povezanog društva koji su odbijeni od preprodajne cijene za prvog nezavisnog kupca u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. Međutim, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe, pri određivanju pouzdane izvozne cijene sve troškove nastale između uvoza i preprodaje potrebno je odbiti od preprodajne cijene za prvog nezavisnog kupca u Uniji te ne postoji pravna osnova za nadoknadu tih troškova kroz bilo koji prihod kako zahtijeva proizvođač izvoznik. Osim toga, prodajni, opći i administrativni troškovi povezanog društva u Uniji odnosili su se na drukčiji kanal prodaje (tj. preko povezanog kupca) nego prihod od provizije koja se odnosila na kanal prodaje nepovezanim kupcima. Naposljetku, prilagodba marže na temelju članka 2. stavka 10. Osnovne uredbe i određivanje izvozne cijene na temelju istog članka 2. stavaka 8. ili 9. predviđene su u različite svrhe i predstavljaju dvije različite faze analize dampinga.

| (38) | Nakon konačne objave proizvođač izvoznik ponovio je svoje tvrdnje koje se odnose na proviziju opisanu u uvodnoj izjavi 35. i tvrdio da je proturječno s jedne strane smatrati transferne cijene između povezanih strana nepouzdanima, a s druge strane prilagođavati izvoznu cijenu na temelju sporazuma o provizijama između povezanih strana. Proizvođač izvoznik je nadalje osporavao nalaze utvrđene u uvodnoj izjavi 35. da je plaćena provizija bila izravno povezana s neto prodajnom vrijednošću te da je stoga izravna veza između prodaje i plaćene provizije utjecala je na usporedivost cijena jer se plaćala jednom mjesečno i pojedinosti izračuna provizije nisu otkriveni između stranaka. |
| --- | --- |

(38)

Nakon konačne objave proizvođač izvoznik ponovio je svoje tvrdnje koje se odnose na proviziju opisanu u uvodnoj izjavi 35. i tvrdio da je proturječno s jedne strane smatrati transferne cijene između povezanih strana nepouzdanima, a s druge strane prilagođavati izvoznu cijenu na temelju sporazuma o provizijama između povezanih strana. Proizvođač izvoznik je nadalje osporavao nalaze utvrđene u uvodnoj izjavi 35. da je plaćena provizija bila izravno povezana s neto prodajnom vrijednošću te da je stoga izravna veza između prodaje i plaćene provizije utjecala je na usporedivost cijena jer se plaćala jednom mjesečno i pojedinosti izračuna provizije nisu otkriveni između stranaka.

| (39) | Proizvođač izvoznik nije niti potkrijepio daljnje tvrdnje niti je dostavio bilo kakve dodatne činjenične informacije u prilog svojoj izjavi kojima bi se mogli promijeniti prethodno navedeni zaključci. Stoga se potvrđuju zaključci utvrđeni u uvodnim izjavama od 35. do 37. |
| --- | --- |

(39)

Proizvođač izvoznik nije niti potkrijepio daljnje tvrdnje niti je dostavio bilo kakve dodatne činjenične informacije u prilog svojoj izjavi kojima bi se mogli promijeniti prethodno navedeni zaključci. Stoga se potvrđuju zaključci utvrđeni u uvodnim izjavama od 35. do 37.

| (40) | Nakon privremene objave jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je potrebno provesti prilagodbu uobičajene vrijednosti za troškove poticaja i promidžbe. Taj proizvođač izvoznik tvrdio je da ti troškovi nisu nastali iz izvozne prodaje u Uniju, no da su imali izravan utjecaj na cijene domaće prodaje. Kako bi potkrijepio tu tvrdnju, proizvođač izvoznik tvrdio je da bi se barem u pojedinim slučajevima te troškove moglo povezati s posebnim transakcijama u domaćoj prodaji. Naposljetku, taj proizvođač izvoznik tvrdio je da su troškovi poticaja i promidžbe odražavali različite razine trgovine na domaćem tržištu (na kojem se MNG prodavao izravno trgovcima na malo) s jedne strane i prodaje Uniji (trgovcima i distributerima) s druge strane. |
| --- | --- |

(40)

Nakon privremene objave jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je potrebno provesti prilagodbu uobičajene vrijednosti za troškove poticaja i promidžbe. Taj proizvođač izvoznik tvrdio je da ti troškovi nisu nastali iz izvozne prodaje u Uniju, no da su imali izravan utjecaj na cijene domaće prodaje. Kako bi potkrijepio tu tvrdnju, proizvođač izvoznik tvrdio je da bi se barem u pojedinim slučajevima te troškove moglo povezati s posebnim transakcijama u domaćoj prodaji. Naposljetku, taj proizvođač izvoznik tvrdio je da su troškovi poticaja i promidžbe odražavali različite razine trgovine na domaćem tržištu (na kojem se MNG prodavao izravno trgovcima na malo) s jedne strane i prodaje Uniji (trgovcima i distributerima) s druge strane.

| (41) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da su troškovi poticaja i promidžbe uglavnom bili povezani s računima klijenata, a ne s posebnim prodajnim transakcijama. Poticaji i troškovi promidžbe nastali su neovisno o tome je li proizvod na kraju prodan ili nije. Povrh toga, ispitnim postupkom utvrđeno je da se troškovi za koje se tvrdilo da su povezani s posebnom prodajnom transakcijom zapravo nisu odražavali u cijeni. Na temelju toga zaključeno je da poticaji i troškovi promidžbe nisu utjecali na cijene i usporedivost cijena te da je tu tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(41)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da su troškovi poticaja i promidžbe uglavnom bili povezani s računima klijenata, a ne s posebnim prodajnim transakcijama. Poticaji i troškovi promidžbe nastali su neovisno o tome je li proizvod na kraju prodan ili nije. Povrh toga, ispitnim postupkom utvrđeno je da se troškovi za koje se tvrdilo da su povezani s posebnom prodajnom transakcijom zapravo nisu odražavali u cijeni. Na temelju toga zaključeno je da poticaji i troškovi promidžbe nisu utjecali na cijene i usporedivost cijena te da je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

| (42) | Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da je MNG velikih kristala (veličina otvora sita) imao različita fizikalna svojstva i da se prodavao na različitoj razini trgovine u usporedbi s MNG-om koji se izvozio u Uniju. Proizvođač izvoznik stoga je tvrdio da bi MNG velikih kristala trebalo isključiti iz određivanja uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(42)

Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da je MNG velikih kristala (veličina otvora sita) imao različita fizikalna svojstva i da se prodavao na različitoj razini trgovine u usporedbi s MNG-om koji se izvozio u Uniju. Proizvođač izvoznik stoga je tvrdio da bi MNG velikih kristala trebalo isključiti iz određivanja uobičajene vrijednosti.

| (43) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da postoji nekoliko veličina otvora sita: za prah, za sitne čestice, mali, obični i veliki. Sve veličine otvora sita dio su područja primjene proizvoda jer imaju ista osnovna svojstva i krajnju upotrebu te su međusobno zamjenjive. Stoga je sve vrste proizvoda potrebno uključiti u određivanje uobičajene vrijednosti. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da veličine otvora sita nisu utjecale na troškove. |
| --- | --- |

(43)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da postoji nekoliko veličina otvora sita: za prah, za sitne čestice, mali, obični i veliki. Sve veličine otvora sita dio su područja primjene proizvoda jer imaju ista osnovna svojstva i krajnju upotrebu te su međusobno zamjenjive. Stoga je sve vrste proizvoda potrebno uključiti u određivanje uobičajene vrijednosti. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da veličine otvora sita nisu utjecale na troškove.

| (44) | Daljnjim je ispitnim postupkom utvrđeno da su kupci na domaćem tržištu koji su kupovali MNG velikog otvora sita jednako tako kupovali MNG ostalih veličina. Nije bilo dokaza da je utvrđena razlika u cijeni za MNG velikog otvora sita bila povezana s fizikalnim svojstvima ili razinom trgovine jer je bilo moguće povezati ovu razliku u cijeni s ostalim elementima poput kupaca i kupljenih količina. Osim toga, proizvođač izvoznik nije naveo navodnu razliku u fizikalnim svojstvima. Stoga je tvrdnje iznesene u tom pogledu potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(44)

Daljnjim je ispitnim postupkom utvrđeno da su kupci na domaćem tržištu koji su kupovali MNG velikog otvora sita jednako tako kupovali MNG ostalih veličina. Nije bilo dokaza da je utvrđena razlika u cijeni za MNG velikog otvora sita bila povezana s fizikalnim svojstvima ili razinom trgovine jer je bilo moguće povezati ovu razliku u cijeni s ostalim elementima poput kupaca i kupljenih količina. Osim toga, proizvođač izvoznik nije naveo navodnu razliku u fizikalnim svojstvima. Stoga je tvrdnje iznesene u tom pogledu potrebno odbaciti.

| (45) | Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s usporedbom, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 39. do 46. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s usporedbom, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 39. do 46. Privremene uredbe.

4.   Dampinške marže

| (46) | Budući da nije bilo drugih primjedaba, potvrđuje se metodologija upotrijebljena za izračun dampinških marži, kako je utvrđeno uvodnim izjavama 47. i 48. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Budući da nije bilo drugih primjedaba, potvrđuje se metodologija upotrijebljena za izračun dampinških marži, kako je utvrđeno uvodnim izjavama 47. i 48. Privremene uredbe.

| (47) | Uzimajući u obzir izuzimanje određenih transakcija iz postupka određivanja izvozne cijene jednog proizvođača izvoznika kako je opisano u uvodnoj izjavi 25. te s obzirom na to da nije bilo drugih primjedaba, konačne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznose:






  Društvo | Dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 % |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 % |
| Sva ostala društva | 28,4 % |

(47)

Uzimajući u obzir izuzimanje određenih transakcija iz postupka određivanja izvozne cijene jednog proizvođača izvoznika kako je opisano u uvodnoj izjavi 25. te s obzirom na to da nije bilo drugih primjedaba, konačne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Društvo

Dampinška marža

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2 %

PT. Miwon Indonesia

13,3 %

Sva ostala društva

28,4 %

D.   ŠTETA

1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

| (48) | Zainteresirane strane ponovile su da bi Komisija trebala isključiti proizvođača iz Unije koji surađuje iz industrije Unije zbog nesuradnje proizvođača izvoznika u Indoneziji koji je povezan s njim. Navedeno je da bi taj odnos mogao utjecati na sliku o šteti. |
| --- | --- |

(48)

Zainteresirane strane ponovile su da bi Komisija trebala isključiti proizvođača iz Unije koji surađuje iz industrije Unije zbog nesuradnje proizvođača izvoznika u Indoneziji koji je povezan s njim. Navedeno je da bi taj odnos mogao utjecati na sliku o šteti.

| (49) | Predmetne strane nisu dostavile nikakve nove podatke ili dokaze o navedenom pitanju. Posebno nisu potkrijepile svoju tvrdnju u kojoj mjeri se moglo utjecati na sliku o šteti. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 53. Privremene uredbe, u ovom slučaju nema potrebe za isključivanjem proizvođača iz Unije koji surađuje iz industrije Unije unatoč njegovoj povezanosti s proizvođačem izvoznikom iz Indonezije koji ne surađuje jer je taj jedini proizvođač iz Unije u potpunosti surađivao s Komisijom tijekom ispitnog postupka te je u cijelosti provjeren. Dakle, to što indonezijski proizvođač izvoznik nije surađivao tijekom ispitnog postupka nije utjecalo na provođenje ispitnog postupka. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(49)

Predmetne strane nisu dostavile nikakve nove podatke ili dokaze o navedenom pitanju. Posebno nisu potkrijepile svoju tvrdnju u kojoj mjeri se moglo utjecati na sliku o šteti. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 53. Privremene uredbe, u ovom slučaju nema potrebe za isključivanjem proizvođača iz Unije koji surađuje iz industrije Unije unatoč njegovoj povezanosti s proizvođačem izvoznikom iz Indonezije koji ne surađuje jer je taj jedini proizvođač iz Unije u potpunosti surađivao s Komisijom tijekom ispitnog postupka te je u cijelosti provjeren. Dakle, to što indonezijski proizvođač izvoznik nije surađivao tijekom ispitnog postupka nije utjecalo na provođenje ispitnog postupka. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

| (50) | Nakon objave predmetne strane ponovile su svoju tvrdnju da bi proizvođača iz Unije koji surađuje trebalo isključiti iz industrije Unije zbog nesuradnje proizvođača izvoznika u Indoneziji koji je povezan s njim. Te su strane tvrdile da je nesuradnja povezanog proizvođača izvoznika u Indoneziji mogla utjecati na sliku o šteti nanesenoj industriji Unije. U biti, tvrdile su da se o cijenama MNG-a pregovara na svjetskoj razini i da je zbog povezanosti postojao rizik međusobne kompenzacije koji se sastoji u snižavanju cijena kupcima na tržištu Unije i naplaćivanju viših cijena na tržištu trećih zemalja. Nesuradnjom u ispitnom postupku povezani proizvođači izvoznik u Indoneziji Komisiji bi oduzeo mogućnost provjere je li bilo međusobne kompenzacije. |
| --- | --- |

(50)

Nakon objave predmetne strane ponovile su svoju tvrdnju da bi proizvođača iz Unije koji surađuje trebalo isključiti iz industrije Unije zbog nesuradnje proizvođača izvoznika u Indoneziji koji je povezan s njim. Te su strane tvrdile da je nesuradnja povezanog proizvođača izvoznika u Indoneziji mogla utjecati na sliku o šteti nanesenoj industriji Unije. U biti, tvrdile su da se o cijenama MNG-a pregovara na svjetskoj razini i da je zbog povezanosti postojao rizik međusobne kompenzacije koji se sastoji u snižavanju cijena kupcima na tržištu Unije i naplaćivanju viših cijena na tržištu trećih zemalja. Nesuradnjom u ispitnom postupku povezani proizvođači izvoznik u Indoneziji Komisiji bi oduzeo mogućnost provjere je li bilo međusobne kompenzacije.

| (51) | Predmetne strane ograničile su se na iznošenje tvrdnje bez da su je potkrijepile bilo kakvim stvarnim dokazima. U svakom slučaju, u pogledu cijena koje proizvođač iz Unije naplaćuje svojim kupcima na tržištu Unije, a koje su provjerene tijekom ispitnog postupka, nije bilo naznaka da su te cijene snižene radi međusobne kompenzacije. Naprotiv, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100. Privremene uredbe, cijene uvoza iz Indonezije smanjile su se za 8 % tijekom promatranog razdoblja što je dovelo do pritiska na cijene na tržištu Unije tako da industrija Unije ne bi mogla povisiti svoje cijene u skladu s povećanjem troškova. Stoga je industrija Unije u cjelini bila prisiljena smanjiti svoje cijene tijekom promatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(51)

Predmetne strane ograničile su se na iznošenje tvrdnje bez da su je potkrijepile bilo kakvim stvarnim dokazima. U svakom slučaju, u pogledu cijena koje proizvođač iz Unije naplaćuje svojim kupcima na tržištu Unije, a koje su provjerene tijekom ispitnog postupka, nije bilo naznaka da su te cijene snižene radi međusobne kompenzacije. Naprotiv, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100. Privremene uredbe, cijene uvoza iz Indonezije smanjile su se za 8 % tijekom promatranog razdoblja što je dovelo do pritiska na cijene na tržištu Unije tako da industrija Unije ne bi mogla povisiti svoje cijene u skladu s povećanjem troškova. Stoga je industrija Unije u cjelini bila prisiljena smanjiti svoje cijene tijekom promatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (52) | Budući da nije bilo drugih primjedaba u odnosu na definiciju industrije Unije i proizvodnje Unije, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava 50. i 51. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Budući da nije bilo drugih primjedaba u odnosu na definiciju industrije Unije i proizvodnje Unije, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava 50. i 51. Privremene uredbe.

2.   Potrošnja u Uniji

| (53) | Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da je opis razvoja potrošnje u Uniji u uvodnoj izjavi 55. Privremene uredbe bio nepotpun. Navedena strana posebno je tvrdila da je smanjenje potrošnje od FG 2010./2011. do FG 2011./2012. bilo posljedica činjenice da je uvoz iz Vijetnama zamijenjen jeftinijim uvozom iz Indonezije i da su, stoga, kupci u Uniji, koji nisu očekivali daljnje povećanje cijena, prodavali svoje prikupljene zalihe, a učinak toga bilo je smanjenje ukupne količine prodaje u Uniji. |
| --- | --- |

(53)

Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da je opis razvoja potrošnje u Uniji u uvodnoj izjavi 55. Privremene uredbe bio nepotpun. Navedena strana posebno je tvrdila da je smanjenje potrošnje od FG 2010./2011. do FG 2011./2012. bilo posljedica činjenice da je uvoz iz Vijetnama zamijenjen jeftinijim uvozom iz Indonezije i da su, stoga, kupci u Uniji, koji nisu očekivali daljnje povećanje cijena, prodavali svoje prikupljene zalihe, a učinak toga bilo je smanjenje ukupne količine prodaje u Uniji.

| (54) | Okolnosti koje je opisala predmetna zainteresirana strana podudarale su se sa zaključcima iz uvodne izjave 55. Privremene uredbe da je smanjenje potrošnje između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. uglavnom bilo posljedica smanjenja prodaje industrije Unije na tržištu Unije. Točnije, između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. smanjili su se i prodaja industrije Unije i uvoz iz trećih zemalja. Međutim, dok se ukupni uvoz smanjio za samo 2 % (vidjeti uvodnu izjavu 107. Privremene uredbe), količina prodaje industrije Unije smanjila se za 16 % (uvodna izjava 72. Privremene uredbe). Do smanjenja količine prodaje iz industrije Unije došlo je u istom trenutku kao i do smanjenja količine proizvodnje industrije Unije kako je prikazano u tablici u uvodnoj izjavi 68. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(54)

Okolnosti koje je opisala predmetna zainteresirana strana podudarale su se sa zaključcima iz uvodne izjave 55. Privremene uredbe da je smanjenje potrošnje između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. uglavnom bilo posljedica smanjenja prodaje industrije Unije na tržištu Unije. Točnije, između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. smanjili su se i prodaja industrije Unije i uvoz iz trećih zemalja. Međutim, dok se ukupni uvoz smanjio za samo 2 % (vidjeti uvodnu izjavu 107. Privremene uredbe), količina prodaje industrije Unije smanjila se za 16 % (uvodna izjava 72. Privremene uredbe). Do smanjenja količine prodaje iz industrije Unije došlo je u istom trenutku kao i do smanjenja količine proizvodnje industrije Unije kako je prikazano u tablici u uvodnoj izjavi 68. Privremene uredbe.

| (55) | Međutim, kako je prikazano u tablici u uvodnoj izjavi 104. Privremene uredbe, uvoz iz Vijetnama povećao se između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., suprotno tvrdnjama predmetne zainteresirane strane, dok se uvoz iz ostalih trećih zemalja, poput Brazila, smanjio za skoro 60 % tijekom istog razdoblja. Nalazi stoga nisu potvrdili pretpostavku da je uvoz iz Vijetnama zamijenjen uvozom iz Indonezije. |
| --- | --- |

(55)

Međutim, kako je prikazano u tablici u uvodnoj izjavi 104. Privremene uredbe, uvoz iz Vijetnama povećao se između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., suprotno tvrdnjama predmetne zainteresirane strane, dok se uvoz iz ostalih trećih zemalja, poput Brazila, smanjio za skoro 60 % tijekom istog razdoblja. Nalazi stoga nisu potvrdili pretpostavku da je uvoz iz Vijetnama zamijenjen uvozom iz Indonezije.

| (56) | Osim toga, predmetna strana nije potkrijepila tvrdnju da su korisnici prikupili zalihe prije predmetnog razdoblja i da su ih prodavali u većim količinama kada se povećao uvoz iz Indonezije. Te tvrdnje jednako tako nije bilo moguće potvrditi tijekom ispitnog postupka. Stoga je tvrdnje zainteresirane strane u tom pogledu potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(56)

Osim toga, predmetna strana nije potkrijepila tvrdnju da su korisnici prikupili zalihe prije predmetnog razdoblja i da su ih prodavali u većim količinama kada se povećao uvoz iz Indonezije. Te tvrdnje jednako tako nije bilo moguće potvrditi tijekom ispitnog postupka. Stoga je tvrdnje zainteresirane strane u tom pogledu potrebno odbaciti.

| (57) | Budući da nije bilo drugih primjedaba u odnosu na potrošnju Unije, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 52. do 55. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Budući da nije bilo drugih primjedaba u odnosu na potrošnju Unije, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 52. do 55. Privremene uredbe.

3.   Uvoz iz predmetne zemlje

| (58) | Budući da nije bilo primjedaba u vezi s uvozom iz predmetne zemlje, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 56. do 66. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(58)

Budući da nije bilo primjedaba u vezi s uvozom iz predmetne zemlje, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 56. do 66. Privremene uredbe.

4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

| (59) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da iako su se količina proizvodnje i iskorištenost kapaciteta smanjili tijekom promatranog razdoblja, to je bilo isključivo posljedica znatnog povećanja prije tog razdoblja. Navedena strana stoga je tvrdila da se smanjenje tijekom promatranog razdoblja nije trebalo smatrati negativnim razvojem i da bi ne dovelo do štete. Međutim, samo se kretanja utvrđena tijekom promatranog razdoblja obično uzimaju u obzir pri ocjenjivanju razvoja pokazatelja štete. U ovom slučaju nije bilo opravdanog razloga za odstupanje od te prakse i ocjenjivanje razvoja pokazatelja štete tijekom produženog razdoblja. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(59)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da iako su se količina proizvodnje i iskorištenost kapaciteta smanjili tijekom promatranog razdoblja, to je bilo isključivo posljedica znatnog povećanja prije tog razdoblja. Navedena strana stoga je tvrdila da se smanjenje tijekom promatranog razdoblja nije trebalo smatrati negativnim razvojem i da bi ne dovelo do štete. Međutim, samo se kretanja utvrđena tijekom promatranog razdoblja obično uzimaju u obzir pri ocjenjivanju razvoja pokazatelja štete. U ovom slučaju nije bilo opravdanog razloga za odstupanje od te prakse i ocjenjivanje razvoja pokazatelja štete tijekom produženog razdoblja. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

| (60) | Ista zainteresirana strana tvrdila je da je moguće uključivanje nusproizvoda moglo napuhati troškove proizvodnje industrije Unije, što bi jednako tako utjecalo na profitabilnost. Ta je tvrdnja bila netočna. Troškovi proizvodnje industrije Unije, uključujući nusproizvode, podvrgnuti su provjeri te su u zadovoljavajućoj mjeri utvrđene cjelovitost i točnost troškova. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(60)

Ista zainteresirana strana tvrdila je da je moguće uključivanje nusproizvoda moglo napuhati troškove proizvodnje industrije Unije, što bi jednako tako utjecalo na profitabilnost. Ta je tvrdnja bila netočna. Troškovi proizvodnje industrije Unije, uključujući nusproizvode, podvrgnuti su provjeri te su u zadovoljavajućoj mjeri utvrđene cjelovitost i točnost troškova. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

| (61) | Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s razvojem pokazatelja štete, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 67. do 93. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(61)

Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s razvojem pokazatelja štete, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 67. do 93. Privremene uredbe.

