# Den Europæiske Unions C 11/2015

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 11 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 58. årgang15. januar 2015 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 11

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

58. årgang15. januar 2015

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2015/C 011/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7369 — Santander/PSA/JVs) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2015/C 011/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7369 — Santander/PSA/JVs) (
  1
  )

1

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2015/C 011/02 | Euroens vekselkurs | 2 |
| | Revisionsretten |
| 2015/C 011/03 | Særberetning nr. 19/2014 — EU's førtiltrædelsesbistand til Serbien | 3 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2015/C 011/04 | Meddelelse fra Den Italienske Republiks ministerium for økonomisk udvikling i henhold til artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter | 4 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2015/C 011/05 | Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol om statsstøtte til Sandefjord Fotball AS | 6 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2015/C 011/02

Euroens vekselkurs

2

Revisionsretten

2015/C 011/03

Særberetning nr. 19/2014 — EU's førtiltrædelsesbistand til Serbien

3

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2015/C 011/04

Meddelelse fra Den Italienske Republiks ministerium for økonomisk udvikling i henhold til artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

4

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2015/C 011/05

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol om statsstøtte til Sandefjord Fotball AS

6

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | RETSLIGE PROCEDURER |
| | EFTA-Domstolen |
| 2015/C 011/06 | Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Héraðsdómur Reykjavíkur den 4. september 2014 i sagen Wow Air ehf. mod Samkeppniseftirlitið (den islandske konkurrencemyndighed) og Isavia ohf. og Icelandair ehf. (Sag E-18/14) | 16 |
| 2015/C 011/07 | Sag anlagt den 10. november 2014 af DB Schenker mod EFTA-Tilsynsmyndigheden (Sag E-22/14) | 17 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2015/C 011/08 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 18 |

V   Øvrige meddelelser

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

2015/C 011/06

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Héraðsdómur Reykjavíkur den 4. september 2014 i sagen Wow Air ehf. mod Samkeppniseftirlitið (den islandske konkurrencemyndighed) og Isavia ohf. og Icelandair ehf. (Sag E-18/14)

16

2015/C 011/07

Sag anlagt den 10. november 2014 af DB Schenker mod EFTA-Tilsynsmyndigheden (Sag E-22/14)

17

ANDET

Europa-Kommissionen

2015/C 011/08

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 15.1.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 11/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.7369 — Santander/PSA/JVs)

(EØS-relevant tekst)

(2015/C 11/01)

Den 3. december 2014 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32014M7369. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32014M7369. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 15.1.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 11/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 11/2

---

Euroens vekselkurs (1)

14. januar 2015

(2015/C 11/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1775 |
| JPY | japanske yen | 137,48 |
| DKK | danske kroner | 7,4386 |
| GBP | pund sterling | 0,77530 |
| SEK | svenske kroner | 9,5011 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2010 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,0560 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 28,229 |
| HUF | ungarske forint | 319,97 |
| PLN | polske zloty | 4,2863 |
| RON | rumænske leu | 4,4928 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,6957 |
| AUD | australske dollar | 1,4473 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4089 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,1301 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5250 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5724 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 277,86 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 13,5437 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,2968 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,6845 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 863,25 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,2317 |
| PHP | filippinske pesos | 52,547 |
| RUB | russiske rubler | 77,9030 |
| THB | thailandske bath | 38,603 |
| BRL | brasilianske real | 3,0909 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,2151 |
| INR | indiske rupee | 73,2273 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1775

JPY

japanske yen

137,48

DKK

danske kroner

7,4386

GBP

pund sterling

0,77530

SEK

svenske kroner

9,5011

CHF

schweiziske franc

1,2010

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,0560

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

28,229

HUF

ungarske forint

319,97

PLN

polske zloty

4,2863

RON

rumænske leu

4,4928

TRY

tyrkiske lira

2,6957

AUD

australske dollar

1,4473

CAD

canadiske dollar

1,4089

HKD

hongkongske dollar

9,1301

NZD

newzealandske dollar

1,5250

SGD

singaporeanske dollar

1,5724

KRW

sydkoreanske won

1 277,86

ZAR

sydafrikanske rand

13,5437

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,2968

HRK

kroatiske kuna

7,6845

IDR

indonesiske rupiah

14 863,25

MYR

malaysiske ringgit

4,2317

PHP

filippinske pesos

52,547

RUB

russiske rubler

77,9030

THB

thailandske bath

38,603

BRL

brasilianske real

3,0909

MXN

mexicanske pesos

17,2151

INR

indiske rupee

73,2273

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Revisionsretten

| 15.1.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 11/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 11/3