5.   Zaključak o šteti

| (62) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da nisu svi pokazatelji štete ukazivali na negativno kretanje i da postojanje negativnog kretanja kod samo nekoliko pokazatelja štete nije dovoljno za zaključak da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu. |
| --- | --- |

(62)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da nisu svi pokazatelji štete ukazivali na negativno kretanje i da postojanje negativnog kretanja kod samo nekoliko pokazatelja štete nije dovoljno za zaključak da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu.

| (63) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ne moraju svi pokazatelji štete imati negativno kretanje da bi se zaključilo postojanje štete. Nadalje, tvrdnja je bila netočna jer se ispitnim postupkom pokazalo da su se gotovo svi pokazatelji štete kretali negativno tijekom promatranog razdoblja. Stoga je te tvrdnje potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(63)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ne moraju svi pokazatelji štete imati negativno kretanje da bi se zaključilo postojanje štete. Nadalje, tvrdnja je bila netočna jer se ispitnim postupkom pokazalo da su se gotovo svi pokazatelji štete kretali negativno tijekom promatranog razdoblja. Stoga je te tvrdnje potrebno odbaciti.

| (64) | S obzirom na prethodno navedeno i u nedostatku drugih primjedaba, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 94. do 96. Privremene uredbe da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(64)

S obzirom na prethodno navedeno i u nedostatku drugih primjedaba, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 94. do 96. Privremene uredbe da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

E.   UZROČNOST

1.   Učinak dampinškog uvoza

| (65) | Jedna strana tvrdila je da, s obzirom na nalaz iz uvodne izjave 66. Privremene uredbe prema čemu je ponderirana prosječna marža obaranja cijena indonezijskog uvoza iznosila između 0 % i 5 % tijekom razdoblja ispitnog postupka, navedeni uvoz nije mogao prouzročiti štetu koju je pretrpjela industrija Unije jer nije mogao vršiti nikakav pritisak na cijene na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(65)

Jedna strana tvrdila je da, s obzirom na nalaz iz uvodne izjave 66. Privremene uredbe prema čemu je ponderirana prosječna marža obaranja cijena indonezijskog uvoza iznosila između 0 % i 5 % tijekom razdoblja ispitnog postupka, navedeni uvoz nije mogao prouzročiti štetu koju je pretrpjela industrija Unije jer nije mogao vršiti nikakav pritisak na cijene na tržištu Unije.

| (66) | Ta tvrdnja nije bila potkrijepljena činjenicama utvrđenima ispitnim postupkom. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 99. i 100. Privremene uredbe, dampinški uvoz iz Indonezije znatno se povećao tijekom promatranog razdoblja, u smislu apsolutne vrijednosti i u smislu tržišnog udjela. Do tog je povećanja došlo kad i do smanjenja količine prodaje i tržišnog udjela industrije Unije. Uvoz tih znatnih količina prisilio je industriju Unije da smanji svoje prodajne cijene kako bi ih uskladila s razinama cijena indonezijskog uvoza. Posljedica toga bile su zapravo niske marže obaranja cijene. Međutim, industrija Unije istodobno nije bila u mogućnosti odrediti svoje cijene u skladu s povećanjem troškova što je dovelo do znatnog smanjenja njezine profitabilnosti tijekom promatranog razdoblja. To potvrđuje visina utvrđenih dampinških marža štete raspona između 24,9 % i 47,0 % kako je navedeno u uvodnoj izjavi 125. u nastavku. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(66)

Ta tvrdnja nije bila potkrijepljena činjenicama utvrđenima ispitnim postupkom. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 99. i 100. Privremene uredbe, dampinški uvoz iz Indonezije znatno se povećao tijekom promatranog razdoblja, u smislu apsolutne vrijednosti i u smislu tržišnog udjela. Do tog je povećanja došlo kad i do smanjenja količine prodaje i tržišnog udjela industrije Unije. Uvoz tih znatnih količina prisilio je industriju Unije da smanji svoje prodajne cijene kako bi ih uskladila s razinama cijena indonezijskog uvoza. Posljedica toga bile su zapravo niske marže obaranja cijene. Međutim, industrija Unije istodobno nije bila u mogućnosti odrediti svoje cijene u skladu s povećanjem troškova što je dovelo do znatnog smanjenja njezine profitabilnosti tijekom promatranog razdoblja. To potvrđuje visina utvrđenih dampinških marža štete raspona između 24,9 % i 47,0 % kako je navedeno u uvodnoj izjavi 125. u nastavku. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

| (67) | Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu učinka dampinškog uvoza, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava 98. do 101. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(67)

Budući da nije bilo drugih primjedaba u pogledu učinka dampinškog uvoza, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava 98. do 101. Privremene uredbe.

2.   Učinak drugih čimbenika

2.1.   Učinak uvoza iz Kine

| (68) | Dvije zainteresirane strane tvrdile su da je, suprotno zaključcima iz uvodne izjave 103. Privremene uredbe, kineski uvoz imao negativan učinak na prodajne cijene industrije Unije i da je time pridonio znatnoj šteti. |
| --- | --- |

(68)

Dvije zainteresirane strane tvrdile su da je, suprotno zaključcima iz uvodne izjave 103. Privremene uredbe, kineski uvoz imao negativan učinak na prodajne cijene industrije Unije i da je time pridonio znatnoj šteti.

| (69) | U smislu apsolutne vrijednosti količina kineskog uvoza ostala je na niskim razinama tijekom promatranog razdoblja kako je navedeno u uvodnoj izjavi 102. Privremene uredbe. Nadalje, uzimajući u obzir antidampinške pristojbe, uvozne cijene bile su na višim razinama od prodajnih cijena industrije Unije i jednako su tako bile više od uvoznih cijena indonezijskog uvoza. Tvrdnja da je kineski uvoz pridonio znatnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije bila je odbijena s obzirom na količine uvoza i razine uvoznih cijena iz Kine. |
| --- | --- |

(69)

U smislu apsolutne vrijednosti količina kineskog uvoza ostala je na niskim razinama tijekom promatranog razdoblja kako je navedeno u uvodnoj izjavi 102. Privremene uredbe. Nadalje, uzimajući u obzir antidampinške pristojbe, uvozne cijene bile su na višim razinama od prodajnih cijena industrije Unije i jednako su tako bile više od uvoznih cijena indonezijskog uvoza. Tvrdnja da je kineski uvoz pridonio znatnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije bila je odbijena s obzirom na količine uvoza i razine uvoznih cijena iz Kine.

| (70) | Stoga su potvrđeni zaključci iz uvodnih izjava od 102. do 103. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(70)

Stoga su potvrđeni zaključci iz uvodnih izjava od 102. do 103. Privremene uredbe.

2.2.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

| (71) | Budući da nije bilo primjedaba u odnosu na učinak uvoza iz ostalih trećih zemalja, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 104. do 108. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(71)

Budući da nije bilo primjedaba u odnosu na učinak uvoza iz ostalih trećih zemalja, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 104. do 108. Privremene uredbe.

2.3.   Razvoj potrošnje u Uniji

| (72) | Nakon privremene objave, jedna zainteresirana strana tvrdila je da je do smanjenja prodaje industrije Unije došlo istodobno kad i do smanjenja potrošnje u Uniji što je, stoga, bio glavni uzrok znatne štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(72)

Nakon privremene objave, jedna zainteresirana strana tvrdila je da je do smanjenja prodaje industrije Unije došlo istodobno kad i do smanjenja potrošnje u Uniji što je, stoga, bio glavni uzrok znatne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (73) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 109. Privremene uredbe, smanjenje potrošnje iznosilo je samo 2 %, dok je smanjenje prodaje industrije Unije iznosilo 17 % tijekom promatranog razdoblja. Stoga smanjenje potrošnje ne objašnjava mnogo veće smanjenje količine prodaje. Povrh toga, uvoz iz Indonezije povećao se unatoč sve manjoj potrošnji. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(73)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 109. Privremene uredbe, smanjenje potrošnje iznosilo je samo 2 %, dok je smanjenje prodaje industrije Unije iznosilo 17 % tijekom promatranog razdoblja. Stoga smanjenje potrošnje ne objašnjava mnogo veće smanjenje količine prodaje. Povrh toga, uvoz iz Indonezije povećao se unatoč sve manjoj potrošnji. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

| (74) | Budući da nije bilo drugih primjedaba u odnosu na navedeno, potvrđeni su zaključci iz uvodne izjave 109. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Budući da nije bilo drugih primjedaba u odnosu na navedeno, potvrđeni su zaključci iz uvodne izjave 109. Privremene uredbe.

2.4.   Izvozni rezultati industrije Unije

| (75) | Budući da nije bilo nikakvih primjedaba u pogledu učinka izvoznih rezultata industrije Unije, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 110. do 112. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(75)

Budući da nije bilo nikakvih primjedaba u pogledu učinka izvoznih rezultata industrije Unije, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 110. do 112. Privremene uredbe.

2.5.   Navodni nedostatci industrije Unije

| (76) | Nakon privremene objave, dvije strane ponovile su tvrdnju da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica navodnih nedostataka svojstvenih proizvodnom postupku industrije Unije, uključujući neučinkovitu upotrebu resursa industrije Unije. |
| --- | --- |

(76)

Nakon privremene objave, dvije strane ponovile su tvrdnju da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica navodnih nedostataka svojstvenih proizvodnom postupku industrije Unije, uključujući neučinkovitu upotrebu resursa industrije Unije.

| (77) | Te strane nisu navele posebnu narav navodnih nedostataka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe, tijekom ispitnog postupka nisu pronađeni mogući nedostaci industrije Unije i te su tvrdnje stoga odbačene. |
| --- | --- |

(77)

Te strane nisu navele posebnu narav navodnih nedostataka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe, tijekom ispitnog postupka nisu pronađeni mogući nedostaci industrije Unije i te su tvrdnje stoga odbačene.

| (78) | Nakon objave zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje u pogledu neučinkovitosti industrije Unije. U vezi s time predmetna strana tvrdila je da nisu ispitani učinci zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja, integracije njegova bivšeg povezanog društva, povećanja troškova rada i nadolazećih važnih ulaganja na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(78)

Nakon objave zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje u pogledu neučinkovitosti industrije Unije. U vezi s time predmetna strana tvrdila je da nisu ispitani učinci zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja, integracije njegova bivšeg povezanog društva, povećanja troškova rada i nadolazećih važnih ulaganja na stanje industrije Unije.

| (79) | Suprotno tim tvrdnjama, Komisija je zaista analizirala prethodno navedene čimbenike kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od 94. do 96. (zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja), 89. i 90. (integracija bivšeg povezanog društva), 91. (troškovi rada) te 82. i 83. (ulaganja) u nastavku, ali nije utvrđena nikakva moguća neučinkovitost industrije Unije. Ta je tvrdnja stoga odbačena. |
| --- | --- |

(79)

Suprotno tim tvrdnjama, Komisija je zaista analizirala prethodno navedene čimbenike kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od 94. do 96. (zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja), 89. i 90. (integracija bivšeg povezanog društva), 91. (troškovi rada) te 82. i 83. (ulaganja) u nastavku, ali nije utvrđena nikakva moguća neučinkovitost industrije Unije. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

| (80) | Budući da nije bilo drugih primjedaba u odnosu na prethodno navedeno, potvrđeni su zaključci iz uvodne izjave 113. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(80)

Budući da nije bilo drugih primjedaba u odnosu na prethodno navedeno, potvrđeni su zaključci iz uvodne izjave 113. Privremene uredbe.

2.6.   Financijska kriza

| (81) | Budući da nije bilo nikakvih primjedaba u pogledu učinka financijske krize, potvrđeni su zaključci iz uvodne izjave 114. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(81)

Budući da nije bilo nikakvih primjedaba u pogledu učinka financijske krize, potvrđeni su zaključci iz uvodne izjave 114. Privremene uredbe.

2.7.   Ulaganja i regulatorni sigurnosni zahtjevi EU-a

| (82) | Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da su štetu prouzročile velike razine ulaganja industrije Unije. Ta je strana tvrdila da nije važno jesu li ulaganja bila potrebna ili nisu jer je potrebno analizirati samo njihov učinak na stanje industrije Unije i posebno njihove učinke na profitabilnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(82)

Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da su štetu prouzročile velike razine ulaganja industrije Unije. Ta je strana tvrdila da nije važno jesu li ulaganja bila potrebna ili nisu jer je potrebno analizirati samo njihov učinak na stanje industrije Unije i posebno njihove učinke na profitabilnost industrije Unije.

| (83) | Navedena strana nije objasnila u kojoj su mjeri ulaganja industrije Unije utjecala na njezinu profitabilnost. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 116. Privremene uredbe, ulaganja industrije Unije temeljila su se na opravdanim poslovnim odlukama i nisu se mogla smatrati neprimjerenima. Osim toga, troškovi ulaganja s vremenom se amortiziraju i kao takvi nisu imali znatan utjecaj na profitabilnost industrije Unije. Stoga su tvrdnje zainteresirane strane u tom pogledu odbačene. |
| --- | --- |

(83)

Navedena strana nije objasnila u kojoj su mjeri ulaganja industrije Unije utjecala na njezinu profitabilnost. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 116. Privremene uredbe, ulaganja industrije Unije temeljila su se na opravdanim poslovnim odlukama i nisu se mogla smatrati neprimjerenima. Osim toga, troškovi ulaganja s vremenom se amortiziraju i kao takvi nisu imali znatan utjecaj na profitabilnost industrije Unije. Stoga su tvrdnje zainteresirane strane u tom pogledu odbačene.

| (84) | Nakon objave zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje da su štetu prouzročili regulatorni sigurnosni zahtjevi i visoka razina ulaganja koja je provela industrija Unije kako bi ispunila takve zahtjeve. Isto tako je ponovila da je nebitno što su te odluke razumne poslovne odluke i da je analiza trebala uzeti u obzir samo učinak na profitabilnost. Tvrdi se da je u tom pogledu nebitna i činjenica da su troškovi ulaganja amortizirani tijekom vremena. |
| --- | --- |

(84)

Nakon objave zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje da su štetu prouzročili regulatorni sigurnosni zahtjevi i visoka razina ulaganja koja je provela industrija Unije kako bi ispunila takve zahtjeve. Isto tako je ponovila da je nebitno što su te odluke razumne poslovne odluke i da je analiza trebala uzeti u obzir samo učinak na profitabilnost. Tvrdi se da je u tom pogledu nebitna i činjenica da su troškovi ulaganja amortizirani tijekom vremena.

| (85) | Suprotno tim tvrdnjama, kod procjene se učinak ulaganja industrije Unije na profitabilnost uzeo u obzir. Amortizacija troškova ulaganja je troškovni čimbenik bitan za utvrđivanje profitabilnosti te se stoga morao uzeti u obzir. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(85)

Suprotno tim tvrdnjama, kod procjene se učinak ulaganja industrije Unije na profitabilnost uzeo u obzir. Amortizacija troškova ulaganja je troškovni čimbenik bitan za utvrđivanje profitabilnosti te se stoga morao uzeti u obzir. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (86) | Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s učincima ulaganja i regulatornim sigurnosnim zahtjevima EU-a, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava 115. i 116. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(86)

Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s učincima ulaganja i regulatornim sigurnosnim zahtjevima EU-a, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava 115. i 116. Privremene uredbe.

2.8.   Trošak sirovina i drugi troškovi

2.8.1.   Trošak proizvodnje

| (87) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se profitabilnost smanjila zbog usporednog općenitog povećanja troškova proizvodnje. Stoga je šteta uzrokovana tim povećanjem troškova proizvodnje, a ne uvozom iz Indonezije. |
| --- | --- |

(87)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se profitabilnost smanjila zbog usporednog općenitog povećanja troškova proizvodnje. Stoga je šteta uzrokovana tim povećanjem troškova proizvodnje, a ne uvozom iz Indonezije.

| (88) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100. Privremene uredbe, povećanje troškova proizvodnje nije se moglo odraziti u prodajnoj cijeni zbog pritiska na cijene koji je vršio indonezijski uvoz MNG-a. Smanjena profitabilnost stoga je uglavnom bila posljedica povećanja dampinškog uvoza i tu je tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(88)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100. Privremene uredbe, povećanje troškova proizvodnje nije se moglo odraziti u prodajnoj cijeni zbog pritiska na cijene koji je vršio indonezijski uvoz MNG-a. Smanjena profitabilnost stoga je uglavnom bila posljedica povećanja dampinškog uvoza i tu je tvrdnju potrebno odbaciti.

2.8.2.   Integracija bivšeg povezanog društva

| (89) | Ista je zainteresirana strana tvrdila da učinci integracije bivšeg povezanog društva na profitabilnost industrije Unije nisu bili dovoljno analizirani. Ta je strana tvrdila da je integracija imala negativan utjecaj na profitabilnost i da je time prouzročila štetu koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(89)

Ista je zainteresirana strana tvrdila da učinci integracije bivšeg povezanog društva na profitabilnost industrije Unije nisu bili dovoljno analizirani. Ta je strana tvrdila da je integracija imala negativan utjecaj na profitabilnost i da je time prouzročila štetu koju je pretrpjela industrija Unije.

| (90) | Komisija je nadalje ispitala učinke integracije bivšeg povezanog društva na odgovarajuće pokazatelje štete poput troškova proizvodnje, zaposlenosti, ulaganja i profitabilnosti. Napominje se da je predmetno povezano društvo bilo uključeno samo u prodaju predmetnog proizvoda. Utvrđeno je da je industrija Unije bila profitabilna tijekom financijske godine za vrijeme koje je provedena integracija (FG 2011./2012.). Sljedeće financijske godine (FG 2012./2013.) profitabilnost je zabilježila negativno kretanje. Međutim, do toga je došlo istodobno kad i do povećanja količine uvoza iz Indonezije koji se tijekom iste godine udvostručio. Na temelju toga analizom nije potvrđeno da je integracija bivšeg povezanog društva imala znatan negativan utjecaj na profitabilnost i stoga je potrebno odbaciti tvrdnje iznesene u vezi s time. |
| --- | --- |

(90)

Komisija je nadalje ispitala učinke integracije bivšeg povezanog društva na odgovarajuće pokazatelje štete poput troškova proizvodnje, zaposlenosti, ulaganja i profitabilnosti. Napominje se da je predmetno povezano društvo bilo uključeno samo u prodaju predmetnog proizvoda. Utvrđeno je da je industrija Unije bila profitabilna tijekom financijske godine za vrijeme koje je provedena integracija (FG 2011./2012.). Sljedeće financijske godine (FG 2012./2013.) profitabilnost je zabilježila negativno kretanje. Međutim, do toga je došlo istodobno kad i do povećanja količine uvoza iz Indonezije koji se tijekom iste godine udvostručio. Na temelju toga analizom nije potvrđeno da je integracija bivšeg povezanog društva imala znatan negativan utjecaj na profitabilnost i stoga je potrebno odbaciti tvrdnje iznesene u vezi s time.

2.8.3.   Troškovi rada

| (91) | Nekoliko strana tvrdilo je da povećanje troškova rada prouzročilo štetu koju je pretrpjela industrija Unije. Dok je povećanje ukupnih troškova jednako tako bilo posljedica povećanja troškova rada tijekom razmatranog razdoblja, ispitnim postupkom utvrđeno je da utjecaj povećanja troškova rada na ukupan trošak proizvodnje nije bio znatan (točne brojke nisu navedene zbog povjerljivosti). Zbog toga se znatnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije ne može smatrati posljedicom povećanja troškova rada i potrebno je odbaciti tvrdnje iznesene u vezi s time. |
| --- | --- |

(91)

Nekoliko strana tvrdilo je da povećanje troškova rada prouzročilo štetu koju je pretrpjela industrija Unije. Dok je povećanje ukupnih troškova jednako tako bilo posljedica povećanja troškova rada tijekom razmatranog razdoblja, ispitnim postupkom utvrđeno je da utjecaj povećanja troškova rada na ukupan trošak proizvodnje nije bio znatan (točne brojke nisu navedene zbog povjerljivosti). Zbog toga se znatnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije ne može smatrati posljedicom povećanja troškova rada i potrebno je odbaciti tvrdnje iznesene u vezi s time.

| (92) | Nakon objave zainteresirana strana tvrdila je da se troškovi rada ne bi trebali procjenjivati izolirano, već da je trebalo razmotriti i utjecaj povećanja različitih troškovnih elemenata u cjelini. |
| --- | --- |

(92)

Nakon objave zainteresirana strana tvrdila je da se troškovi rada ne bi trebali procjenjivati izolirano, već da je trebalo razmotriti i utjecaj povećanja različitih troškovnih elemenata u cjelini.

| (93) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 87. i 88., Komisija je procijenila povećanje troškova proizvodnje u cjelini te se stoga tvrdnja iznesena u tom pogledu odbacuje. |
| --- | --- |

(93)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 87. i 88., Komisija je procijenila povećanje troškova proizvodnje u cjelini te se stoga tvrdnja iznesena u tom pogledu odbacuje.

2.8.4.   Zatvaranja radi radova održavanja

| (94) | Nakon privremene objave jedna je zainteresirana strana tvrdila da se smanjenje proizvodnje i prodaje moglo pripisati zatvaranjima radi radova održavanja industrije Unije koja su prouzročila smanjenje količine prodaje. Stoga se smanjenje proizvodnje i količine prodaje industrije Unije ne bi trebalo pripisati uvozu iz Indonezije. |
| --- | --- |

(94)

Nakon privremene objave jedna je zainteresirana strana tvrdila da se smanjenje proizvodnje i prodaje moglo pripisati zatvaranjima radi radova održavanja industrije Unije koja su prouzročila smanjenje količine prodaje. Stoga se smanjenje proizvodnje i količine prodaje industrije Unije ne bi trebalo pripisati uvozu iz Indonezije.

| (95) | Ispitnom postupkom utvrđeno je da je do smanjenja proizvodnje između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka zaista došlo istodobno kad i do produljenog zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja koje je, međutim, izvršeno samo kako bi se pokušale smanjiti velike količine zaliha koje su bile posljedica smanjenja prodaje prethodnih godina tijekom promatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(95)

Ispitnom postupkom utvrđeno je da je do smanjenja proizvodnje između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka zaista došlo istodobno kad i do produljenog zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja koje je, međutim, izvršeno samo kako bi se pokušale smanjiti velike količine zaliha koje su bile posljedica smanjenja prodaje prethodnih godina tijekom promatranog razdoblja.

| (96) | Stoga je smanjenje proizvodnje i prodaje bilo posljedica povećanja dampinškog uvoza MNG-a iz Indonezije i tu je tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(96)

Stoga je smanjenje proizvodnje i prodaje bilo posljedica povećanja dampinškog uvoza MNG-a iz Indonezije i tu je tvrdnju potrebno odbaciti.

| (97) | Nakon objave druga zainteresirana strana ponovila je svoju tvrdnju da se šteta mogla pripisati zatvaranju proizvodnje radi radova održavanja i da nije bitno jesu li ta zatvaranja bila potrebna ili ne. Ta strana tvrdi da je samo utjecaj tih zatvaranja na profitabilnost industrije Unije trebalo uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(97)

Nakon objave druga zainteresirana strana ponovila je svoju tvrdnju da se šteta mogla pripisati zatvaranju proizvodnje radi radova održavanja i da nije bitno jesu li ta zatvaranja bila potrebna ili ne. Ta strana tvrdi da je samo utjecaj tih zatvaranja na profitabilnost industrije Unije trebalo uzeti u obzir.

| (98) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 95. i 96., zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja posljedica su smanjenja prodaje koje je pak posljedica povećanja dampinškog uvoza iz Indonezije. Stoga je uvoz iz Indonezije zaista prouzročio zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja te se ne može procijeniti izolirano niti se može smatrati da je prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između tog uvoza i nanesene štete. Stoga je tvrdnja predmetne zainteresirane strane odbačena. |
| --- | --- |

(98)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 95. i 96., zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja posljedica su smanjenja prodaje koje je pak posljedica povećanja dampinškog uvoza iz Indonezije. Stoga je uvoz iz Indonezije zaista prouzročio zatvaranja proizvodnje radi radova održavanja te se ne može procijeniti izolirano niti se može smatrati da je prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između tog uvoza i nanesene štete. Stoga je tvrdnja predmetne zainteresirane strane odbačena.

2.8.5.   Amortizacija indonezijske rupije

| (99) | Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da je amortizacija indonezijske rupije između siječnja 2012. i siječnja 2014. dala proizvođačima izvoznicima komparativnu prednost nepovezanu s njihovim odlukama o određivanju cijena. Ta je strana tvrdila da je potrebno ispitati utjecaj tog čimbenika. |
| --- | --- |

(99)

Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da je amortizacija indonezijske rupije između siječnja 2012. i siječnja 2014. dala proizvođačima izvoznicima komparativnu prednost nepovezanu s njihovim odlukama o određivanju cijena. Ta je strana tvrdila da je potrebno ispitati utjecaj tog čimbenika.

| (100) | U tom se pogledu podsjeća da se vjerojatan učinak dampinškog uvoza na cijene industrije Unije zapravo ispituje utvrđivanjem obaranja, pada i sprečavanja rasta cijena. U tu se svrhu uspoređuju dampinške izvozne cijene i prodajne cijene industrije Unije pri čemu se katkad izvozne cijene upotrijebljene za izračun štete trebaju pretvoriti u drugu valutu kako bi se dobila usporediva osnova. Stoga se primjenom deviznih tečajeva u tom kontekstu osigurava samo da je razlika u cijeni utvrđena na usporedivoj osnovi. Slijedom toga očito je da se u ovom slučaju devizni tečaj ne može smatrati čimbenikom koji nanosi štetu industriji Unije jer se isti ne može odvojiti od uvoza. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(100)

U tom se pogledu podsjeća da se vjerojatan učinak dampinškog uvoza na cijene industrije Unije zapravo ispituje utvrđivanjem obaranja, pada i sprečavanja rasta cijena. U tu se svrhu uspoređuju dampinške izvozne cijene i prodajne cijene industrije Unije pri čemu se katkad izvozne cijene upotrijebljene za izračun štete trebaju pretvoriti u drugu valutu kako bi se dobila usporediva osnova. Stoga se primjenom deviznih tečajeva u tom kontekstu osigurava samo da je razlika u cijeni utvrđena na usporedivoj osnovi. Slijedom toga očito je da se u ovom slučaju devizni tečaj ne može smatrati čimbenikom koji nanosi štetu industriji Unije jer se isti ne može odvojiti od uvoza. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.

2.8.6.   Zaključci

| (101) | Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s učinkom troškova sirovina i drugih troškova, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 117. do 120. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(101)

Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s učinkom troškova sirovina i drugih troškova, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 117. do 120. Privremene uredbe.

3.   Zaključak o uzročnosti

| (102) | Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s uzročnosti, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 121. do 125. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(102)

Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s uzročnosti, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 121. do 125. Privremene uredbe.

F.   INTERES UNIJE

1.   Interes industrije Unije

| (103) | Budući da nije bilo primjedaba u odnosu na interes industrije Unije, potvrđene su uvodne izjave od 127. do 129. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(103)

Budući da nije bilo primjedaba u odnosu na interes industrije Unije, potvrđene su uvodne izjave od 127. do 129. Privremene uredbe.

2.   Interes uvoznika/trgovaca

| (104) | Budući da nije bilo primjedaba u odnosu na interes nepovezanih uvoznika i trgovaca, potvrđene su uvodne izjave od 130. do 132. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(104)

Budući da nije bilo primjedaba u odnosu na interes nepovezanih uvoznika i trgovaca, potvrđene su uvodne izjave od 130. do 132. Privremene uredbe.

3.   Interes korisnika

| (105) | Nakon privremene objave jedan korisnik ponovio je svoju tvrdnju iz uvodne izjave 140. Privremene uredbe prema kojoj se očekuje znatno povećanje potrošnje MNG-a u Uniji, posebno zbog zabrane EU-a koja se odnosi na fosfate i druge spojeve fosfora koje će navodno zamijeniti MNG koji se upotrebljava u neprehrambenom sektoru. Isti je korisnik jednako tako tvrdio da bi kapacitet industrije Unije bio nedovoljan za opskrbu rastuće potražnje na tržištu Unije. Ta strana tvrdila je i da bi industrija Unije imala koristi od povećanja potrošnje jer bi mogla povećati svoju količinu prodaje. Isti korisnik ponovio je tvrdnju da ne bi bilo dovoljno alternativnih izvora opskrbe, posebno zbog toga što su proizvođači u ostalim trećim zemljama dio iste grupacije kao i industrija Unije i stoga ne opskrbljuju tržište Unije. |
| --- | --- |

(105)

Nakon privremene objave jedan korisnik ponovio je svoju tvrdnju iz uvodne izjave 140. Privremene uredbe prema kojoj se očekuje znatno povećanje potrošnje MNG-a u Uniji, posebno zbog zabrane EU-a koja se odnosi na fosfate i druge spojeve fosfora koje će navodno zamijeniti MNG koji se upotrebljava u neprehrambenom sektoru. Isti je korisnik jednako tako tvrdio da bi kapacitet industrije Unije bio nedovoljan za opskrbu rastuće potražnje na tržištu Unije. Ta strana tvrdila je i da bi industrija Unije imala koristi od povećanja potrošnje jer bi mogla povećati svoju količinu prodaje. Isti korisnik ponovio je tvrdnju da ne bi bilo dovoljno alternativnih izvora opskrbe, posebno zbog toga što su proizvođači u ostalim trećim zemljama dio iste grupacije kao i industrija Unije i stoga ne opskrbljuju tržište Unije.

| (106) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 141. Privremene uredbe, teško je predvidjeti na koji će način novi regulatorni okvir u Uniji koji se odnosi na zabranu fosfata i spojeva fosfora utjecati na industriju Unije. Predmetna strana jednako tako nije dostavila nikakve podatke ni dokaze o tome hoće li se i u kojoj mjeri zbog toga povećati potražnja MNG-a u Uniji. |
| --- | --- |

(106)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 141. Privremene uredbe, teško je predvidjeti na koji će način novi regulatorni okvir u Uniji koji se odnosi na zabranu fosfata i spojeva fosfora utjecati na industriju Unije. Predmetna strana jednako tako nije dostavila nikakve podatke ni dokaze o tome hoće li se i u kojoj mjeri zbog toga povećati potražnja MNG-a u Uniji.

| (107) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da je industrija Unije imala raspoloživ rezervni kapacitet i da bi mogla povećati svoju količinu proizvodnje te omogućiti opskrbu povećane potražnje na tržištu Unije, barem djelomično. Ukupni kapacitet Unije premašio je ukupnu potrošnju u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(107)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da je industrija Unije imala raspoloživ rezervni kapacitet i da bi mogla povećati svoju količinu proizvodnje te omogućiti opskrbu povećane potražnje na tržištu Unije, barem djelomično. Ukupni kapacitet Unije premašio je ukupnu potrošnju u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (108) | Što se tiče alternativnih izvora opskrbe, i kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 147. Privremene uredbe, ispitnim postupkom utvrđeno je da se MNG proizvodio u nekoliko trećih zemalja. Na početku promatranog razdoblja, odnosno tijekom FG 2010./2011., tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja (npr. Brazila, Vijetnama i Koreje) bio je znatan i smanjio se tek nakon povećanja jeftinog uvoza iz Indonezije. Ispitnim postupkom jednako je tako utvrđeno da je nekoliko trećih zemalja imalo dobavljače koji nisu pripadali istoj grupaciji kao industrija Unije. Uvoz iz ostalih trećih zemalja mogao bi se nastaviti ako se ponovno uspostave ravnopravni uvjeti na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(108)

Što se tiče alternativnih izvora opskrbe, i kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 147. Privremene uredbe, ispitnim postupkom utvrđeno je da se MNG proizvodio u nekoliko trećih zemalja. Na početku promatranog razdoblja, odnosno tijekom FG 2010./2011., tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja (npr. Brazila, Vijetnama i Koreje) bio je znatan i smanjio se tek nakon povećanja jeftinog uvoza iz Indonezije. Ispitnim postupkom jednako je tako utvrđeno da je nekoliko trećih zemalja imalo dobavljače koji nisu pripadali istoj grupaciji kao industrija Unije. Uvoz iz ostalih trećih zemalja mogao bi se nastaviti ako se ponovno uspostave ravnopravni uvjeti na tržištu Unije.

| (109) | Stoga je tvrdnje iznesene u tom pogledu potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(109)

Stoga je tvrdnje iznesene u tom pogledu potrebno odbaciti.

| (110) | Nakon konačne objave ista zainteresirana strana ponovila je svoju tvrdnju da će se potražnja za MNG-om u Uniji znatno povećati zbog predstojeće zabrane fosfata i da industrija Unije neće moći udovoljiti toj rastućoj potražnji u Uniji. Međutim, predmetna strana nije dostavila nikakve nove podatke ili konkretne dokaze te je stoga ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(110)

Nakon konačne objave ista zainteresirana strana ponovila je svoju tvrdnju da će se potražnja za MNG-om u Uniji znatno povećati zbog predstojeće zabrane fosfata i da industrija Unije neće moći udovoljiti toj rastućoj potražnji u Uniji. Međutim, predmetna strana nije dostavila nikakve nove podatke ili konkretne dokaze te je stoga ta tvrdnja odbačena.

| (111) | Ista zainteresirana strana isto tako je nakon konačne objave tvrdila da Komisija nije uzela u obzir postotak MNG-a u ukupnim troškovima deterdženata. Međutim, predmetna strana nije dostavila nikakve nove podatke kojima bi se osporili nalazi navedeni u uvodnim izjavama 138. i 139. privremene Uredbe prema kojima je mogući utjecaj mjera na to društvo ograničen. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(111)

Ista zainteresirana strana isto tako je nakon konačne objave tvrdila da Komisija nije uzela u obzir postotak MNG-a u ukupnim troškovima deterdženata. Međutim, predmetna strana nije dostavila nikakve nove podatke kojima bi se osporili nalazi navedeni u uvodnim izjavama 138. i 139. privremene Uredbe prema kojima je mogući utjecaj mjera na to društvo ograničen. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (112) | I na kraju, ista zainteresirana strana tvrdila je da nisu uzeti u obzir dodatni troškovi za neprehrambenu industriju i korisnike neprehrambenih proizvoda. Međutim, nije dostavila nikakve nove podatke ili dokaze te je stoga ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(112)

I na kraju, ista zainteresirana strana tvrdila je da nisu uzeti u obzir dodatni troškovi za neprehrambenu industriju i korisnike neprehrambenih proizvoda. Međutim, nije dostavila nikakve nove podatke ili dokaze te je stoga ta tvrdnja odbačena.

| (113) | Drugi je korisnik tvrdio da je utjecaj na korisnike mjera protiv Indonezije i Kine potrebno ocijeniti skupno. |
| --- | --- |

(113)

Drugi je korisnik tvrdio da je utjecaj na korisnike mjera protiv Indonezije i Kine potrebno ocijeniti skupno.

| (114) | Utjecaj obiju mjera na korisnike analiziran je posebno u kontekstu raspoloživosti alternativnih izvora opskrbe iz uvodne izjave 147. Privremene uredbe. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 108., tom je analizom utvrđeno da je čitav niz trećih zemalja imao mogućnost izvoza MNG-a u Uniju. Te su treće zemlje bile prisutne na tržištu Unije prije nego što je indonezijski dampinški uvoz ušao u Uniju u povećanim količinama. |
| --- | --- |

(114)

Utjecaj obiju mjera na korisnike analiziran je posebno u kontekstu raspoloživosti alternativnih izvora opskrbe iz uvodne izjave 147. Privremene uredbe. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 108., tom je analizom utvrđeno da je čitav niz trećih zemalja imao mogućnost izvoza MNG-a u Uniju. Te su treće zemlje bile prisutne na tržištu Unije prije nego što je indonezijski dampinški uvoz ušao u Uniju u povećanim količinama.

| (115) | Tvrdilo se da korisnici ne mogu prenijeti dodatne troškove antidampinške pristojbe na krajnjeg kupca s obzirom na visoku konkurentnost tržišta gotovih prehrambenih proizvoda Unije. |
| --- | --- |

(115)

Tvrdilo se da korisnici ne mogu prenijeti dodatne troškove antidampinške pristojbe na krajnjeg kupca s obzirom na visoku konkurentnost tržišta gotovih prehrambenih proizvoda Unije.

| (116) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 135. do 137. Privremene uredbe, u pogledu sektora hrane i pića MNG je činio samo oko 5 % ukupnog troška proizvoda koji sadržavaju MNG, a koje proizvode društva koja surađuju. Utvrđeno je da su ta društva profitabilna. Zainteresirana strana nije dostavila nikakve podatke koji bi ukazivali na suprotno. Stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 136. Privremene uredbe da bi mjere imale samo ograničeni utjecaj na ta društva, a tvrdnju iznesenu u tom pogledu potrebno je odbaciti. |
| --- | --- |

(116)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 135. do 137. Privremene uredbe, u pogledu sektora hrane i pića MNG je činio samo oko 5 % ukupnog troška proizvoda koji sadržavaju MNG, a koje proizvode društva koja surađuju. Utvrđeno je da su ta društva profitabilna. Zainteresirana strana nije dostavila nikakve podatke koji bi ukazivali na suprotno. Stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 136. Privremene uredbe da bi mjere imale samo ograničeni utjecaj na ta društva, a tvrdnju iznesenu u tom pogledu potrebno je odbaciti.

4.   Interes dobavljača sirovina

| (117) | Nakon privremene objave dva dobavljača osporila su zaključak iz uvodne izjave 143. Privremene uredbe navodeći da bi nestanak industrije Unije imao znatan utjecaj na njihovo poslovanje. Dobavljači su tvrdili da bi učinak potencijalnog zaustavljanja proizvodnje MNG-a u industriji Unije imao štetan učinak na njihovo cjelokupno poslovanje s obzirom na to da tvornice šećera ne mogu izbjeći proizvodnju određene količine šećernih sirupa i melase koje u najvećoj mjeri kupuje industrija Unije. Ako se šećer u tom obliku ne proda, to može utjecati na cjelokupnu učinkovitost predmetne tvornice. |
| --- | --- |

(117)

Nakon privremene objave dva dobavljača osporila su zaključak iz uvodne izjave 143. Privremene uredbe navodeći da bi nestanak industrije Unije imao znatan utjecaj na njihovo poslovanje. Dobavljači su tvrdili da bi učinak potencijalnog zaustavljanja proizvodnje MNG-a u industriji Unije imao štetan učinak na njihovo cjelokupno poslovanje s obzirom na to da tvornice šećera ne mogu izbjeći proizvodnju određene količine šećernih sirupa i melase koje u najvećoj mjeri kupuje industrija Unije. Ako se šećer u tom obliku ne proda, to može utjecati na cjelokupnu učinkovitost predmetne tvornice.

| (118) | Međutim, te tvrdnje nisu bile potkrijepljene i stoga ih se nije moglo uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(118)

Međutim, te tvrdnje nisu bile potkrijepljene i stoga ih se nije moglo uzeti u obzir.

5.   Ostale tvrdnje

| (119) | Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana ponovila je svoje primjedbe u vezi s navodnim dominantnim položajem industrije Unije, navodeći da bi uvođenjem mjera koje se odnose na MNG industrija Unije imala komparativnu prednost na tržištu Unije. Međutim, te tvrdnje nisu potkrijepljene novim dokazima. Stoga su potvrđeni zaključci iz uvodne izjave 145. Privremene uredbe, a tvrdnju iznesenu u tom pogledu potrebno je odbaciti. |
| --- | --- |

(119)

Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana ponovila je svoje primjedbe u vezi s navodnim dominantnim položajem industrije Unije, navodeći da bi uvođenjem mjera koje se odnose na MNG industrija Unije imala komparativnu prednost na tržištu Unije. Međutim, te tvrdnje nisu potkrijepljene novim dokazima. Stoga su potvrđeni zaključci iz uvodne izjave 145. Privremene uredbe, a tvrdnju iznesenu u tom pogledu potrebno je odbaciti.

6.   Zaključak o interesu Unije

| (120) | Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s interesom Unije, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 126. do 148. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(120)

Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s interesom Unije, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 126. do 148. Privremene uredbe.

G.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

1.   Razina uklanjanja štete (marža štete)

| (121) | Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana osporavala je ciljnu dobit upotrijebljenu kako bi se odredila razina uklanjanja štete kako je navedeno u uvodnoj izjavi 151. Privremene uredbe. Navedena je strana tvrdila da bi profitna marža prije oporezivanja u iznosu od 3 % do 5 % bila opravdana i tržišna razina dobiti temeljena na marži neto dobiti prije oporezivanja proizvođača MNG-a u dvjema azijskim zemljama ostvarenoj u 2013. |
| --- | --- |

(121)

Nakon privremene objave jedna zainteresirana strana osporavala je ciljnu dobit upotrijebljenu kako bi se odredila razina uklanjanja štete kako je navedeno u uvodnoj izjavi 151. Privremene uredbe. Navedena je strana tvrdila da bi profitna marža prije oporezivanja u iznosu od 3 % do 5 % bila opravdana i tržišna razina dobiti temeljena na marži neto dobiti prije oporezivanja proizvođača MNG-a u dvjema azijskim zemljama ostvarenoj u 2013.

| (122) | Profitna marža upotrijebljena za utvrđivanje razine uklanjanja štete odgovarala je profitnoj marži koju bi industrija Unije mogla opravdano očekivati u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 151. Privremene uredbe, dampinški uvoz iz Indonezije počeo je davati učinke tek tijekom treće godine promatranog razdoblja. Stoga se smatralo opravdanim utvrditi profitnu maržu pozivajući se na prve dvije godine promatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(122)

Profitna marža upotrijebljena za utvrđivanje razine uklanjanja štete odgovarala je profitnoj marži koju bi industrija Unije mogla opravdano očekivati u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 151. Privremene uredbe, dampinški uvoz iz Indonezije počeo je davati učinke tek tijekom treće godine promatranog razdoblja. Stoga se smatralo opravdanim utvrditi profitnu maržu pozivajući se na prve dvije godine promatranog razdoblja.

| (123) | Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s razinom uklanjanja štete, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 150. do 152. Privremene uredbe. |
| --- | --- |

(123)

Budući da nije bilo drugih primjedaba u vezi s razinom uklanjanja štete, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 150. do 152. Privremene uredbe.

2.   Konačne mjere

| (124) | S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije i u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, potrebno je uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz predmetnog proizvoda na razini dampinških marža, u skladu s pravilom niže pristojbe. U tom je slučaju pojedinačna stopa pristojbe jednog proizvođača izvoznika revidirana nakon privremene objave s obzirom na to da su određene transakcije isključene iz utvrđivanja njegove izvozne cijene. |
| --- | --- |

(124)

S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije i u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, potrebno je uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz predmetnog proizvoda na razini dampinških marža, u skladu s pravilom niže pristojbe. U tom je slučaju pojedinačna stopa pristojbe jednog proizvođača izvoznika revidirana nakon privremene objave s obzirom na to da su određene transakcije isključene iz utvrđivanja njegove izvozne cijene.

| (125) | Na temelju prethodno navedenog, stope pristojbi koje će se uvesti određene su kako slijedi:









  Država | Društvo | Dampinška marža
  (%) | Marža štete
  (%) | Konačna antidampinška pristojba
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonezija | PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 | [24,9 – 40,2] | 7,2 |
| Indonezija | PT. Miwon Indonesia | 13,3 | [27,9 – 43,6] | 13,3 |
| Indonezija | Sva ostala društva | 28,4 | [31,4 – 47,0] | 28,4 |

(125)

Na temelju prethodno navedenog, stope pristojbi koje će se uvesti određene su kako slijedi:

Država

Društvo

Dampinška marža

(%)

Marža štete

(%)

Konačna antidampinška pristojba

(%)

Indonezija

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2

[24,9 – 40,2]

7,2

Indonezija

PT. Miwon Indonesia

13,3

[27,9 – 43,6]

13,3

Indonezija

Sva ostala društva

28,4

[31,4 – 47,0]

28,4

| (126) | Pojedinačne stope antidampinške pristojbe određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvezeni predmetni proizvod koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima posebno navedenima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(126)

Pojedinačne stope antidampinške pristojbe određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvezeni predmetni proizvod koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima posebno navedenima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (127) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (4). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(127)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (4). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

| (128) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike među stopama pristojbi sveo na najmanji mogući, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica dostaviti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu. Uvoz uz koji nije priložen takav račun podliježe antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(128)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike među stopama pristojbi sveo na najmanji mogući, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica dostaviti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu. Uvoz uz koji nije priložen takav račun podliježe antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (129) | Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških mjera, antidampinška pristojba za sva ostala društva primjenjivat će se ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku, nego i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(129)

Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških mjera, antidampinška pristojba za sva ostala društva primjenjivat će se ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku, nego i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

3.   Konačna naplata privremenih pristojbi

| (130) | S obzirom na utvrđene dampinške marže i razinu štete nanesene industriji Unije, potrebno je konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom, koja je uvedena Privremenom uredbom. |
| --- | --- |

(130)

S obzirom na utvrđene dampinške marže i razinu štete nanesene industriji Unije, potrebno je konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom, koja je uvedena Privremenom uredbom.

| (131) | Odbor osnovan u skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje, |
| --- | --- |

(131)

Odbor osnovan u skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz mononatrij-glutamata trenutačno razvrstanog u oznaku ex 2922 42 00 (oznaka TARIC 2922420010) i podrijetlom iz Indonezije.