---

Særberetning nr. 19/2014

»EU's førtiltrædelsesbistand til Serbien«

(2015/C 11/03)

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 19/2014 »EU's førtiltrædelsesbistand til Serbien« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu

Beretningen kan rekvireres gratis i papirudgave ved henvendelse til:

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| Publications (PUB) |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tlf. +352 4398-1 |
| E-mail: eca-info@eca.europa.eu |

Den Europæiske Revisionsret

Publications (PUB)

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tlf. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

eller ved udfyldelse af en elektronisk ordreseddel på EU Bookshop.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 15.1.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 11/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 11/4

---

Meddelelse fra Den Italienske Republiks ministerium for økonomisk udvikling i henhold til artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

(2015/C 11/04)

Ministeriet for økonomisk udvikling meddeler, at selskabet AleAnna Resources LLC har indgivet en ansøgning om tilladelse til efterforskning efter kulbrinter med betegnelsen »La Stefanina« for et område, som er beliggende i regionen Emilia Romagna, fortrinsvis i provinserne Ferrara e Ravenna, og som afgrænses af længde- og breddekredse, hvis skæringspunkter angives ved følgende geografiske koordinater:

| Skæringspunkt | Geografiske koordinater |
| --- | --- |
| Vestlig længde (Monte Mario) | Nordlig bredde |
| a | – 0°28′ | 44°40′ |
| b | – 0°24′ | 44°40′ |
| c | – 0°24′ | 44°38′ |
| d | – 0°20′ | 44°38′ |
| e | – 0°20′ | 44°36′ |
| f | – 0°21′ | 44°36′ |
| g | – 0°21′ | 44°33′ |
| h | – 0°17′ | 44°33′ |
| i | – 0°17′ | 44°32′ |
| l | – 0°23′ | 44°32′ |
| m | – 0°23′ | 44°31′ |
| n | – 0°25′ | 44°31′ |
| o | – 0°25′ | 44°32′ |
| p | – 0°27′ | 44°32′ |
| q | – 0°27′ | 44°33′ |
| r | – 0°28′ | 44°33′ |

Skæringspunkt

Geografiske koordinater

Vestlig længde (Monte Mario)

Nordlig bredde

a

– 0°28′

44°40′

b

– 0°24′

44°40′

c

– 0°24′

44°38′

d

– 0°20′

44°38′

e

– 0°20′

44°36′

f

– 0°21′

44°36′

g

– 0°21′

44°33′

h

– 0°17′

44°33′

i

– 0°17′

44°32′

l

– 0°23′

44°32′

m

– 0°23′

44°31′

n

– 0°25′

44°31′

o

– 0°25′

44°32′

p

– 0°27′

44°32′

q

– 0°27′

44°33′

r

– 0°28′

44°33′

Ovenstående koordinater er fastlagt på baggrund af Institut for Militærgeografis (I.G.M.) nationale kort — Kort over Italien i målestoksforholdet 1:100 000, blad nr. 89.

Ud fra denne beskrivelse af afgrænsningen udgør arealet 139,72 km2.

I henhold til nævnte direktiv, artikel 4 i lovdekret nr. 625 af 25. november 1996, ministerielt dekret af 4. marts 2011 og administrativt dekret af 22. marts 2011 offentliggør ministeriet for økonomisk udvikling hermed en meddelelse, for at interesserede virksomheder kan indgive konkurrerende ansøgninger om tilladelse til efterforskning efter kulbrinter på det område, som er afgrænset af ovenstående punkter og koordinater.