2.   Na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u tablici primjenjuju se sljedeće stope konačne antidampinške pristojbe:

| Društvo | Konačna antidampinška pristojba (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 | B961 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 | B962 |
| Sva ostala društva | 28,4 | B999 |

Društvo

Konačna antidampinška pristojba (%)

Dodatna oznaka TARIC

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2

B961

PT. Miwon Indonesia

13,3

B962

Sva ostala društva

28,4

B999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe određenih za društva iz stavka 2. je da se carinskim tijelima država članica dostavi valjani trgovački račun koji je u skladu sa zahtjevima iz Priloga. Ne predoči li se takav račun, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

4.   Ako nije navedeno drukčije, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.

Članak 2.

Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama na temelju Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 904/2014.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. siječnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) br. 904/2014 оd 20. kolovoza 2014. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije (SL L 246, 21.8.2014., str. 1.).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) br. 1036/2010 оd 15. studenoga 2010. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz zeolita A u prahu podrijetlom iz Bosne i Hercegovine (SL L 298, 16.11.2010., str. 27.).

3

(4)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

4

---

PRILOG

Izjava koju je potpisala službena osoba subjekta koji izdaje trgovački račun mora biti navedena na valjanom trgovačkom računu iz članka 1. stavka 3. u sljedećem obliku:

| — | ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun; |
| --- | --- |

—

ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun;

| — | sljedeća izjava:

  „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (količina) mononatrij-glutamata prodanog za izvoz u Europsku uniju i navedenog na ovom računu proizveo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Indoneziji. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” |
| --- | --- |

—

sljedeća izjava:

„Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (količina) mononatrij-glutamata prodanog za izvoz u Europsku uniju i navedenog na ovom računu proizveo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Indoneziji. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.”

Datum i potpis

---

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/70

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/85

оd 21. siječnja 2015.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. siječnja 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | EG | 285,0 |
| IL | 160,5 |
| MA | 126,0 |
| TR | 157,8 |
| ZZ | 182,3 |
| 0707 00 05 | JO | 241,9 |
| MA | 66,8 |
| TR | 179,2 |
| ZZ | 162,6 |
| 0709 91 00 | EG | 119,3 |
| ZZ | 119,3 |
| 0709 93 10 | MA | 235,4 |
| TR | 179,6 |
| ZZ | 207,5 |
| 0805 10 20 | EG | 50,2 |
| MA | 67,7 |
| TN | 52,0 |
| TR | 64,8 |
| ZA | 97,5 |
| ZZ | 66,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,6 |
| MA | 88,9 |
| ZZ | 115,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 115,2 |
| JM | 118,0 |
| KR | 153,2 |
| MA | 143,8 |
| TR | 114,1 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,2 |
| ZZ | 65,2 |
| 0808 10 80 | BR | 65,4 |
| CL | 87,7 |
| MK | 24,4 |
| US | 185,5 |
| ZZ | 90,8 |
| 0808 30 90 | CL | 265,9 |
| CN | 92,1 |
| US | 138,7 |
| ZZ | 165,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

EG

285,0

IL

160,5

MA

126,0

TR

157,8

ZZ

182,3

0707 00 05

JO

241,9

MA

66,8

TR

179,2

ZZ

162,6

0709 91 00

EG

119,3

ZZ

119,3

0709 93 10

MA

235,4

TR

179,6

ZZ

207,5

0805 10 20

EG

50,2

MA

67,7

TN

52,0

TR

64,8

ZA

97,5

ZZ

66,4

0805 20 10

IL

141,6

MA

88,9

ZZ

115,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

115,2

JM

118,0

KR

153,2

MA

143,8

TR

114,1

ZZ

128,9

0805 50 10

TR

65,2

ZZ

65,2

0808 10 80

BR

65,4

CL

87,7

MK

24,4

US

185,5

ZZ

90,8

0808 30 90

CL

265,9

CN

92,1

US

138,7

ZZ

165,6

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/73

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/86

оd 21. siječnja 2015.

o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole i zahtjevima za uvozna prava podnesenima od 1. do 7. siječnja 2015. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 616/2007 otvorene u sektoru mesa peradi

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188. stavke 1. i 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 616/2007 (2) otvorene su godišnje carinske kvote za uvoz proizvoda iz sektora mesa peradi podrijetlom iz Brazila, Tajlanda i ostalih trećih zemalja. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 616/2007 (2) otvorene su godišnje carinske kvote za uvoz proizvoda iz sektora mesa peradi podrijetlom iz Brazila, Tajlanda i ostalih trećih zemalja.

| (2) | Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. siječnja 2015. za podrazdoblje od 1. travnja do 30. lipnja 2015. za neke kvote premašuju raspoložive količine. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri uvozne dozvole mogu izdavati tako da se odredi koeficijent dodjele koji će se primjenjivati na količine za koje je podnesen zahtjev, izračunan u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 (3). |
| --- | --- |

(2)

Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. siječnja 2015. za podrazdoblje od 1. travnja do 30. lipnja 2015. za neke kvote premašuju raspoložive količine. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri uvozne dozvole mogu izdavati tako da se odredi koeficijent dodjele koji će se primjenjivati na količine za koje je podnesen zahtjev, izračunan u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 (3).

| (3) | Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozna prava podnesenima od 1. do 7. siječnja 2015. za podrazdoblje od 1. travnja do 30. lipnja 2015. za neke kvote premašuju raspoložive količine. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri uvozna prava mogu izdavati tako da se odredi koeficijent dodjele koji će se primjenjivati na količine za koje je podnesen zahtjev, izračunan u skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 u vezi s člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1301/2006. |
| --- | --- |

(3)

Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozna prava podnesenima od 1. do 7. siječnja 2015. za podrazdoblje od 1. travnja do 30. lipnja 2015. za neke kvote premašuju raspoložive količine. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri uvozna prava mogu izdavati tako da se odredi koeficijent dodjele koji će se primjenjivati na količine za koje je podnesen zahtjev, izračunan u skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 u vezi s člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1301/2006.

| (4) | Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 616/2007 za podrazdoblje od 1. travnja do 30. lipnja 2015. množe se s koeficijentom dodjele iz dijela A Priloga ovoj Uredbi.

2.   Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozna prava podnesenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 616/2007 za podrazdoblje od 1. travnja do 30. lipnja 2015. množe se s koeficijentom dodjele iz dijela B Priloga ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. siječnja 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 616/2007 od 4. lipnja 2007. o otvaranju i predviđanju upravljanja carinskim kvotama Zajednice u sektoru mesa peradi podrijetlom iz Brazila, Tajlanda i drugih trećih zemalja (SL L 142, 5.6.2007., str. 3.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1301/2006 od 31. kolovoza 2006. o utvrđivanju zajedničkih pravila za upravljanje uvoznim carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode kojima upravlja sustav uvoznih dozvola (SL L 238, 1.9.2006., str. 13.).

3

---

PRILOG

DIO A

| Skupina br. | Redni broj | Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni za podrazdoblje od 1. travnja do 30. lipnja 2015.
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,401561 |
| 2 | 09.4212 | 0,975198 |
| 4A | 09.4214 | — |
| 09.4251 | 0,954412 |
| 09.4252 | — |
| 6A | 09.4216 | 0,449999 |
| 09.4260 | 0,997014 |
| 7 | 09.4217 | — |
| 8 | 09.4218 | — |

Skupina br.

Redni broj

Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni za podrazdoblje od 1. travnja do 30. lipnja 2015.

(%)

1

09.4211

0,401561

2

09.4212

0,975198

4A

09.4214

—

09.4251

0,954412

09.4252

—

6A

09.4216

0,449999

09.4260

0,997014

7

09.4217

—

8

09.4218

—

DIO B

| Skupina br. | Redni broj | Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni za podrazdoblje od 1. travnja do 30. lipnja 2015.
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,661893 |
| 09.4254 | — |
| 09.4255 | — |
| 09.4256 | — |

Skupina br.

Redni broj

Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni za podrazdoblje od 1. travnja do 30. lipnja 2015.

(%)

5A

09.4215

0,661893

09.4254

—

09.4255

—

09.4256

—

---

ODLUKE

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/75

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/87

оd 21. siječnja 2015.

o prihvaćanju ponuđenog preuzimanja obveza u vezi s antidampinškim postupkom koji se odnosi na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 8.,

nakon savjetovanja s Odborom osnovanim člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | Dana 30. studenoga 2013. Europska komisija („Komisija”) najavila je u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije
   (2) pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i djelomičnih revizija tijekom važenja antidampinških mjera („revizije”) koje se primjenjuju na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) |
| --- | --- |

(1)

Dana 30. studenoga 2013. Europska komisija („Komisija”) najavila je u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije
   (2) pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i djelomičnih revizija tijekom važenja antidampinških mjera („revizije”) koje se primjenjuju na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”)

| (2) | Konačni nalazi i zaključci revizija utvrđeni su u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2015/82. (3) o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe i djelomičnih revizija tijekom važenja mjera na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Konačni nalazi i zaključci revizija utvrđeni su u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2015/82. (3) o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe i djelomičnih revizija tijekom važenja mjera na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe.

| (3) | Napominje se da su mjere na snazi (4) u obliku obveza za pet proizvođača izvoznika uključujući skupinu proizvođača izvoznika koje su prihvaćene Odlukom Komisije 2008/899/EZ (5) („obveze trenutačno na snazi”). |
| --- | --- |

(3)

Napominje se da su mjere na snazi (4) u obliku obveza za pet proizvođača izvoznika uključujući skupinu proizvođača izvoznika koje su prihvaćene Odlukom Komisije 2008/899/EZ (5) („obveze trenutačno na snazi”).

2.   OBVEZE

| (4) | Prije donošenja konačnih antidampinških mjera, tih pet proizvođača izvoznika u NRK-u koji su preuzeli obveze trenutačno na snazi prethodno navedene u uvodnoj izjavi 3., tj. COFCO Biochemical (Anhui), Jiangsu Guoxin Union Energy (prije Yixing-Union Biochemical), Grupacija RZBC, TTCA i Weifang Ensign Industry, ponudilo je nove obvezujuće cijene u skladu s člankom 8. Osnovne uredbe kako bi se zamijenile obveze trenutačno na snazi. |
| --- | --- |

(4)

Prije donošenja konačnih antidampinških mjera, tih pet proizvođača izvoznika u NRK-u koji su preuzeli obveze trenutačno na snazi prethodno navedene u uvodnoj izjavi 3., tj. COFCO Biochemical (Anhui), Jiangsu Guoxin Union Energy (prije Yixing-Union Biochemical), Grupacija RZBC, TTCA i Weifang Ensign Industry, ponudilo je nove obvezujuće cijene u skladu s člankom 8. Osnovne uredbe kako bi se zamijenile obveze trenutačno na snazi.

| (5) | Kao u obvezama trenutačno na snazi, u tim revidiranim ponudama za preuzimanje obveza proizvođači izvoznici ponudili su da će prodavati limunsku kiselinu po cijenama kojima se uklanjaju revidirani štetni učinci dampinga ili višim od toga. |
| --- | --- |

(5)

Kao u obvezama trenutačno na snazi, u tim revidiranim ponudama za preuzimanje obveza proizvođači izvoznici ponudili su da će prodavati limunsku kiselinu po cijenama kojima se uklanjaju revidirani štetni učinci dampinga ili višim od toga.

| (6) | Osim toga, ponudama se predviđa indeksiranje minimalnih uvoznih cijena s obzirom na to da su se cijene limunske kiseline znatno mijenjale prije, tijekom i nakon razdoblja ispitnog postupka. Indeksiranje se provodi u skladu s javnim kotacijama cijene kukuruza u EU-u, glavne sirovine uobičajeno korištene u proizvodnji limunske kiseline. |
| --- | --- |

(6)

Osim toga, ponudama se predviđa indeksiranje minimalnih uvoznih cijena s obzirom na to da su se cijene limunske kiseline znatno mijenjale prije, tijekom i nakon razdoblja ispitnog postupka. Indeksiranje se provodi u skladu s javnim kotacijama cijene kukuruza u EU-u, glavne sirovine uobičajeno korištene u proizvodnji limunske kiseline.

| (7) | Nadalje, kako bi smanjili rizik od kršenja cijena unakrsnim kompenzacijama cijena, proizvođači izvoznici ponudili su da podnose izvješće o svakoj prodaji izvan EU-a onim kupcima čija organizacija ili struktura premašuje granice Unije ako proizvođači izvoznici prodaju takvim kupcima u EU. |
| --- | --- |

(7)

Nadalje, kako bi smanjili rizik od kršenja cijena unakrsnim kompenzacijama cijena, proizvođači izvoznici ponudili su da podnose izvješće o svakoj prodaji izvan EU-a onim kupcima čija organizacija ili struktura premašuje granice Unije ako proizvođači izvoznici prodaju takvim kupcima u EU.

| (8) | Proizvođači izvoznici također će Komisiji dostavljati redovite podrobne podatke o svom izvozu u EU, što znači da Komisija može učinkovito nadzirati preuzete obveze. Nadalje, prodajna struktura tih društava je takva da Komisija smatra da je rizik od izbjegavanja dogovorenih obveza ograničen. |
| --- | --- |

(8)

Proizvođači izvoznici također će Komisiji dostavljati redovite podrobne podatke o svom izvozu u EU, što znači da Komisija može učinkovito nadzirati preuzete obveze. Nadalje, prodajna struktura tih društava je takva da Komisija smatra da je rizik od izbjegavanja dogovorenih obveza ograničen.

| (9) | Također se napominje da se Kineska trgovačka komora uvoznika i izvoznika metala, minerala i kemikalija („CCCMC”) pridružuje pet društava navedenih u uvodnoj izjavi 4. te da će CCCMC stoga također imati aktivnu ulogu u nadzoru preuzetih obveza. |
| --- | --- |

(9)

Također se napominje da se Kineska trgovačka komora uvoznika i izvoznika metala, minerala i kemikalija („CCCMC”) pridružuje pet društava navedenih u uvodnoj izjavi 4. te da će CCCMC stoga također imati aktivnu ulogu u nadzoru preuzetih obveza.

| (10) | S obzirom na to preuzimanje obveza koje su ponudili proizvođači izvoznici i CCCMC je prihvatljivo. |
| --- | --- |

(10)

S obzirom na to preuzimanje obveza koje su ponudili proizvođači izvoznici i CCCMC je prihvatljivo.

| (11) | Kako bi se Komisiji omogućio učinkovit nadzor nad poštovanjem preuzetih obveza od strane društava, kada se zahtjev za puštanje u slobodni promet u skladu s preuzetim obvezama predoči nadležnom carinskom tijelu, uvjet za izuzeće od antidampinške pristojbe bit će predočenje računa koji sadržava barem podatke navedene u Prilogu Provedbenoj uredbi (EU) 2015/82. Ta razina podataka potrebna je i kako bi se carinskim tijelima omogućilo da dovoljno precizno utvrde odgovara li pošiljka trgovačkoj dokumentaciji. Ako se ne predoči takav račun ili ako nisu ispunjeni drugi uvjeti predviđeni prethodno navedenom Provedbenom uredbom, plaća se odgovarajuća stopa antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se Komisiji omogućio učinkovit nadzor nad poštovanjem preuzetih obveza od strane društava, kada se zahtjev za puštanje u slobodni promet u skladu s preuzetim obvezama predoči nadležnom carinskom tijelu, uvjet za izuzeće od antidampinške pristojbe bit će predočenje računa koji sadržava barem podatke navedene u Prilogu Provedbenoj uredbi (EU) 2015/82. Ta razina podataka potrebna je i kako bi se carinskim tijelima omogućilo da dovoljno precizno utvrde odgovara li pošiljka trgovačkoj dokumentaciji. Ako se ne predoči takav račun ili ako nisu ispunjeni drugi uvjeti predviđeni prethodno navedenom Provedbenom uredbom, plaća se odgovarajuća stopa antidampinške pristojbe.

| (12) | Kako bi se osiguralo daljnje poštovanje preuzetih obveza, uvoznici su upućeni na prethodno navedenu Provedbenu uredbu prema kojoj neispunjavanje uvjeta predviđenih u toj Uredbi ili povlačenje prihvaćanja preuzimanja obveza od strane Komisije može dovesti do nastanka carinskog duga za odgovarajuće transakcije. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se osiguralo daljnje poštovanje preuzetih obveza, uvoznici su upućeni na prethodno navedenu Provedbenu uredbu prema kojoj neispunjavanje uvjeta predviđenih u toj Uredbi ili povlačenje prihvaćanja preuzimanja obveza od strane Komisije može dovesti do nastanka carinskog duga za odgovarajuće transakcije.

| (13) | U slučaju kršenja ili povlačenja obveze ili u slučaju da Komisija povuče prihvaćanje preuzimanja obveze, antidampinška pristojba uvedena u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe automatski se primjenjuje na temelju članka 8. stavka 9. Osnovne uredbe, |
| --- | --- |

(13)

U slučaju kršenja ili povlačenja obveze ili u slučaju da Komisija povuče prihvaćanje preuzimanja obveze, antidampinška pristojba uvedena u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe automatski se primjenjuje na temelju članka 8. stavka 9. Osnovne uredbe,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prihvaćaju se obveze koje su ponudili proizvođači izvoznici navedeni u nastavku zajedno s Kineskom trgovačkom komorom uvoznika i izvoznika metala, minerala i kemikalija, u vezi s antidampinškim postupkom koji se odnosi na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

| Država | Društvo | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Narodna Republika Kina | COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, provincija Anhui | A874 |
| Proizvodi RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, PRC i prodaje njegovo povezano trgovačko društvo RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, provincija Shandong | A926 |
| Proizvodi RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, provincija Shandong, PRC i prodaje njegovo povezano trgovačko društvo RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, provincija Shandong | A927 |
| TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, provincija Shandong | A878 |
| Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, provincija Jiangsu | A879 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, provincija Shandong | A882 |

Država

Društvo

Dodatna oznaka TARIC

Narodna Republika Kina

COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, provincija Anhui

A874

Proizvodi RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, PRC i prodaje njegovo povezano trgovačko društvo RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, provincija Shandong

A926

Proizvodi RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, provincija Shandong, PRC i prodaje njegovo povezano trgovačko društvo RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, provincija Shandong

A927

TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, provincija Shandong

A878

Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, provincija Jiangsu

A879

Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, provincija Shandong

A882

Članak 2.

Odluka 2008/899/EZ ovime se stavlja izvan snage.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. siječnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  SL C 351, 30.11.2013., str. 27.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/82 od 21. siječnja 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 i parcijalnim privremenim revizijama u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (vidjeti str. 8. ovog Službenog lista).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1193/2008 od 1. prosinca 2008. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremenih pristojba uvedenih na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 323, 3.12.2008., str. 1.).

4

(5)  Odluka Komisije 2008/899/EZ od 2. prosinca 2008. o prihvaćanju preuzimanja obveza u vezi s antidampinškim postupkom koji se odnosi na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 323, 3.12.2008., str. 62.).

5

---

III. Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/78

---

ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a

br. 153/2014

od 9. srpnja 2014.

o izmjeni Priloga X. (Usluge općenito) Sporazuma o EGP-u [2015/88]

ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,

budući da:

| (1) | Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (1) treba uključiti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(1)

Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (1) treba uključiti u Sporazum o EGP-u.

| (2) | Provedbenu direktivu Komisije 2012/52/EU od 20. prosinca 2012. o utvrđivanju mjera za lakše priznavanje medicinskih recepata izdanih u drugoj državi članici (2) treba uključiti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenu direktivu Komisije 2012/52/EU od 20. prosinca 2012. o utvrđivanju mjera za lakše priznavanje medicinskih recepata izdanih u drugoj državi članici (2) treba uključiti u Sporazum o EGP-u.

| (3) | Prilog X. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Prilog X. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U Prilogu X. Sporazumu o EGP-u u točki 1.c (Odluka Komisije 2011/130/EU) dodaje se sljedeće:

| „2. | 32011 L 0024: Direktiva 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (SL L 88, 4.4.2011., str. 45.).
  Odredbe Direktive, u smislu ovog Sporazuma, tumači se uz sljedeće prilagodbe:
  Ne dovodeći u pitanje budući razvoj Zajedničkog odbora EGP-a treba napomenuti da sljedeći zakoni nisu uključeni u Sporazum o EGP-u:






  (a) | Uredba Vijeća (EZ) br. 859/2003 od 14. svibnja 2003. o proširenju odredaba Uredbe (EEZ) br. 1408/71 i Uredbe (EEZ) br. 574/72 na državljane trećih zemalja koji tim odredbama još nisu obuhvaćeni isključivo na temelju svog državljanstva; |
| --- | --- | --- |

„2.

32011 L 0024: Direktiva 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (SL L 88, 4.4.2011., str. 45.).

Odredbe Direktive, u smislu ovog Sporazuma, tumači se uz sljedeće prilagodbe:

Ne dovodeći u pitanje budući razvoj Zajedničkog odbora EGP-a treba napomenuti da sljedeći zakoni nisu uključeni u Sporazum o EGP-u:

(a)

Uredba Vijeća (EZ) br. 859/2003 od 14. svibnja 2003. o proširenju odredaba Uredbe (EEZ) br. 1408/71 i Uredbe (EEZ) br. 574/72 na državljane trećih zemalja koji tim odredbama još nisu obuhvaćeni isključivo na temelju svog državljanstva;

| (b) | Uredba (EU) br. 1231/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o proširenju primjene Uredbe (EZ) br. 883/2004 i Uredbe (EZ) br. 987/2009 na državljane trećih zemalja koji tim uredbama još nisu obuhvaćeni isključivo na temelju svog državljanstva. |
| --- | --- |

(b)

Uredba (EU) br. 1231/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o proširenju primjene Uredbe (EZ) br. 883/2004 i Uredbe (EZ) br. 987/2009 na državljane trećih zemalja koji tim uredbama još nisu obuhvaćeni isključivo na temelju svog državljanstva.

Stoga se sva upućivanja na te zakone neće primjenjivati na države EFTA-e.

| 2.a | 32012 L 0052: Provedbena direktiva Komisije 2012/52/EU od 20. prosinca 2012. o utvrđivanju mjera za lakše priznavanje medicinskih recepata izdanih u drugoj državi članici (SL L 356, 22.12.2012., str. 68.)” |
| --- | --- |

2.a

32012 L 0052: Provedbena direktiva Komisije 2012/52/EU od 20. prosinca 2012. o utvrđivanju mjera za lakše priznavanje medicinskih recepata izdanih u drugoj državi članici (SL L 356, 22.12.2012., str. 68.)”

Članak 2.

Tekstovi direktive 2011/24/EU i Provedbene direktive 2012/52/EU na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije, vjerodostojni su.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu 10. srpnja 2014., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u podnesene (3).

Članak 4.

Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2014.

Za Zajednički odbor EGP-a

Predsjednik

Kurt JÄGER

---

(1)  SL L 88, 4.4.2011., str. 45.

1

(2)  SL L 356, 22.12.2012., str. 68.

2

(3)  Ustavni su zahtjevi navedeni.

3

---

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/80

---

ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a

br. 154/2014

od 9. srpnja 2014.

o izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u [2015/89]

ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,

budući da:

| (1) | Članak 29. Uredbe (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, o izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (1) treba uključiti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(1)

Članak 29. Uredbe (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, o izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (1) treba uključiti u Sporazum o EGP-u.

| (2) | Prilog XIII. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(2)

Prilog XIII. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U Prilogu XIII. Sporazumu o EGP-u u točki 41.c (Uredba (EU) br. 913/2010 Europskog parlamenta i Vijeća) dodaje se sljedeće:

„, kako je izmijenjena:

| — | 32013 R 1316: Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.).” |
| --- | --- |

—

32013 R 1316: Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.).”

Članak 2.

Tekstovi Uredbe (EU) br. 1316/2013 na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije, vjerodostojni su.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu 10. srpnja 2014., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u podnesene (2).

Članak 4.

Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2014.

Za Zajednički odbor EGP-a

Predsjednik

Kurt JÄGER

---

(1)  SL L 348, 20.12.2013., str. 129.

1

(2)  Ustavni zahtjevi nisu navedeni.

2

---

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/81

---

ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a

br. 155/2014

od 9. srpnja 2014.

o izmjeni Priloga XXII. (Pravo trgovačkih društava) Sporazumu o EGP-u [2015/90]

ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,

budući da:

| (1) | Provedbenu odluku Komisije 2013/288/EU od 13. lipnja 2013. o izmjeni Odluke 2011/30/EU o ekvivalentnosti sustava javnog nadzora, osiguranja kvalitete rada te istražnih i kaznenih sustava za revizore i revizorske subjekte određenih trećih zemalja te o prijelaznom razdoblju za nastavak revizorskih aktivnosti revizora i revizorskih subjekata određenih trećih zemalja u Europskoj uniji (1) treba uključiti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenu odluku Komisije 2013/288/EU od 13. lipnja 2013. o izmjeni Odluke 2011/30/EU o ekvivalentnosti sustava javnog nadzora, osiguranja kvalitete rada te istražnih i kaznenih sustava za revizore i revizorske subjekte određenih trećih zemalja te o prijelaznom razdoblju za nastavak revizorskih aktivnosti revizora i revizorskih subjekata određenih trećih zemalja u Europskoj uniji (1) treba uključiti u Sporazum o EGP-u.

| (2) | Prilog XXII. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(2)

Prilog XXII. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U Prilogu XXII. Sporazumu o EGP-u u točki 10.fd (Odluka Komisije 2011/30/EU) dodaje se sljedeće:

„, kako je izmijenjena:

| — | 32013 D 0288: Provedbenom odlukom Komisije 2013/288/EU od 13. lipnja 2013. (SL L 163, 15.6.2013., str. 26.).” |
| --- | --- |

—

32013 D 0288: Provedbenom odlukom Komisije 2013/288/EU od 13. lipnja 2013. (SL L 163, 15.6.2013., str. 26.).”

Članak 2.

Tekstovi Provedbene odluke 2013/288/EU na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije, vjerodostojni su.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu 10. srpnja 2014., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u podnesene (2).

Članak 4.

Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2014.

Za Zajednički odbor EGP-a

Predsjednik

Kurt JÄGER

---

(1)  SL L 163, 15.6.2013., str. 26.

1

(2)  Ustavni zahtjevi nisu navedeni.

2

---

Izjava država EFTA-e o Odluci Zajedničkog odbora EGP-a br. 155/2014 od 9. srpnja 2014. o uključivanju Provedbene odluke Komisije 2013/288/EU u Sporazum o EGP-u

„Provedbena odluka Komisije 2013/288/EU od 13. lipnja 2013. bavi se ekvivalentnosti trećih zemalja. Uključivanje te Odluke ne dovodi u pitanje područje primjene Sporazuma o EGP-u.”

---

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/83

---

ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a

br. 156/2014

od 9. srpnja 2014.

o izmjeni Priloga XXII. (Pravo trgovačkih društava) Sporazumu o EGP-u [2015/91]

ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,

budući da:

| (1) | Provedbenu odluku Komisije 2013/280/EU od 11. lipnja 2013.o prikladnosti nadležnih tijela Sjedinjenih Američkih Država na temelju Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) treba uključiti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenu odluku Komisije 2013/280/EU od 11. lipnja 2013.o prikladnosti nadležnih tijela Sjedinjenih Američkih Država na temelju Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) treba uključiti u Sporazum o EGP-u.

| (2) | Provedbenu odluku Komisije 2013/281/EU od 11. lipnja 2013. o ekvivalentnosti sustava javnog nadzora, osiguranja kvalitete rada te istražnih i kaznenih sustava za revizore i revizorske subjekte Sjedinjenih Američkih Država na temelju Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) treba uključiti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenu odluku Komisije 2013/281/EU od 11. lipnja 2013. o ekvivalentnosti sustava javnog nadzora, osiguranja kvalitete rada te istražnih i kaznenih sustava za revizore i revizorske subjekte Sjedinjenih Američkih Država na temelju Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) treba uključiti u Sporazum o EGP-u.

| (3) | Prilog XXII. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Prilog XXII. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U Prilogu XXII. Sporazumu o EGP-u u točki 10.fd (Odluka Komisije 2011/30/EU) dodaju se sljedeće točke:

| „10.fe | 32013 D 0280: Provedbena odluka Komisije 2013/280/EU od 11. lipnja 2013. o prikladnosti nadležnih tijela Sjedinjenih Američkih Država na temelju Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 161, 13.6.2013., str. 4.). |
| --- | --- |

„10.fe

32013 D 0280: Provedbena odluka Komisije 2013/280/EU od 11. lipnja 2013. o prikladnosti nadležnih tijela Sjedinjenih Američkih Država na temelju Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 161, 13.6.2013., str. 4.).

| 10.ff | 32013 D 0281: Provedbena odluka Komisije 2013/281/EU od 11. lipnja 2013. o ekvivalentnosti sustava javnog nadzora, osiguranja kvalitete rada te istražnih i kaznenih sustava za revizore i revizorske subjekte Sjedinjenih Američkih Država na temelju Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 161, 13.6.2013., str. 8.).” |
| --- | --- |

10.ff

32013 D 0281: Provedbena odluka Komisije 2013/281/EU od 11. lipnja 2013. o ekvivalentnosti sustava javnog nadzora, osiguranja kvalitete rada te istražnih i kaznenih sustava za revizore i revizorske subjekte Sjedinjenih Američkih Država na temelju Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 161, 13.6.2013., str. 8.).”

Članak 2.

Tekstovi Provedbenih odluka 2013/280/EU i 2013/281/EU na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije, vjerodostojni su.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu 10. srpnja 2014., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u podnesene (3).

Članak 4.

Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2014.

Za Zajednički odbor EGP-a

Predsjednik

Kurt JÄGER

---

(1)  SL L 161, 13.6.2013., str. 4.

1

(2)  SL L 161, 13.6.2013., str. 8.

2

(3)  Ustavni zahtjevi nisu navedeni.

3

---

Izjava država EFTA-e o Odluci Zajedničkog odbora EGP-a br. 156/2014 od 9. srpnja 2014. o uključivanju provedbenih odluka Komisije 2013/280/EU i 2013/281/EU u Sporazum o EGP-u

„Provedbena odluka Komisije 2013/280/EU od 11. lipnja 2013. o prikladnosti nadležnih tijela Sjedinjenih Američkih Država na temelju Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Provedbena uredba Komisije 2013/281/EU od 11. lipnja 2013. o ekvivalentnosti sustava javnog nadzora, osiguranja kvalitete rada te istražnih i kaznenih sustava za revizore i revizorske subjekte Sjedinjenih Američkih Država na temelju Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća bave se odnosima s trećim zemljama. Uključivanje te Odluke ne dovodi u pitanje područje primjene Sporazuma o EGP-u.”

---

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/85 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/85

---

ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a

br. 157/2014

od 9. srpnja 2014.

o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda [2015/92]

ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegove članke 86. i 98.,

budući da:

| (1) | Primjereno je proširiti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u kako bi se obuhvatila Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Primjereno je proširiti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u kako bi se obuhvatila Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (1).

| (2) | Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u bi stoga trebalo izmijeniti kako bi ta proširena suradnja mogla započeti od 1. siječnja 2014., |
| --- | --- |

(2)

Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u bi stoga trebalo izmijeniti kako bi ta proširena suradnja mogla započeti od 1. siječnja 2014.,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U članak 2. stavak 5. Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u dodaje se sljedeće:

| „— | 32013 R 1316: Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.).
  Države članice EFTA-e sudjelovat će samo u telekomunikacijskom sektoru Instrumenta za povezivanje Europe.
  Lihtenštajn je izuzet od sudjelovanja u tom programu te je oslobođen financijskog doprinosa tom programu.” |
| --- | --- |

„—

32013 R 1316: Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.).

Države članice EFTA-e sudjelovat će samo u telekomunikacijskom sektoru Instrumenta za povezivanje Europe.

Lihtenštajn je izuzet od sudjelovanja u tom programu te je oslobođen financijskog doprinosa tom programu.”

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana nakon posljednje obavijesti prema članku 103. stavku 1. Sporazuma o EGP-u (2).

2

Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.

Članak 3.

Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

Službenog lista Europske unije

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2014.

Za Zajednički odbor EGP-a

Predsjednik

Kurt JÄGER

---

(1)  SL L 348, 20.12.2013., str. 129.

1

(2)  Ustavni zahtjevi nisu naznačeni.

2

---

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/86

---

ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a

br. 158/2014

od 9. srpnja 2014.

o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda [2015/93]

ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegove članke 86. i 98.,

budući da:

| (1) | Primjereno je proširiti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u kako bi se obuhvatila Uredba (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. (1). |
| --- | --- |

(1)

Primjereno je proširiti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u kako bi se obuhvatila Uredba (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. (1).

| (2) | Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u bi stoga trebalo izmijeniti kako bi ta proširena suradnja mogla započeti od 1. siječnja 2014., |
| --- | --- |

(2)

Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u bi stoga trebalo izmijeniti kako bi ta proširena suradnja mogla započeti od 1. siječnja 2014.,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Članak 5. Protokola 31. mijenja se kako slijedi:

| 1. | U stavku 5. riječi „, a u programu iz četrnaeste alineje od 1. siječnja 2014.” umeću se nakon riječi „u programu iz trinaeste alineje od 1. siječnja 2012.” |
| --- | --- |

1.

U stavku 5. riječi „, a u programu iz četrnaeste alineje od 1. siječnja 2014.” umeću se nakon riječi „u programu iz trinaeste alineje od 1. siječnja 2012.”

| 2. | U stavak 8. dodaje se sljedeća alineja:






  „— | 32013 R 1381: Uredba (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. (SL L 354, 28.12.2013., str. 62.).
  Lihtenštajn sudjeluje samo u aktivnostima u okviru proračunskih stavki 33 01 04 01 Rashodi za potporu pravima i građanstvu i 33 02 02 Promicanje nediskriminacije i ravnopravnosti.
  Norveška je izuzeta od sudjelovanja u tom programu te je oslobođena financijskog doprinosa programu.” |
| --- | --- | --- |

2.

U stavak 8. dodaje se sljedeća alineja:

„—

32013 R 1381: Uredba (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. (SL L 354, 28.12.2013., str. 62.).

Lihtenštajn sudjeluje samo u aktivnostima u okviru proračunskih stavki 33 01 04 01 Rashodi za potporu pravima i građanstvu i 33 02 02 Promicanje nediskriminacije i ravnopravnosti.

Norveška je izuzeta od sudjelovanja u tom programu te je oslobođena financijskog doprinosa programu.”

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana nakon posljednje obavijesti prema članku 103. stavku 1. Sporazuma o EGP-u (2).

Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.

Članak 3.

Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2014.

Za Zajednički odbor EGP-a

Predsjednik

Kurt JÄGER

---

(1)  SL L 354, 28.12.2013., str. 62.

1

(2)  Ustavni zahtjevi nisu naznačeni.

2

---

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/87

---

ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a

br. 159/2014

od 9. srpnja 2014.

o izmjeni određenih priloga Sporazumu i protokola uz Sporazum o EGP-u [2015/94]

ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,

budući da:

| (1) | Člankom 128. Sporazuma o EGP-u utvrđuje se da svaka europska država koja postane članicom Europske unije podnese zahtjev za pristup Sporazumu o EGP-u i uvjeti takva sudjelovanja predmet su sporazuma između ugovornih stranaka i države podnositeljice zahtjeva. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 128. Sporazuma o EGP-u utvrđuje se da svaka europska država koja postane članicom Europske unije podnese zahtjev za pristup Sporazumu o EGP-u i uvjeti takva sudjelovanja predmet su sporazuma između ugovornih stranaka i države podnositeljice zahtjeva.

| (2) | Nakon uspješnog zaključenja pregovora o proširenju Europske unije, Republika Hrvatska („nova ugovorna stranka”) podnijela je zahtjev za pristup Sporazumu o EGP-u. |
| --- | --- |

(2)

Nakon uspješnog zaključenja pregovora o proširenju Europske unije, Republika Hrvatska („nova ugovorna stranka”) podnijela je zahtjev za pristup Sporazumu o EGP-u.

| (3) | Sporazum o sudjelovanju Republike Hrvatske u Europskom gospodarskom prostoru (1) („Sporazum o proširenju EGP-a”), potpisan je 11. travnja 2014. |
| --- | --- |

(3)

Sporazum o sudjelovanju Republike Hrvatske u Europskom gospodarskom prostoru (1) („Sporazum o proširenju EGP-a”), potpisan je 11. travnja 2014.

| (4) | U skladu s člankom 1. stavkom 2. Sporazuma o proširenju EGP-a, odredbe Sporazuma o EGP-u, kako su izmijenjene odlukama Zajedničkog odbora EGP-a donesene prije 30. lipnja 2011., od stupanja na snagu Sporazuma o proširenju EGP-a, obvezujuće su za nove ugovorne stranke pod istim uvjetima kao i za sadašnje ugovorne stranke, kako su definirane u Sporazumu o proširenju EGP-a, i pod istim uvjetima koji su utvrđeni u Sporazumu o proširenju EGP-a. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 1. stavkom 2. Sporazuma o proširenju EGP-a, odredbe Sporazuma o EGP-u, kako su izmijenjene odlukama Zajedničkog odbora EGP-a donesene prije 30. lipnja 2011., od stupanja na snagu Sporazuma o proširenju EGP-a, obvezujuće su za nove ugovorne stranke pod istim uvjetima kao i za sadašnje ugovorne stranke, kako su definirane u Sporazumu o proširenju EGP-a, i pod istim uvjetima koji su utvrđeni u Sporazumu o proširenju EGP-a.

| (5) | Od 30. lipnja 2011. odlukama Zajedničkog odbora EGP-a u Sporazum o EGP-u uneseni su brojni akti EU-a. |
| --- | --- |

(5)

Od 30. lipnja 2011. odlukama Zajedničkog odbora EGP-a u Sporazum o EGP-u uneseni su brojni akti EU-a.

| (6) | Radi osiguranja homogenosti Sporazuma o EGP-u te pravne sigurnosti pojedinaca i gospodarskih subjekata, potrebno je pojasniti da su akti EU-a na koje se upućuje ili koji su sadržani u navedenim odlukama obvezujući za nove ugovorne stranke od stupanja na snagu Sporazuma o proširenju EGP-a. |
| --- | --- |

(6)

Radi osiguranja homogenosti Sporazuma o EGP-u te pravne sigurnosti pojedinaca i gospodarskih subjekata, potrebno je pojasniti da su akti EU-a na koje se upućuje ili koji su sadržani u navedenim odlukama obvezujući za nove ugovorne stranke od stupanja na snagu Sporazuma o proširenju EGP-a.

| (7) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Sporazuma o proširenju EGP-a, kada su potrebne prilagodbe aktima EU-a koji su uključeni u Sporazum prije datuma stupanja na snagu Sporazuma o proširenju EGP-a zbog sudjelovanja nove ugovorne stranke u Europskome gospodarskom prostoru, a te prilagodbe nisu bile predviđene u Sporazumu o proširenju EGP-a, te se prilagodbe rješavaju u skladu s postupcima utvrđenim u Sporazumu o EGP-u. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Sporazuma o proširenju EGP-a, kada su potrebne prilagodbe aktima EU-a koji su uključeni u Sporazum prije datuma stupanja na snagu Sporazuma o proširenju EGP-a zbog sudjelovanja nove ugovorne stranke u Europskome gospodarskom prostoru, a te prilagodbe nisu bile predviđene u Sporazumu o proširenju EGP-a, te se prilagodbe rješavaju u skladu s postupcima utvrđenim u Sporazumu o EGP-u.

| (8) | U skladu s člankom 4. stavkom 2. Sporazuma o proširenju EGP-a, svi dogovori značajni za Sporazum o EGP-u iz Akta ili doneseni na temelju Akta o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske i prilagodbama Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (2) („Akt o pristupanju od 9. prosinca 2011.”), a koji nisu navedeni u Sporazumu o proširenju EGP-a, rješavat će se u skladu s postupcima utvrđenim u Sporazumu o EGP-u. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 4. stavkom 2. Sporazuma o proširenju EGP-a, svi dogovori značajni za Sporazum o EGP-u iz Akta ili doneseni na temelju Akta o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske i prilagodbama Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (2) („Akt o pristupanju od 9. prosinca 2011.”), a koji nisu navedeni u Sporazumu o proširenju EGP-a, rješavat će se u skladu s postupcima utvrđenim u Sporazumu o EGP-u.

| (9) | Na temelju Protokola 44 uz Sporazum o EGP-u o zaštitnim mehanizmima u skladu s proširenjima Europskoga gospodarskog prostora, koji se umeće u Sporazum o EGP-u u članku 2. stavku 2. Sporazuma o EGP-u, postupak odlučivanja predviđen Sporazumom primjenjuje se i na odluke koje donosi Europska komisija u primjeni članka 38. Akta o pristupanju od 9. prosinca 2011. |
| --- | --- |

(9)

Na temelju Protokola 44 uz Sporazum o EGP-u o zaštitnim mehanizmima u skladu s proširenjima Europskoga gospodarskog prostora, koji se umeće u Sporazum o EGP-u u članku 2. stavku 2. Sporazuma o EGP-u, postupak odlučivanja predviđen Sporazumom primjenjuje se i na odluke koje donosi Europska komisija u primjeni članka 38. Akta o pristupanju od 9. prosinca 2011.

| (10) | Priloge i Protokole Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(10)

Priloge i Protokole Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (11) | Izmjene Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 (3) predviđene Aktom o pristupanju od 9. prosinca 2011. uključit će se u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(11)

Izmjene Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 (3) predviđene Aktom o pristupanju od 9. prosinca 2011. uključit će se u Sporazum o EGP-u.

| (12) | Uredbu Komisije (EU) br. 481/2013 od 24. svibnja 2013. o prilagodbi Provedbene uredbe (EU) br. 788/2012 u pogledu broja uzoraka koje Hrvatska mora uzeti i analizirati za kombinacije pesticida/sredstva (4) treba unijeti Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(12)

Uredbu Komisije (EU) br. 481/2013 od 24. svibnja 2013. o prilagodbi Provedbene uredbe (EU) br. 788/2012 u pogledu broja uzoraka koje Hrvatska mora uzeti i analizirati za kombinacije pesticida/sredstva (4) treba unijeti Sporazum o EGP-u.

| (13) | Uredbu Vijeća (EU) br. 517/2013 od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih uredaba i odluka u područjima slobodnog kretanja robe, slobode kretanja osoba, prava poduzeća, politike tržišnog natjecanja, poljoprivrede, sigurnosti hrane, veterinarstva i fitosanitarne politike, prometne politike, energetike, poreza, statistike, transeuropskih mreža, pravosuđa i temeljnih prava, pravde, slobode i sigurnosti, okoliša, carinske unije, vanjskih odnosa, vanjske, sigurnosne i obrambene politike i institucija zbog pristupanja Republike Hrvatske (5) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(13)

Uredbu Vijeća (EU) br. 517/2013 od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih uredaba i odluka u područjima slobodnog kretanja robe, slobode kretanja osoba, prava poduzeća, politike tržišnog natjecanja, poljoprivrede, sigurnosti hrane, veterinarstva i fitosanitarne politike, prometne politike, energetike, poreza, statistike, transeuropskih mreža, pravosuđa i temeljnih prava, pravde, slobode i sigurnosti, okoliša, carinske unije, vanjskih odnosa, vanjske, sigurnosne i obrambene politike i institucija zbog pristupanja Republike Hrvatske (5) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (14) | Uredbu Komisije (EU) br. 519/2013 od 21. veljače 2013. o prilagodbi određenih uredbi i odluka u području slobode kretanja robe, slobode kretanja osoba, prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga, prava trgovačkih društava, politike tržišnog natjecanja, poljoprivrede, sigurnosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike, ribarstva, prometne politike, energetike, oporezivanja, statistike, socijalne politike i zapošljavanja, zaštite okoliša, carinske unije, vanjskih odnosa te vanjske, sigurnosne i obrambene politike zbog pristupanja Hrvatske (6) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(14)

Uredbu Komisije (EU) br. 519/2013 od 21. veljače 2013. o prilagodbi određenih uredbi i odluka u području slobode kretanja robe, slobode kretanja osoba, prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga, prava trgovačkih društava, politike tržišnog natjecanja, poljoprivrede, sigurnosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike, ribarstva, prometne politike, energetike, oporezivanja, statistike, socijalne politike i zapošljavanja, zaštite okoliša, carinske unije, vanjskih odnosa te vanjske, sigurnosne i obrambene politike zbog pristupanja Hrvatske (6) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (15) | Uredba Komisije (EU) br. 656/2013 оd 10. srpnja 2013. kojom se utvrđuju prijelazne mjere povezane s obrascem putovnice izdane u Hrvatskoj za pse, mačke i pitome vretice (7) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(15)

Uredba Komisije (EU) br. 656/2013 оd 10. srpnja 2013. kojom se utvrđuju prijelazne mjere povezane s obrascem putovnice izdane u Hrvatskoj za pse, mačke i pitome vretice (7) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (16) | Direktivu Vijeća 2013/15/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području slobodnog kretanja robe zbog pristupanja Republike Hrvatske (8) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(16)

Direktivu Vijeća 2013/15/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području slobodnog kretanja robe zbog pristupanja Republike Hrvatske (8) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (17) | Direktivu Vijeća 2013/16/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području prava trgovačkih društava zbog pristupanja Republike Hrvatske (9) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(17)

Direktivu Vijeća 2013/16/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području prava trgovačkih društava zbog pristupanja Republike Hrvatske (9) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (18) | Direktivu Vijeća 2013/17/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području okoliša zbog pristupanja Republike Hrvatske (10) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(18)

Direktivu Vijeća 2013/17/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području okoliša zbog pristupanja Republike Hrvatske (10) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (19) | Direktivu Vijeća 2013/18/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi Direktive 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora zbog pristupanja Republike Hrvatske (11) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(19)

Direktivu Vijeća 2013/18/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi Direktive 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora zbog pristupanja Republike Hrvatske (11) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (20) | Direktivu Vijeća 2013/20/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području sigurnosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike zbog pristupanja Republike Hrvatske (12) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(20)

Direktivu Vijeća 2013/20/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području sigurnosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike zbog pristupanja Republike Hrvatske (12) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (21) | Direktivu Vijeća 2013/21/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi Direktive Vijeća 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u području okoliša, zbog pristupanja Republike Hrvatske (13) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(21)

Direktivu Vijeća 2013/21/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi Direktive Vijeća 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u području okoliša, zbog pristupanja Republike Hrvatske (13) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (22) | Direktivu Vijeća 2013/22/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području prometne politike zbog pristupanja Republike Hrvatske (14) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(22)

Direktivu Vijeća 2013/22/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području prometne politike zbog pristupanja Republike Hrvatske (14) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (23) | Direktivu Vijeća 2013/23/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području financijskih usluga zbog pristupanja Republike Hrvatske (15) treba unijeti u Sporazum. |
| --- | --- |

(23)

Direktivu Vijeća 2013/23/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području financijskih usluga zbog pristupanja Republike Hrvatske (15) treba unijeti u Sporazum.

| (24) | Direktivu Vijeća 2013/24/EU od 13. svibnja 2013. o prilagođavanju određenih direktiva u području prava društava zbog pristupanja Republike Hrvatske (16) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(24)

Direktivu Vijeća 2013/24/EU od 13. svibnja 2013. o prilagođavanju određenih direktiva u području prava društava zbog pristupanja Republike Hrvatske (16) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (25) | Direktivu Vijeća 2013/25/EU od 13. svibnja 2013. o prilagođavanju određenih direktiva u području prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga zbog pristupanja Republike Hrvatske (17) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(25)

Direktivu Vijeća 2013/25/EU od 13. svibnja 2013. o prilagođavanju određenih direktiva u području prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga zbog pristupanja Republike Hrvatske (17) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (26) | Direktivu Komisije 2013/26/EU оd 8. veljače 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području sigurnosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike zbog pristupanja Hrvatske (18) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(26)

Direktivu Komisije 2013/26/EU оd 8. veljače 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području sigurnosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike zbog pristupanja Hrvatske (18) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (27) | Provedbenu odluku Komisije 2013/290/EU od 14. lipnja 2013. o izmjeni Odluke 2009/821/EZ vezano uz popis graničnih inspekcijskih postaja i veterinarskih jedinica u okviru sustava Traces radi pristupanja Hrvatske (19) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(27)

Provedbenu odluku Komisije 2013/290/EU od 14. lipnja 2013. o izmjeni Odluke 2009/821/EZ vezano uz popis graničnih inspekcijskih postaja i veterinarskih jedinica u okviru sustava Traces radi pristupanja Hrvatske (19) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (28) | Provedbenu odluku Komisije 2013/291/EU od 14. lipnja 2013. o utvrđivanju prijelaznih mjera za određene proizvode životinjskog podrijetla obuhvaćene Uredbom (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća uvezene u Hrvatsku iz trećih zemalja prije 1. srpnja 2013. (20) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(28)

Provedbenu odluku Komisije 2013/291/EU od 14. lipnja 2013. o utvrđivanju prijelaznih mjera za određene proizvode životinjskog podrijetla obuhvaćene Uredbom (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća uvezene u Hrvatsku iz trećih zemalja prije 1. srpnja 2013. (20) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (29) | Provedbenu odluku Komisije 2013/346/EU od 28. lipnja 2013. o odobrenju plana za odobrenje gospodarskih subjekata u svrhu trgovine unutar Unije peradi i jajima za valenje, koji je dostavila Hrvatska prema Direktivi Vijeća 2009/158/EZ (21) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(29)

Provedbenu odluku Komisije 2013/346/EU od 28. lipnja 2013. o odobrenju plana za odobrenje gospodarskih subjekata u svrhu trgovine unutar Unije peradi i jajima za valenje, koji je dostavila Hrvatska prema Direktivi Vijeća 2009/158/EZ (21) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (30) | Provedbenu odluku Komisije 2013/347/EU od 28. lipnja 2013. o odobrenju kriznih planova za kontrolu određenih bolesti životinja, koje je dostavila Hrvatska (22) treba unijeti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(30)

Provedbenu odluku Komisije 2013/347/EU od 28. lipnja 2013. o odobrenju kriznih planova za kontrolu određenih bolesti životinja, koje je dostavila Hrvatska (22) treba unijeti u Sporazum o EGP-u.

| (31) | Kako se Sporazumom o EGP-u unutarnje tržište proširuje na države EFTA-e, za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta potrebno je da se ova odluka primjenjuje i da stupi na snagu bez nepotrebnog odgađanja. |
| --- | --- |

(31)

Kako se Sporazumom o EGP-u unutarnje tržište proširuje na države EFTA-e, za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta potrebno je da se ova odluka primjenjuje i da stupi na snagu bez nepotrebnog odgađanja.

| (32) | S obzirom na to da Sporazum o proširenju EGP-a još nije stupio na snagu, ali se na privremenoj osnovi primjenjuje, ova će se Odluka, do stupanja na snagu Sporazuma o proširenju EGP-a, također privremeno primjenjivati, |
| --- | --- |

(32)

S obzirom na to da Sporazum o proširenju EGP-a još nije stupio na snagu, ali se na privremenoj osnovi primjenjuje, ova će se Odluka, do stupanja na snagu Sporazuma o proširenju EGP-a, također privremeno primjenjivati,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluke Zajedničkog odbora EGP-a donesene poslije 30. lipnja 2011. za nove su ugovorne stranke obvezujuće.

Članak 2.

Tekstovi Odluka Zajedničkog odbora EGP-a iz članka 1. ugovorne stranke sastavljaju i ovjeravaju na hrvatskom jeziku.

Članak 3.

U poglavlje XXVII. Priloga II. Sporazumu o EGP-u u točku 9. (Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća) dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 1 2012 J003: Akt o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske i prilagodbama Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, donesen 9. prosinca 2011. (SL L 112, 24.4.2012., str. 21.).” |
| --- | --- |

„—

1 2012 J003: Akt o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske i prilagodbama Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, donesen 9. prosinca 2011. (SL L 112, 24.4.2012., str. 21.).”

Članak 4.

Prijelazne odredbe iz Priloga I. ovoj Odluci unose se u Sporazum o EGP-u i dio su njega.

Članak 5.

1.   U točke prilogâ Sporazumu o EGP-u i protokolâ uz Sporazum o EGP-u navedene u Prilogu II. ovoj Odluci dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 R 0517: Uredba Vijeća (EU) br. 517/2013 od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 1.).” |
| --- | --- |

„—

32013 R 0517: Uredba Vijeća (EU) br. 517/2013 od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 1.).”

2.   U točke prilogâ Sporazumu o EGP-u i protokolâ uz Sporazum o EGP-u navedene u Prilogu III. ovoj Odluci dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 R 0519: Uredba Komisije (EU) br. 519/2013 od 21. veljače 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 74.).” |
| --- | --- |

„—

32013 R 0519: Uredba Komisije (EU) br. 519/2013 od 21. veljače 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 74.).”

3.   Ako je alineja iz prethodnih stavaka prva alineja koja se dodaje u točku o kojoj je riječ, prethode joj riječi „, kako je izmijenjena:”.

Članak 6.

1.   U točke Priloga Sporazumu o EGP-u navedene u Prilogu IV. ovoj Odluci dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 L 0015: Direktiva Vijeća 2013/15/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 172.).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0015: Direktiva Vijeća 2013/15/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 172.).”

2.   U točke prilogâ Sporazumu o EGP-u i protokolâ uz Sporazum o EGP-u navedene u Prilogu V. ovoj Odluci dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 L 0016: Direktiva Vijeća 2013/16/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 184.).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0016: Direktiva Vijeća 2013/16/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 184.).”

3.   U točke prilogâ Sporazumu o EGP-u i protokolâ uz Sporazum o EGP-u navedene u Prilogu VI. ovoj Odluci dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 L 0017: Direktiva Vijeća 2013/17/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 193.).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0017: Direktiva Vijeća 2013/17/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 193.).”

4.   U točke prilogâ Sporazumu o EGP-u i protokolâ uz Sporazum o EGP-u navedene u Prilogu VII. ovoj Odluci dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 L 0018: Direktiva Vijeća 2013/18/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 230.).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0018: Direktiva Vijeća 2013/18/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 230.).”

5.   U točke prilogâ Sporazumu o EGP-u i protokolâ uz Sporazum o EGP-u navedene u Prilogu VIII. ovoj Odluci dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 L 0020: Direktiva Vijeća 2013/20/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 234.).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0020: Direktiva Vijeća 2013/20/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 234.).”

6.   U točke prilogâ Sporazumu o EGP-u i protokolâ uz Sporazum o EGP-u navedene u Prilogu IX. ovoj Odluci dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 L 0021: Direktiva Vijeća 2013/21/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 240.).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0021: Direktiva Vijeća 2013/21/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 240.).”

7.   U točke prilogâ Sporazumu o EGP-u i protokola uz Sporazum o EGP-u navedene u Prilogu X. ovoj Odluci dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 L 0022: Direktiva Vijeća 2013/22/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 356.).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0022: Direktiva Vijeća 2013/22/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 356.).”

8.   U točke prilogâ Sporazumu o EGP-u i protokolâ uz Sporazum o EGP-u navedene u Prilogu XI. ovoj Odluci dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 L 0023: Direktiva Vijeća 2013/23/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 362.).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0023: Direktiva Vijeća 2013/23/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 362.).”

9.   U točke prilogâ Sporazumu o EGP-u i protokolâ uz Sporazum o EGP-u navedene u Prilogu XII. ovoj Odluci dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 L 0024: Direktiva Vijeća 2013/24/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 365.).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0024: Direktiva Vijeća 2013/24/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 365.).”

10.   U točke prilogâ Sporazumu o EGP-u i protokolâ uz Sporazum o EGP-u navedene u Prilogu XIII. ovoj Odluci dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 L 0025: Direktiva Vijeća 2013/25/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 368.).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0025: Direktiva Vijeća 2013/25/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 368.).”

11.   U točke prilogâ Sporazumu o EGP-u i protokolâ uz Sporazum o EGP-u navedene u Prilogu XIV. ovoj Odluci dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 L 0026: Direktiva Vijeća 2013/26/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 376.).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0026: Direktiva Vijeća 2013/26/EU od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 376.).”

12.   Ako je alineja iz prethodnih stavaka prva alineja koja se dodaje točki o kojoj je riječ, prethode joj riječi „kako je izmijenjena:”.

13.   Druge prilagodbe koje su potrebne zbog akata uključenih prethodnim stavcima navedene su u dijelu II. odgovarajućih priloga ovoj Odluci.

Članak 7.

1.   U dio 1.2. poglavlja I. Priloga I. Sporazumu o EGP-u u točku 39. (Odluka Komisije 2009/821/EZ) dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 D 0290: Provedbena odluka Komisije 2013/290/EU od 14. lipnja 2013. (SL L 164, 18.6.2013., str. 22.).” |
| --- | --- |

„—

32013 D 0290: Provedbena odluka Komisije 2013/290/EU od 14. lipnja 2013. (SL L 164, 18.6.2013., str. 22.).”

2.   U točku 74. (Uredba Komisije (EU) br. 788/2012) u poglavlju XII. Priloga II. Sporazumu o EGP-u dodaje se sljedeća alineja:

| „— | 32013 R 0481: Uredba Komisije (EU) br. 481/2013 od 24. svibnja 2013. (SL L 139, 25.5.2013., str. 5.).” |
| --- | --- |

„—

32013 R 0481: Uredba Komisije (EU) br. 481/2013 od 24. svibnja 2013. (SL L 139, 25.5.2013., str. 5.).”

3.   Ako je alineja iz prethodnih stavaka prva alineja koja se dodaje točki o kojoj je riječ, prethode joj riječi „kako je izmijenjena:”.

Članak 8.

Poglavlje I. Priloga I. Sporazuma o EGP-u mijenja se kako slijedi:

| 1. | U dio 1.2. točku 121. (Odluka Komisije 2003/803/EZ) dodaje se sljedeće:
  „Primjenjuju se prijelazne odredbe utvrđene u sljedećem aktu:






  — | 32013 R 0656: Uredba Komisije (EU) br. 656/2013 оd 10. srpnja 2013. kojom se utvrđuju prijelazne mjere povezane s obrascem putovnice izdane u Hrvatskoj za pse, mačke i pitome vretice (SL L 190, 11.7.2013., str. 35.).” |
| --- | --- | --- |

1.

U dio 1.2. točku 121. (Odluka Komisije 2003/803/EZ) dodaje se sljedeće:

„Primjenjuju se prijelazne odredbe utvrđene u sljedećem aktu:

—

32013 R 0656: Uredba Komisije (EU) br. 656/2013 оd 10. srpnja 2013. kojom se utvrđuju prijelazne mjere povezane s obrascem putovnice izdane u Hrvatskoj za pse, mačke i pitome vretice (SL L 190, 11.7.2013., str. 35.).”

32013 R 0656

| 2. | U točku 17. (Uredba (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća) u dijelu 6.1. pod naslovom o prijelaznim odredbama dodaje se sljedeća alineja:






  „— | 32013 D 0291: Provedbena odluka Komisije 2013/291/EU od 14. lipnja 2013. o utvrđivanju prijelaznih mjera za određene proizvode životinjskog podrijetla obuhvaćene Uredbom (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća uvezene u Hrvatsku iz trećih zemalja prije 1. srpnja 2013. (SL L 164, 18.6.2013., str. 25.).” |
| --- | --- | --- |

2.

U točku 17. (Uredba (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća) u dijelu 6.1. pod naslovom o prijelaznim odredbama dodaje se sljedeća alineja:

„—

32013 D 0291: Provedbena odluka Komisije 2013/291/EU od 14. lipnja 2013. o utvrđivanju prijelaznih mjera za određene proizvode životinjskog podrijetla obuhvaćene Uredbom (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća uvezene u Hrvatsku iz trećih zemalja prije 1. srpnja 2013. (SL L 164, 18.6.2013., str. 25.).”

32013 D 0291

| 3. | Pod naslovom „AKTI KOJE DRŽAVE EFTA-e I NADZORNO TIJELO EFTA-e UZIMAJU U OBZIR” u dijelu 4.2. nakon točke 58. (Odluka Komisije 2007/17/EZ) umeće se sljedeća točka:






  „59. | 32013 D 0346: Provedbena odluka Komisije 2013/346/EU od 28. lipnja 2013. o odobrenju plana za odobrenje gospodarskih subjekata u svrhu trgovine unutar Unije peradi i jajima za valenje, koji je dostavila Hrvatska prema Direktivi Vijeća 2009/158/EZ (SL L 183, 2.7.2013., str. 12.).
  Ovaj se akt ne primjenjuje na Island.” |
| --- | --- | --- |

3.

Pod naslovom „AKTI KOJE DRŽAVE EFTA-e I NADZORNO TIJELO EFTA-e UZIMAJU U OBZIR” u dijelu 4.2. nakon točke 58. (Odluka Komisije 2007/17/EZ) umeće se sljedeća točka:

AKTI KOJE DRŽAVE EFTA-e I NADZORNO TIJELO EFTA-e UZIMAJU U OBZIR

„59.

32013 D 0346: Provedbena odluka Komisije 2013/346/EU od 28. lipnja 2013. o odobrenju plana za odobrenje gospodarskih subjekata u svrhu trgovine unutar Unije peradi i jajima za valenje, koji je dostavila Hrvatska prema Direktivi Vijeća 2009/158/EZ (SL L 183, 2.7.2013., str. 12.).

32013 D 0346

Ovaj se akt ne primjenjuje na Island.”

| 4. | Pod naslovom „AKTI KOJE DRŽAVE EFTA-e I NADZORNO TIJELO EFTA-e UZIMAJU U OBZIR” u dijelu 3.2. nakon točke 48. (Provedbena odluka Komisije 2013/764/EU) umeće se sljedeća točka:






  „49. | 32013 D 0347: Provedbena odluka Komisije 2013/347/EU od 28. lipnja 2013. o odobrenju kriznih planova za kontrolu određenih bolesti životinja, koje je dostavila Hrvatska (SL L 183, 2.7.2013., str. 13.).
  Ovaj se akt ne primjenjuje na Island.” |
| --- | --- | --- |

4.

Pod naslovom „AKTI KOJE DRŽAVE EFTA-e I NADZORNO TIJELO EFTA-e UZIMAJU U OBZIR” u dijelu 3.2. nakon točke 48. (Provedbena odluka Komisije 2013/764/EU) umeće se sljedeća točka:

AKTI KOJE DRŽAVE EFTA-e I NADZORNO TIJELO EFTA-e UZIMAJU U OBZIR

„49.

32013 D 0347: Provedbena odluka Komisije 2013/347/EU od 28. lipnja 2013. o odobrenju kriznih planova za kontrolu određenih bolesti životinja, koje je dostavila Hrvatska (SL L 183, 2.7.2013., str. 13.).

32013 D 0347

Ovaj se akt ne primjenjuje na Island.”

Članak 9.

Tekstovi uredbi (EU) br. 481/2013, (EU) br. 517/2013, (EU) br. 519/2013 i (EU) br. 68/2014 i direktiva 2013/15/EU, 2013/16/EU, 2013/17/EU, 2013/18/EU, 2013/20/EU, 2013/21/EU, 2013/22/EU, 2013/23/EU, 2013/24/EU, 2013/25/EU i 2013/26/EU i provedbenih odluka 2013/290/EU i 2013/291/EU na islandskom i norveškom jeziku i Uredbe (EU) br. 656/2013 i provedbenih odluka 2013/346/EU i 2013/347/EU na norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije, vjerodostojni su.

Službenom listu Europske unije

Članak 10.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana posljednje obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u (23), ili na dan stupanja na snagu Sporazuma o proširenju EGP-a, ovisno o tome što nastupi kasnije.

23

Do stupanja na snagu Sporazuma o proširenju EGP-a, ova Odluka primjenjuje se privremeno od dana donošenja.

Ova Odluka ne utječe na moguće ustavne zahtjeve koje ugovorne stranke navedu u vezi s bilo kojom odlukom Zajedničkog odbora EGP-a iz članka 1.

Članak 11.

Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

Službenog lista Europske unije

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2014.

Za Zajednički odbor EGP-a

Predsjednik

Kurt JÄGER

---

(1)  SL L 170, 11.6.2014., str. 18.

1

(2)  SL L 112, 24.4.2012., str. 21.

2

(3)  SL L 39, 13.2.2008., str. 16.

3

(4)  SL L 139, 25.5.2013., str. 5.

4

(5)  SL L 158, 10.6.2013., str. 1.

5

(6)  SL L 158, 10.6.2013., str. 74.

6

(7)  SL L 190, 11.7.2013., str. 35.

7

(8)  SL L 158, 10.6.2013., str. 172.

8

(9)  SL L 158, 10.6.2013., str. 184.

9

(10)  SL L 158, 10.6.2013., str. 193.

10

(11)  SL L 158, 10.6.2013., str. 230.

11

(12)  SL L 158, 10.6.2013., str. 234.

12

(13)  SL L 158, 10.6.2013., str. 240.

13

(14)  SL L 158, 10.6.2013., str. 356.

14

(15)  SL L 158, 10.6.2013., str. 362.

15

(16)  SL L 158, 10.6.2013., str. 365.

16

(17)  SL L 158, 10.6.2013., str. 368.

17

(18)  SL L 158, 10.6.2013., str. 376.

18

(19)  SL L 164, 18.6.2013., str. 22.

19

(20)  SL L 164, 18.6.2013., str. 25.

20

(21)  SL L 183, 2.7.2013., str. 12.

21

(22)  SL L 183, 2.7.2013., str. 13.

22

(23)  Ustavni zahtjevi nisu navedeni.

23

---

PRILOG I.

PRIJELAZNE ODREDBE IZ ČLANKA 4. ODLUKE

Prilog XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u mijenja se kako slijedi:

U točki 25.a (Uredba (EZ) br. 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća) dodaje se sljedeći tekst:

„Primjenjuju se prijelazne odredbe iz Prilogâ Aktu o pristupanju od 9. prosinca 2011. za Hrvatsku (Prilog V., poglavlje 7., točka 2.).”

Prilog XX. (Okoliš) Sporazumu o EGP-u mijenja se kako slijedi:

| 1. | U točku 1.f (Direktiva 2008/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) dodaje se sljedeći tekst:
  „Primjenjuju se prijelazne odredbe iz Prilogâ Aktu o pristupanju od 9. prosinca 2011. za Hrvatsku (Prilog V., poglavlje 10., odjeljak V., točka 3.).” |
| --- | --- |

1.

U točku 1.f (Direktiva 2008/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) dodaje se sljedeći tekst:

„Primjenjuju se prijelazne odredbe iz Prilogâ Aktu o pristupanju od 9. prosinca 2011. za Hrvatsku (Prilog V., poglavlje 10., odjeljak V., točka 3.).”

| 2. | U točku 14.c (Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) dodaje se sljedeći tekst:
  „Primjenjuju se prijelazne odredbe iz Prilogâ Aktu o pristupanju od 9. prosinca 2011. za Hrvatsku (Prilog V., poglavlje 10., odjeljak II.).” |
| --- | --- |

2.

U točku 14.c (Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) dodaje se sljedeći tekst:

„Primjenjuju se prijelazne odredbe iz Prilogâ Aktu o pristupanju od 9. prosinca 2011. za Hrvatsku (Prilog V., poglavlje 10., odjeljak II.).”

Protokol 47. (o ukidanju tehničkih prepreka trgovini vinom) Sporazumu o EGP-u mijenja se kako slijedi:

U Dodatku I. u točku 8. (Uredba Vijeća (EZ) br. 1234/2007) prije teksta prilagodbe dodaje se sljedeći tekst:

„Primjenjuju se prijelazne odredbe iz Prilogâ Aktu o pristupanju od 9. prosinca 2011. za Hrvatsku (Prilog V., poglavlje 4., točka 3.).”

---

PRILOG II.

POPIS IZ ČLANKA 5. STAVKA 1. ODLUKE

Alineja navedena u članku 5. stavku 1. umeće se na sljedećim mjestima u prilozima Sporazumu o EGP-u i protokolima uz Sporazum o EGP-u:

U Prilogu I. (Veterinarska i fitosanitarna pitanja):

| A. | U poglavlju I. (Veterinarska pitanja):






  — | Dio 1.1., točka 7.b (Uredba Vijeća (EZ) br. 21/2004), |
| --- | --- | --- |

A.

U poglavlju I. (Veterinarska pitanja):

—

Dio 1.1., točka 7.b (Uredba Vijeća (EZ) br. 21/2004),

| — | Dio 1.1., točka 7.c (Uredba (EZ) br. 1760/2000 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Dio 1.1., točka 7.c (Uredba (EZ) br. 1760/2000 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Dio 1.1., točka 10. (Uredba (EZ) br. 998/2003 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Dio 1.1., točka 10. (Uredba (EZ) br. 998/2003 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Dio 1.1., točka 11. (Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Dio 1.1., točka 11. (Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Dio 1.1., točka 12. (Uredba (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Dio 1.1., točka 12. (Uredba (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Dio 6.1., točka 17. (Uredba (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Dio 6.1., točka 17. (Uredba (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Dio 7.1., točka 8.b (Uredba (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Dio 7.1., točka 8.b (Uredba (EZ) br. 2160/2003 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Dio 7.1., točka 12. (Uredba (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća); |
| --- | --- |

—

Dio 7.1., točka 12. (Uredba (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća);

| B. | U poglavlju II. (Hrana za životinje):






  — | Točka 3.lj (Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća); |
| --- | --- | --- |

B.

U poglavlju II. (Hrana za životinje):

—

Točka 3.lj (Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća);

u Prilogu II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje):

| A. | u poglavlju I. (Motorna vozila):






  — | Točka 45.zy (Uredba (EZ) br. 78/2009 Europskog parlamenta i Vijeća); |
| --- | --- | --- |

A.

u poglavlju I. (Motorna vozila):

—

Točka 45.zy (Uredba (EZ) br. 78/2009 Europskog parlamenta i Vijeća);

| B. | U poglavlju XI. (Tekstil):






  — | Točka 4.d (Uredba (EU) br. 1007/2011 Europskog parlamenta i Vijeća); |
| --- | --- | --- |

B.

U poglavlju XI. (Tekstil):

—

Točka 4.d (Uredba (EU) br. 1007/2011 Europskog parlamenta i Vijeća);

| C. | U poglavlju XII. (Hrana):






  — | Točka 54.zzzi (Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća); |
| --- | --- | --- |

C.

U poglavlju XII. (Hrana):

—

Točka 54.zzzi (Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća);

| D. | u poglavlju XV. (Opasne tvari):






  — | Točka 12.zc (Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- | --- |

D.

u poglavlju XV. (Opasne tvari):

—

Točka 12.zc (Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 12.zze (Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća); |
| --- | --- |

—

Točka 12.zze (Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća);

u Prilogu VI. (Socijalna sigurnost):

| — | Točka 1. (Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća); |
| --- | --- |

—

Točka 1. (Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća);

u Prilogu XIII. (Promet):

| — | Točka 1. (Uredba Vijeća (EEZ) br. 1108/70), |
| --- | --- |

—

Točka 1. (Uredba Vijeća (EEZ) br. 1108/70),

| — | Točka 5. (Odluka br. 661/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 5. (Odluka br. 661/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 19.a (Uredba (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 19.a (Uredba (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 21. (Uredba Vijeća (EEZ) br. 3821/85), |
| --- | --- |

—

Točka 21. (Uredba Vijeća (EEZ) br. 3821/85),

| — | Točka 25.a (Uredba (EZ) br. 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 25.a (Uredba (EZ) br. 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 32.a (Uredba (EZ) br. 1073/2009 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 32.a (Uredba (EZ) br. 1073/2009 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 39. (Uredba Vijeća (EEZ) br. 1192/69); |
| --- | --- |

—

Točka 39. (Uredba Vijeća (EEZ) br. 1192/69);

u Prilogu XX. (Okoliš):

| — | Točka 1.ea (Uredba (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 1.ea (Uredba (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća),

u Prilogu XXI. (Statistika):

| — | Točka 1. (Uredba (EZ) br. 295/2008 Europskog parlamenta i Vijeća); |
| --- | --- |

—

Točka 1. (Uredba (EZ) br. 295/2008 Europskog parlamenta i Vijeća);

| — | Točka 7.f (Uredba (EU) br. 70/2012 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 7.f (Uredba (EU) br. 70/2012 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 7.h (Uredba (EZ) br. 437/2003 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 7.h (Uredba (EZ) br. 437/2003 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 18.i (Uredba (EZ) br. 1177/2003 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 18.i (Uredba (EZ) br. 1177/2003 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 19.d (Uredba Vijeća (EZ) br. 2223/96), |
| --- | --- |

—

Točka 19.d (Uredba Vijeća (EZ) br. 2223/96),

| — | Točka 19.dc (Uredba (EZ) br. 1221/2002 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 19.dc (Uredba (EZ) br. 1221/2002 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 19.o (Uredba (EZ) br. 501/2004 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 19.o (Uredba (EZ) br. 501/2004 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 19.q (Uredba Vijeća (EZ) br. 1222/2004); |
| --- | --- |

—

Točka 19.q (Uredba Vijeća (EZ) br. 1222/2004);

| — | Točka 19.t (Uredba (EZ) br. 1161/2005 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 19.t (Uredba (EZ) br. 1161/2005 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 19.x (Uredba (EZ) br. 716/2007 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 19.x (Uredba (EZ) br. 716/2007 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 25. (Uredba (EZ) br. 1921/2006 Europskog parlamenta i Vijeća); |
| --- | --- |

—

Točka 25. (Uredba (EZ) br. 1921/2006 Europskog parlamenta i Vijeća);

| — | Točka 25.a (Uredba (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 25.a (Uredba (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 25.b (Uredba (EZ) br. 217/2009 Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 25.b (Uredba (EZ) br. 217/2009 Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 25.c (Uredba (EZ) br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća); |
| --- | --- |

—

Točka 25.c (Uredba (EZ) br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća);

u Prilogu XXII. (Pravo trgovačkih društava):

| — | Točka 10.a (Uredba Vijeća (EZ) br. 2157/2001); |
| --- | --- |

—

Točka 10.a (Uredba Vijeća (EZ) br. 2157/2001);

U Protokolu 26 (o ovlaštenjima i zadacima Nadzornog tijela država EFTA-e u području državnih potpora):

| — | Članak 2. stavak 1. (Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999) |
| --- | --- |

—

Članak 2. stavak 1. (Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999)

---

PRILOG III.

POPIS IZ ČLANKA 5. STAVKA 2. ODLUKE

Alineja navedena u članku 5. stavku 2. umeće se na sljedećim mjestima u prilozima Sporazumu o EGP-u i protokolima uz Sporazum o EGP-u:

U poglavlju I. (Veterinarska pitanja) Priloga I. (Veterinarska i fitosanitarna pitanja):

| — | Dio 1.2., točka 39. (Odluka Komisije 2009/821/EZ), |
| --- | --- |

—

Dio 1.2., točka 39. (Odluka Komisije 2009/821/EZ),

| — | Dio 1.2., točka 115. (Uredba Komisije (EZ) br. 136/2004), |
| --- | --- |

—

Dio 1.2., točka 115. (Uredba Komisije (EZ) br. 136/2004),

| — | Dio 1.2., točka 141. (Uredba Komisije (EZ) br. 911/2004), |
| --- | --- |

—

Dio 1.2., točka 141. (Uredba Komisije (EZ) br. 911/2004),

| — | Dijelovi 2.2 i 4.2, točke 33. i 85. (Uredba Komisije (EZ) br. 504/2008), |
| --- | --- |

—

Dijelovi 2.2 i 4.2, točke 33. i 85. (Uredba Komisije (EZ) br. 504/2008),

| — | Dio 4.2., točka 86. (Uredba Komisije (EZ) br. 1251/2008), |
| --- | --- |

—

Dio 4.2., točka 86. (Uredba Komisije (EZ) br. 1251/2008),

| — | Dio 6.2., točka 39. (Odluka Komisije 98/536/EZ), |
| --- | --- |

—

Dio 6.2., točka 39. (Odluka Komisije 98/536/EZ),

| — | Dio 7.2., točka 14. (Odluka Komisije 98/179/EZ), |
| --- | --- |

—

Dio 7.2., točka 14. (Odluka Komisije 98/179/EZ),

| — | Dio 7.2., točka 49. (Odluka Komisije 2007/453/EZ), |
| --- | --- |

—

Dio 7.2., točka 49. (Odluka Komisije 2007/453/EZ),

| — | Dio 9.2., točka 4. (Odluka Komisije 2006/778/EZ); |
| --- | --- |

—

Dio 9.2., točka 4. (Odluka Komisije 2006/778/EZ);

u Prilogu II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje):

| A. | u poglavlju I. (Motorna vozila):






  — | Točka 45.zr (Uredba Komisije (EZ) br. 706/2007), |
| --- | --- | --- |

A.

u poglavlju I. (Motorna vozila):

—

Točka 45.zr (Uredba Komisije (EZ) br. 706/2007),

| — | Točka 45.zu (Uredba Komisije (EZ) br. 692/2008), |
| --- | --- |

—

Točka 45.zu (Uredba Komisije (EZ) br. 692/2008),

| — | Točka 45.zze (Uredba Komisije (EU) br. 1008/2010), |
| --- | --- |

—

Točka 45.zze (Uredba Komisije (EU) br. 1008/2010),

| — | Točka 45.zzh (Uredba Komisije (EU) br. 109/2011), |
| --- | --- |

—

Točka 45.zzh (Uredba Komisije (EU) br. 109/2011),

| — | Točka 45.zzl (Uredba Komisije (EU) br. 582/2011), |
| --- | --- |

—

Točka 45.zzl (Uredba Komisije (EU) br. 582/2011),

| — | Točka 45.zzm (Uredba Komisije (EU) br. 406/2010); |
| --- | --- |

—

Točka 45.zzm (Uredba Komisije (EU) br. 406/2010);

| B. | u poglavlju XV. (Opasne tvari):






  — | Točka 12.l (Odluka Komisije 2000/657/EZ); |
| --- | --- | --- |

B.

u poglavlju XV. (Opasne tvari):

—

Točka 12.l (Odluka Komisije 2000/657/EZ);

| — | Točka 12.zze (Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća); |
| --- | --- |

—

Točka 12.zze (Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća);

u Prilogu X. (Usluge općenito):

| — | Točka 1.b (Odluka Komisije 2009/767/EZ); |
| --- | --- |

—

Točka 1.b (Odluka Komisije 2009/767/EZ);

u Prilogu XIII. (Promet):

| — | Točka 37.da (Odluka Komisije 2007/756/EZ), |
| --- | --- |

—

Točka 37.da (Odluka Komisije 2007/756/EZ),

| — | Točka 42.gb (Uredba Komisije (EU) br. 36/2010); |
| --- | --- |

—

Točka 42.gb (Uredba Komisije (EU) br. 36/2010);

u Prilogu XX. (Okoliš):

| — | Točka 32.cb (Uredba Komisije (EZ) br. 1418/2007); |
| --- | --- |

—

Točka 32.cb (Uredba Komisije (EZ) br. 1418/2007);

u Prilogu XXI. (Statistika):

| — | Točka 1.k (Uredba Komisije (EZ) br. 250/2009), |
| --- | --- |

—

Točka 1.k (Uredba Komisije (EZ) br. 250/2009),

| — | Točka 1.l (Uredba Komisije (EZ) br. 251/2009), |
| --- | --- |

—

Točka 1.l (Uredba Komisije (EZ) br. 251/2009),

| — | Točka 4.ca (Uredba Komisije (EZ) br. 772/2005), |
| --- | --- |

—

Točka 4.ca (Uredba Komisije (EZ) br. 772/2005),

| — | Točka 7.bb (Odluka Komisije 2008/861/EZ), |
| --- | --- |

—

Točka 7.bb (Odluka Komisije 2008/861/EZ),

| — | Točka 7.i (Uredba Komisije (EZ) br. 1358/2003), |
| --- | --- |

—

Točka 7.i (Uredba Komisije (EZ) br. 1358/2003),

| — | Točka 18.wb (Uredba Komisije (EU) br. 912/2013), |
| --- | --- |

—

Točka 18.wb (Uredba Komisije (EU) br. 912/2013),

| — | Točka 19.s (Uredba (EZ) br. 184/2005 Europskog parlamenta i Vijeća); |
| --- | --- |

—

Točka 19.s (Uredba (EZ) br. 184/2005 Europskog parlamenta i Vijeća);

u Prilogu XXII. (Pravo trgovačkih društava):

| — | Točka 10.fd (Odluka Komisije 2011/30/EU); |
| --- | --- |

—

Točka 10.fd (Odluka Komisije 2011/30/EU);

u Protokolu 21 (O provedbi pravila tržišnog natjecanja primjenjivih na poduzeća):

| — | Točka 1. stavak 2. članka 3. (Uredba Komisije (EZ) br. 802/2004). |
| --- | --- |

—

Točka 1. stavak 2. članka 3. (Uredba Komisije (EZ) br. 802/2004).

| — | Točka 1. stavak 4. članka 3. (Uredba Komisije (EZ) br. 773/2004); |
| --- | --- |

—

Točka 1. stavak 4. članka 3. (Uredba Komisije (EZ) br. 773/2004);

u Protokolu 47 (O ukidanju tehničkih prepreka u trgovini vinom):

| — | Točka 11. Dodatka 1. (Uredba Komisije (EZ) br. 607/2009). |
| --- | --- |

—

Točka 11. Dodatka 1. (Uredba Komisije (EZ) br. 607/2009).

---

PRILOG IV.

POPIS IZ ČLANKA 6. STAVKA 1. ODLUKE

Alineja navedena u članku 6. stavku 1. umeće se na sljedećim mjestima u Prilogu II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u:

| A. | u poglavlju I. (Motorna vozila):






  — | Točka 2. (Direktiva Vijeća 70/157/EEZ), |
| --- | --- | --- |

A.

u poglavlju I. (Motorna vozila):

—

Točka 2. (Direktiva Vijeća 70/157/EEZ),

| — | Točka 4. (Direktiva Vijeća 70/221/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 4. (Direktiva Vijeća 70/221/EEZ),

| — | Točka 8. (Direktiva Vijeća 70/388/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 8. (Direktiva Vijeća 70/388/EEZ),

| — | Točka 10. (Direktiva Vijeća 71/320/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 10. (Direktiva Vijeća 71/320/EEZ),

| — | Točka 11. (Direktiva Vijeća 72/245/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 11. (Direktiva Vijeća 72/245/EEZ),

| — | Točka 14. (Direktiva Vijeća 74/61/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 14. (Direktiva Vijeća 74/61/EEZ),

| — | Točka 16. (Direktiva Vijeća 74/408/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 16. (Direktiva Vijeća 74/408/EEZ),

| — | Točka 17. (Direktiva Vijeća 74/483/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 17. (Direktiva Vijeća 74/483/EEZ),

| — | Točka 19. (Direktiva Vijeća 76/114/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 19. (Direktiva Vijeća 76/114/EEZ),

| — | Točka 22. (Direktiva Vijeća 76/757/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 22. (Direktiva Vijeća 76/757/EEZ),

| — | Točka 23. (Direktiva Vijeća 76/758/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 23. (Direktiva Vijeća 76/758/EEZ),

| — | Točka 24. (Direktiva Vijeća 76/759/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 24. (Direktiva Vijeća 76/759/EEZ),

| — | Točka 25. (Direktiva Vijeća 76/760/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 25. (Direktiva Vijeća 76/760/EEZ),

| — | Točka 26. (Direktiva Vijeća 76/761/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 26. (Direktiva Vijeća 76/761/EEZ),

| — | Točka 27. (Direktiva Vijeća 76/762/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 27. (Direktiva Vijeća 76/762/EEZ),

| — | Točka 29. (Direktiva Vijeća 77/538/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 29. (Direktiva Vijeća 77/538/EEZ),

| — | Točka 30. (Direktiva Vijeća 77/539/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 30. (Direktiva Vijeća 77/539/EEZ),

| — | Točka 31. (Direktiva Vijeća 77/540/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 31. (Direktiva Vijeća 77/540/EEZ),

| — | Točka 32. (Direktiva Vijeća 77/541/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 32. (Direktiva Vijeća 77/541/EEZ),

| — | Točka 36. (Direktiva Vijeća 78/318/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 36. (Direktiva Vijeća 78/318/EEZ),

| — | Točka 39. (Direktiva Vijeća 78/932/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 39. (Direktiva Vijeća 78/932/EEZ),

| — | Točka 45.r (Direktiva 94/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 45.r (Direktiva 94/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 45.t (Direktiva 95/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 45.t (Direktiva 95/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 45.y (Direktiva 2001/85/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 45.y (Direktiva 2001/85/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 45.za (Direktiva 2002/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 45.za (Direktiva 2002/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 45.zc (Direktiva 2003/97/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 45.zc (Direktiva 2003/97/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 45.zx (Direktiva 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 45.zx (Direktiva 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 45.zzs (Direktiva 2000/40/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 45.zzs (Direktiva 2000/40/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 45.zzt (Direktiva 2001/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća); |
| --- | --- |

—

Točka 45.zzt (Direktiva 2001/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća);

| B. | u poglavlju II. (Poljoprivredni i šumarski traktori):






  — | Točka 11. (Direktiva 2009/57/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- | --- |

B.

u poglavlju II. (Poljoprivredni i šumarski traktori):

—

Točka 11. (Direktiva 2009/57/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 13. (Direktiva Vijeća 78/764/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 13. (Direktiva Vijeća 78/764/EEZ),

| — | Točka 17. (Direktiva 2009/75/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 17. (Direktiva 2009/75/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 20. (Direktiva Vijeća 86/298/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 20. (Direktiva Vijeća 86/298/EEZ),

| — | Točka 22. (Direktiva Vijeća 87/402/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 22. (Direktiva Vijeća 87/402/EEZ),

| — | Točka 23. (Direktiva 2009/144/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 23. (Direktiva 2009/144/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 28. (Direktiva 2003/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 28. (Direktiva 2003/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 29. (Direktiva 2000/25/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 29. (Direktiva 2000/25/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 31. (Direktiva 2009/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća); |
| --- | --- |

—

Točka 31. (Direktiva 2009/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća);

| C. | Poglavlje XIX. (Opće odredbe u području tehničkih prepreka trgovini):






  — | Točka 3.e (Direktiva 94/11/EZ Europskog parlamenta i Vijeća). |
| --- | --- | --- |

C.

Poglavlje XIX. (Opće odredbe u području tehničkih prepreka trgovini):

—

Točka 3.e (Direktiva 94/11/EZ Europskog parlamenta i Vijeća).

---

PRILOG V.

POPIS IZ ČLANKA 6. STAVKA 2. ODLUKE

Alineja navedena u članku 6. stavku 2. umeće se na sljedećim mjestima u Prilogu XVI. (Nabava) Sporazumu o EGP-u:

| — | Točka 2. (Direktiva 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 2. (Direktiva 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 4. (Direktiva 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 4. (Direktiva 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 5.c (Direktiva 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća). |
| --- | --- |

—

Točka 5.c (Direktiva 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća).

---

PRILOG VI.

POPIS IZ ČLANKA 6. STAVKA 3. ODLUKE

Alineja navedena u članku 6. stavku 3. umeće se na sljedećem mjestu u Prilogu XX. (Okoliš) Sporazumu o EGP-u:

| — | Točka 21.ar (Direktiva 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća). |
| --- | --- |

—

Točka 21.ar (Direktiva 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća).

---

PRILOG VII.

POPIS IZ ČLANKA 6. STAVKA 4. ODLUKE

Alineja navedena u članku 6. stavku 4. umeće se na sljedećim mjestima u Prilogu IV. (Energetika) Sporazumu o EGP-u:

| — | Točka 41. (Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća). |
| --- | --- |

—

Točka 41. (Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća).

---

PRILOG VIII.

DIO I.

POPIS IZ ČLANKA 6. STAVKA 5. ODLUKE

Alineja navedena u članku 6. stavku 5. umeće se na sljedećim mjestima u prilozima Sporazumu o EGP-u:

u Prilogu I. (Veterinarska i fitosanitarna pitanja), poglavlje I. (Veterinarska pitanja):

| — | Dio 1.1., točka 4. (Direktiva Vijeća 97/78/EZ), |
| --- | --- |

—

Dio 1.1., točka 4. (Direktiva Vijeća 97/78/EZ),

| — | Dio 3.1., točka 1.a (Direktiva Vijeća 2003/85/EZ), |
| --- | --- |

—

Dio 3.1., točka 1.a (Direktiva Vijeća 2003/85/EZ),

| — | Dio 3.1., točka 9.a (Direktiva Vijeća 2000/75/EZ), |
| --- | --- |

—

Dio 3.1., točka 9.a (Direktiva Vijeća 2000/75/EZ),

| — | Dio 4.1., točka 1. (Direktiva Vijeća 64/432/EEZ), |
| --- | --- |

—

Dio 4.1., točka 1. (Direktiva Vijeća 64/432/EEZ),

| — | Dio 4.1., točka 2. (Direktiva Vijeća 91/68/EEZ), |
| --- | --- |

—

Dio 4.1., točka 2. (Direktiva Vijeća 91/68/EEZ),

| — | Dio 5.1., točka 6.a (Direktiva Vijeća 2002/99/EZ), |
| --- | --- |

—

Dio 5.1., točka 6.a (Direktiva Vijeća 2002/99/EZ),

| — | Dio 7.1., točka 2. (Direktiva Vijeća 96/23/EZ), |
| --- | --- |

—

Dio 7.1., točka 2. (Direktiva Vijeća 96/23/EZ),

| — | Dio 7.1, točka 8.a (Direktiva 2003/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Dio 7.1, točka 8.a (Direktiva 2003/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Dio 8.1., točka 2. (Direktiva Vijeća 2009/156/EZ); |
| --- | --- |

—

Dio 8.1., točka 2. (Direktiva Vijeća 2009/156/EZ);

u Prilogu II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje), poglavlje XII. (Hrana):

| — | Točka 18. (Direktiva 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 18. (Direktiva 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 47. (Direktiva Vijeća 89/108/EEZ). |
| --- | --- |

—

Točka 47. (Direktiva Vijeća 89/108/EEZ).

DIO II.

DRUGE PRILAGODBE POTREBNE ZBOG PRISTUPANJA

U dio 1.1. poglavlja I. Priloga I. Sporazuma o EGP-u u točku 4. (Odluka Komisije 97/78/EZ) dodaje se sljedeći tekst prilagodbe (b):

| „29. | Područje Republike Islanda. |
| --- | --- |

„29.

Područje Republike Islanda.

| 30. | Područje Kraljevine Norveške, osim Svalbarda” |
| --- | --- |

30.

Područje Kraljevine Norveške, osim Svalbarda”

.

---

PRILOG IX.

POPIS IZ ČLANKA 6. STAVKA 6. ODLUKE

Alineja navedena u članku 6. stavku 6. umeće se na sljedećem mjestu u poglavlju XV. (Opasne tvari) Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u:

| — | Točka 1. (Direktiva Vijeća 67/548/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 1. (Direktiva Vijeća 67/548/EEZ),

| — | Točka 12.r (Direktiva 1999/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća). |
| --- | --- |

—

Točka 12.r (Direktiva 1999/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća).

---

PRILOG X.

POPIS IZ ČLANKA 6. STAVKA 7. ODLUKE

Alineja navedena u članku 6. stavku 7. umeće se na sljedećim mjestima u Prilogu XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u:

| — | Točka 13. (Direktiva Vijeća 92/106/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 13. (Direktiva Vijeća 92/106/EEZ),

| — | Točka 18.a (Direktiva 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 18.a (Direktiva 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 24.c (Direktiva Vijeća 1999/37/EZ), |
| --- | --- |

—

Točka 24.c (Direktiva Vijeća 1999/37/EZ),

| — | Točka 24.f (Direktiva 2006/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 24.f (Direktiva 2006/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 36.a (Direktiva 2003/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 36.a (Direktiva 2003/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 46.a (Direktiva Vijeća 91/672/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 46.a (Direktiva Vijeća 91/672/EEZ),

| — | Točka 47.a (Direktiva 2006/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća). |
| --- | --- |

—

Točka 47.a (Direktiva 2006/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća).

---

PRILOG XI.

POPIS IZ ČLANKA 6. STAVKA 8. ODLUKE

Alineja navedena u članku 6. stavku 8. umeće se na sljedećem mjestu u Prilogu IX. (Financijske usluge) Sporazumu o EGP-u:

| — | Točka 1. (Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća). |
| --- | --- |

—

Točka 1. (Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća).

---

PRILOG XII.

POPIS IZ ČLANKA 6. STAVKA 9. ODLUKE

Alineja navedena u članku 6. stavku 9. umeće se na sljedećim mjestima u Prilogu XXII. (Pravo trgovačkih društava) Sporazumu o EGP-u:

| — | Točka 1. (Direktiva 2009/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 1. (Direktiva 2009/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 2. (Direktiva 2012/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 2. (Direktiva 2012/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 3. (Direktiva 2011/35/EU Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 3. (Direktiva 2011/35/EU Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 4. (Četvrta direktiva Vijeća 78/660/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 4. (Četvrta direktiva Vijeća 78/660/EEZ),

| — | Druga alineja (Sedma direktiva Vijeća 83/349/EEZ) točke 4. (Četvrta direktiva Vijeća 78/660/EEZ), |
| --- | --- |

—

Druga alineja (Sedma direktiva Vijeća 83/349/EEZ) točke 4. (Četvrta direktiva Vijeća 78/660/EEZ),

| — | Točka 9. (Direktiva 2009/102/EZ Europskog parlamenta i Vijeća). |
| --- | --- |

—

Točka 9. (Direktiva 2009/102/EZ Europskog parlamenta i Vijeća).

---

PRILOG XIII.

POPIS IZ ČLANKA 6. STAVKA 10. ODLUKE

Alineja navedena u članku 6. stavku 10. umeće se na sljedećim mjestima u Prilogu VII. (Uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija) Sporazumu o EGP-u:

| — | Točka 1. (Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 1. (Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 2. (Direktiva Vijeća 77/249/EEZ), |
| --- | --- |

—

Točka 2. (Direktiva Vijeća 77/249/EEZ),

| — | Točka 2.a (Direktiva 98/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća), |
| --- | --- |

—

Točka 2.a (Direktiva 98/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća),

| — | Točka 4. (Direktiva Vijeća 74/557/EEZ). |
| --- | --- |

—

Točka 4. (Direktiva Vijeća 74/557/EEZ).

---

PRILOG XIV.

POPIS IZ ČLANKA 6. STAVKA 11. ODLUKE

Alineja navedena u članku 6. stavku 11. umeće se na sljedećim mjestima u Prilogu II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje), poglavlju XII. (Hrana) Sporazumu o EGP-u

| — | Točka 54.w (Direktiva Komisije 1999/21/EZ).






  — | Točka 54.zzzv (Direktiva Komisije 2006/141/EZ). |
| --- | --- | --- |

—

Točka 54.w (Direktiva Komisije 1999/21/EZ).

—

Točka 54.zzzv (Direktiva Komisije 2006/141/EZ).

---

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/103

---

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e

br. 302/14/COL

od 16. srpnja 2014.

o 99. izmjeni postupovnih pravila i pozitivnog prava u području državnih potpora izmjenom određenih smjernica o državnim potporama [2015/95]

NADZORNO TIJELO EFTA-e („Tijelo”),

UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegove članke 61. do 63. i Protokol 26.,

UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda („Sporazum o nadzoru i sudu”), a posebno njegov članak 5. stavak 2. točku (b) i članak 24. te članak 1. u dijelu I. Protokola 3. uz taj Sporazum,

Budući da:

u skladu s člankom 24. Sporazuma o nadzoru i sudu Tijelo provodi odredbe Sporazuma o EGP-u u pogledu državnih potpora,

u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (b) Sporazuma o nadzoru i sudu Tijelo izdaje obavijesti ili smjernice o pitanjima iz Sporazuma o EGP-u ako je to izričito predviđeno tim Sporazumom ili Sporazumom o nadzoru i sudu ili ako to Tijelo smatra potrebnim,

Europska komisija donijela je 21. svibnja 2014. Komunikaciju o izmjeni Komunikacije Komisije o smjernicama EU-a za primjenu pravila o državnim potporama u odnosu na brzi razvoj širokopojasnih mreža, Komunikacije Komisije o smjernicama za regionalne državne potpore za razdoblje 2014.–2020., Komunikacije Komisije o državnim potporama za filmove i ostala audiovizualna djela, Komunikacije Komisije o smjernicama o državnim potporama za promicanje rizičnih financijskih ulaganja i Komunikacije Komisije o smjernicama o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (1). Ciljevi su izmjena uskladiti odredbe o transparentnosti u raznim smjernicama o državnim potporama i pojednostavniti postojeće odredbe,

ova je Komunikacija značajna za Europski gospodarski prostor,

jedinstvenu primjenu pravila EGP-a o državnim potporama treba osigurati na cijelom Europskom gospodarskom prostoru u skladu s ciljem homogenosti uspostavljenim u članku 1. Sporazuma o EGP-u,

prema točki II. pod naslovom „OPĆENITO” Priloga XV. Sporazumu o EGP-u, Tijelo, nakon savjetovanja s Europskom komisijom, mora donijeti nova pravila koja odgovaraju onima koje je donijela Europska komisija,

NAKON savjetovanja s Europskom komisijom,

NAKON savjetovanja s državama EFTA-e dopisom na tu temu od 30. lipnja 2014.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Pozitivno pravo u području državnih potpora mijenja se kako slijedi.

Članak 2.

Ovom Odlukom zamjenjuju se sljedeći stavci:

| — | u Smjernicama za primjenu pravila o državnim potporama u odnosu na brzi razvoj širokopojasnih mreža (2), prve dvije rečenice stavka 74. točke (j), |
| --- | --- |

—

u Smjernicama za primjenu pravila o državnim potporama u odnosu na brzi razvoj širokopojasnih mreža (2), prve dvije rečenice stavka 74. točke (j),

| — | u Smjernicama za regionalne državne potpore za razdoblje 2014.–2020. (3), stavak 135., |
| --- | --- |

—

u Smjernicama za regionalne državne potpore za razdoblje 2014.–2020. (3), stavak 135.,

| — | u Smjernicama o državnim potporama za filmove i ostala audiovizualna djela (4), stavak 51. točka 7., |
| --- | --- |

—

u Smjernicama o državnim potporama za filmove i ostala audiovizualna djela (4), stavak 51. točka 7.,

| — | u Smjernicama o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (5), stavci 162. i 163., |
| --- | --- |

—

u Smjernicama o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (5), stavci 162. i 163.,

sljedećim:

„Države EFTA-e moraju osigurati da se na web-mjestu na kojem su objedinjene informacije o državnim potporama, na državnoj ili regionalnoj razini, objave sljedeće informacije:

| — | puni tekst odluke o odobrenom programu potpora ili odluke o dodjeli pojedinačnih potpora i njezine provedbene odredbe ili poveznica na taj tekst, |
| --- | --- |

—

puni tekst odluke o odobrenom programu potpora ili odluke o dodjeli pojedinačnih potpora i njezine provedbene odredbe ili poveznica na taj tekst,

| — | naziv davatelja potpore, |
| --- | --- |

—

naziv davatelja potpore,

| — | nazivi pojedinih korisnika, oblik i iznos potpora dodijeljenih svakom korisniku, datum dodjele, vrsta poduzetnika (MSP/veliko poduzeće), regija u kojoj je korisnik smješten (statistička regija 2. razine) (6) i glavni ekonomski sektor u kojem korisnik obavlja svoju djelatnost (na razini skupine NACE) (7). |
| --- | --- |

—

nazivi pojedinih korisnika, oblik i iznos potpora dodijeljenih svakom korisniku, datum dodjele, vrsta poduzetnika (MSP/veliko poduzeće), regija u kojoj je korisnik smješten (statistička regija 2. razine) (6) i glavni ekonomski sektor u kojem korisnik obavlja svoju djelatnost (na razini skupine NACE) (7).

Od takvog se zahtjeva može odstupiti u pogledu dodjele pojedinačnih potpora manjih od 500 000 EUR. Za programe u obliku porezne olakšice, informacije o iznosima pojedinačnih potpora (8) mogu biti u sljedećim rasponima (u milijunima EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 i više].

Te se informacije moraju objaviti nakon donošenja odluke o dodjeli potpora, čuvaju se najmanje deset godina i moraju biti dostupne općoj javnosti bez ograničenja (9). Od država EFTA-e neće se tražiti objavljivanje prethodno navedenih informacija prije 1. srpnja 2016. (10)

Članak 3.

1.   Ovom odlukom izmjenjuju se Smjernice o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014.–2020. i uvjeti praćenja uvedeni za programe regionalnih državnih potpora kako slijedi:

| — | briše se stavak 169. Smjernica o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014.–2020., uključujući uvjet praćenja, |
| --- | --- |

—

briše se stavak 169. Smjernica o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014.–2020., uključujući uvjet praćenja,

| — | briše se Prilog IV. Smjernica o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014.–2020. |
| --- | --- |

—

briše se Prilog IV. Smjernica o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014.–2020.

2.   Odstupa se od uvjeta praćenja za one programe regionalnih državnih potpora koji su odobreni u skladu sa Smjernicama o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014.–2020., uključujući uvjet praćenja iz stavka 169. navedenih Smjernica. S tim u vezi briše se stavak 65. Odluke 225/14/COL od 18. lipnja 2014. o regionalno diferenciranim doprinosima za socijalno osiguranje za razdoblje 2014.–2020.

Članak 4.

Ovom Odlukom mijenjaju se Smjernice o državnim potporama za promicanje rizičnih financijskih ulaganja (11) kako slijedi:

| — | u stavku 166. točki v.:






  — | umjesto:„Od takvog se zahtjeva može odstupiti u pogledu MSP-ova koji nisu proveli nikakvu komercijalnu prodaju na bilo kojem tržištu i ulaganja u poduzetnika koji je krajnji korisnik manja od 200 000 EUR.”; |
| --- | --- | --- |

—

u stavku 166. točki v.:

—

umjesto:„Od takvog se zahtjeva može odstupiti u pogledu MSP-ova koji nisu proveli nikakvu komercijalnu prodaju na bilo kojem tržištu i ulaganja u poduzetnika koji je krajnji korisnik manja od 200 000 EUR.”;

| — | treba stajati:„Od takvog se zahtjeva može odstupiti u pogledu MSP-ova koji nisu proveli nikakvu komercijalnu prodaju na bilo kojem tržištu i ulaganja u poduzetnika koji je krajnji korisnik manja od 500 000 EUR.”, |
| --- | --- |

—

treba stajati:„Od takvog se zahtjeva može odstupiti u pogledu MSP-ova koji nisu proveli nikakvu komercijalnu prodaju na bilo kojem tržištu i ulaganja u poduzetnika koji je krajnji korisnik manja od 500 000 EUR.”,

| — | u stavku 166. točki vi.:






  — | umjesto:„iznos ostvarene porezne olakšice u slučajevima kad potonja iznosi više od 200 000 EUR. Taj iznos može iznositi do 2 milijuna EUR.”; |
| --- | --- | --- |

—

u stavku 166. točki vi.:

—

umjesto:„iznos ostvarene porezne olakšice u slučajevima kad potonja iznosi više od 200 000 EUR. Taj iznos može iznositi do 2 milijuna EUR.”;

| — | treba stajati:„iznos ostvarene porezne olakšice u slučajevima kad potonja iznosi više od 500 000 EUR. Taj iznos može biti u sljedećim rasponima (u milijunima EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 i više].”, |
| --- | --- |

—

treba stajati:„iznos ostvarene porezne olakšice u slučajevima kad potonja iznosi više od 500 000 EUR. Taj iznos može biti u sljedećim rasponima (u milijunima EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 i više].”,

| — | na kraju stavka 166. dodaje se sljedeći tekst:

  „Od država EFTA-e neće se tražiti dostavljanje prethodno navedenih informacija prije 1. srpnja 2016. (12). |
| --- | --- |

—

na kraju stavka 166. dodaje se sljedeći tekst:

„Od država EFTA-e neće se tražiti dostavljanje prethodno navedenih informacija prije 1. srpnja 2016. (12).

Članak 5.

Ovom Odlukom umeće se sljedeći tekst:

„U slučaju programa potpora koji su isključeni iz područja primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću isključivo zbog svojih velikih proračuna, Tijelo njihovu spojivost ocjenjuje isključivo na temelju plana evaluacije.”

| — | na kraju stavka 49. Smjernica za primjenu pravila o državnim potporama u odnosu na brzi razvoj širokopojasnih mreža, |
| --- | --- |

—

na kraju stavka 49. Smjernica za primjenu pravila o državnim potporama u odnosu na brzi razvoj širokopojasnih mreža,

| — | na kraju stavka 138. Smjernica za regionalne državne potpore za razdoblje 2014.–2020., |
| --- | --- |

—

na kraju stavka 138. Smjernica za regionalne državne potpore za razdoblje 2014.–2020.,

| — | na kraju stavka 167. Smjernica o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima, |
| --- | --- |

—

na kraju stavka 167. Smjernica o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima,

| — | na kraju stavka 172. Smjernica o državnim potporama za promicanje rizičnih financijskih ulaganja. |
| --- | --- |

—

na kraju stavka 172. Smjernica o državnim potporama za promicanje rizičnih financijskih ulaganja.

Članak 6.

Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. srpnja 2014.

Za Nadzorno tijelo EFTA-e

Oda Helen SLETNES

Predsjednica

Helga JÓNSDÓTTIR

Članica Kolegija

---

(1)  SL C 198, 27.6.2014., str. 30.

1

(2)  Još nije objavljeno u SL-u. Dostupno na: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Application-of-state-aid-rules-in-relation-to-rapid-deployment-of-broadband-networks.pdf

2

(3)  Još nije objavljeno u SL-u. Dostupno na: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III---Guidelines-on-regional-State-Aid-for-2014-2020.pdf

3

(4)  Još nije objavljeno u SL-u. Dostupno na: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part_IV_-_State_aid_for_films_and_other_audiovisual_works.pdf

4

(5)  Još nije objavljeno u SL-u. Dostupno na: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Aviation-Guidelines.pdf

5

(6)  Pojam ‚statistička regija’ upotrebljava se umjesto akronima ‚NUTS’ u odgovarajućim Smjernicama Komisije. Akronim NUTS izveden je iz ‚Nomenklature prostornih jedinica za statistiku’ prema Uredbi (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 154, 21.6.2003., str. 1.). Ta Uredba nije ugrađena u Sporazum o EGP-u. Međutim, u svrhu postizanja zajedničkih definicija u sve većoj potražnji za statističkim informacijama na regionalnoj razini, Statistički ured Europske unije, Eurostat, te nacionalne institucije zemalja kandidatkinja i država EFTA-e dogovorili su se da bi se statističke regije uspostavile na sličan način kao i razvrstavanje prema NUTS-u.

6

(7)  Uz iznimku poslovnih tajni i ostalih povjerljivih informacija u propisno opravdanim slučajevima i podložno sporazumu Tijela (vidjeti Smjernice Tijela o profesionalnim tajnama u odlukama o državnim potporama (SL L 154, 8.6.2006., str. 27. i Dodatak EGP-u br. 29, 8.6.2006., str. 1.)).

7

(8)  Iznos koji se objavljuje maksimalan je dopušteni iznos porezne olakšice, a ne iznos koje se odbija svake godine (npr. u kontekstu odbitka poreza, objavljuje se maksimalni dopušteni iznos poreznog odbitka, a ne stvarni iznos koji može ovisiti o oporezivim prihodima i svake se godine razlikovati).

8

(9)  Te se informacije objavljuju u roku od šest mjeseci od datuma dodjele (ili, za potpore u obliku poreznih olakšica, u roku od jedne godine od datuma porezne prijave). U slučaju nezakonitih potpora od država EFTA-e tražit će se da osiguraju objavu tih informacija ex post, najkasnije šest mjeseci od datuma odluke Tijela. Informacije bi morale biti dostupne u obliku koji omogućuje pretraživanje, izdvajanje i jednostavnu objavu podataka na internetu, primjerice u formatu CSV ili XML.

9

ex post

(10)  Objava informacija o potporama dodijeljenima prije 1. srpnja 2016., a u slučaju fiskalne potpore objava o potporama koje su zatražene ili dodijeljene prije 1. srpnja 2016. nije potrebna.”

10

(11)  Još nije objavljeno u SL-u. Dostupno na: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III---State%20aid-to-promote-risk-finance-investments--(Applicable-from-1-July-2014).pdf

11

(12)  Objava informacija o potporama dodijeljenima prije 1. srpnja 2016., a u slučaju fiskalnih potpora objava o potporama koje su zatražene ili dodijeljene prije 1. srpnja 2016. nije potrebna.”

12

---

Ispravci

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/106

---

Ispravak Uredbe Komisije (EZ) br. 1263/96 od 1. srpnja 1996. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 1107/96 o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92

(
  Službeni list Europske unije L 163 od 2. srpnja 1996.
  )

Na stranici 21. u Prilogu u točki A „Proizvodi namijenjeni prehrani ljudi navedeni u Prilogu II. Ugovoru”, Ulja i masti, AUSTRIJA:

umjesto:

„Steierisches Kürbiskernöl (ZOZP)”;

treba stajati:

„Steirisches Kürbiskernöl (ZOZP)”.

---

| 22.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 15/106

---

Ispravak Uredbe Komisije (EU) br. 1361/2014 оd 18. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja 3 i 13 i međunarodnim računovodstvenim standardom 40

(
  Službeni list Europske unije L 365 od 19. prosinca 2014.
  )

Stranica 121., članak 2.:

umjesto:

„Članak 2.

Svako društvo dužno je primjenjivati izmjene iz članka 1. stavka 1. najkasnije od datuma početka svoje prve financijske godine koja počinje [prvi dan mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe] ili nakon tog datuma.”

treba stajati:

„Članak 2.

Svako društvo dužno je primjenjivati izmjene iz članka 1. stavka 1. najkasnije od datuma početka svoje prve financijske godine koja počinje 1. siječnja 2015. ili nakon tog datuma.”

---