Den kompetente myndighed for udstedelse af den pågældende tilladelse til efterforskning er Ministeriet for økonomisk udvikling — Generaldirektorat for energi- og mineressourcerne — Enhed VI.

Reglerne for udstedelse af udvindingsrettigheder er nærmere angivet i følgende retsforskrifter: lov nr. 613 af 21. juli 1967, lov nr. 9 af 9. januar 1991, lovdekret nr. 625 af 25. november 1996, ministerielt dekret af 4. marts 2011 og administrativt dekret af 22. marts 2011.

Fristen for indgivelse af ansøgninger er 3 måneder fra den dag, denne meddelelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Ansøgninger, som indgives efter fristens udløb, vil ikke blive taget i betragtning.

Ansøgningerne sendes til følgende adresse:

| Ministero dello sviluppo economico |
| --- |
| Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche |
| Divisione IV |
| Via Molise 2 |
| 00187 Roma |
| ITALIEN |

Ministero dello sviluppo economico

Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche

Divisione IV

Via Molise 2

00187 Roma

ITALIEN

Ansøgningen kan også indgives pr. e-mail til følgende certificerede e-mailadresse: ene.rme.div6@pec.sviluppoeconomico.gov.it Dokumentationsmaterialet i elektronisk format sendes sammen med en digital signatur for en befuldmægtiget i den ansøgende virksomhed.

I henhold til bilag A, nr. 2, i ministerpræsidentens dekret nr. 22 af 22. december 2010 varer proceduren for tildeling af tilladelse til efterforskning højst 180 dage.

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 15.1.2015 | DA EN | Den Europæiske Unions Tidende | C 11/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

DA EN

Den Europæiske Unions Tidende

C 11/6

---

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol om statsstøtte til Sandefjord Fotball AS

(2015/C 11/05)

Ved beslutning nr. 444/14/KOL af 22. oktober 2014, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, indledte EFTA-Tilsynsmyndigheden proceduren efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol. De norske myndigheder er underrettet ved fremsendelse af en kopi af denne beslutning.

EFTA-Tilsynsmyndigheden opfordrer hermed EFTA-staterne, EU-medlemsstaterne og interesserede parter til inden for en frist på en måned efter offentliggørelsen af denne meddelelse at fremsende deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning til:

| EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| --- |
| Register |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

EFTA-Tilsynsmyndigheden

Register

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

Disse bemærkninger vil blive videresendt til de norske myndigheder. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

Procedure

Efter adskillige klager og markedsoplysninger har EFTA-Tilsynsmyndigheden (Tilsynsmyndigheden) undersøgt den angivelige statsstøtte til den professionelle fodboldklub, Sandefjord Fotball AS. Tilsynsmyndigheden fremsendte efterfølgende to anmodninger om oplysninger til de norske myndigheder, som de besvarede.

Beskrivelse af foranstaltningen

Ved en aftale af 28. november 2006 overdrog Sandefjord kommune gratis to jordlodder i området Pindsle til datterselskaber af Sandefjord Fotball AS. Kommunen havde tidligere købt de pågældende grunde (bestemt til landbrugsformål) for 3,7 mio. NOK og udlagt dem til erhvervsformål og anvendelse til stadion.

Ifølge aftalen var Sandefjord Fotball AS forpligtet til at opføre et fodboldstadion (der var projekteret til at koste 110 mio. NOK) på en del af jorden og havde ret til at sælge den anden del for at bidrage til finansieringen af byggeriet. Kort tid efter solgte Sandefjord Fotball AS sit datterselskab, som ejede denne anden del af jorden, til Pindsle Property AS for 40 mio. NOK. Der blev ikke foretaget nogen værdiansættelse af selskabet forud for salget.

Aftalen indeholdt også en række yderligere forpligtelser. Særlig indvilgede Sandefjord Fotball AS i at udføre vejarbejde på stadionområdet (for ca. 6,5 mio. NOK) og dække omkostningerne i forbindelse med, at anvendelsen af det gamle stadion ville ophøre, herunder reparationer (i alt ca. 2,6 mio. NOK).

Det nye stadion stod færdigt i juli 2007, og de samlede anlægsomkostninger udgjorde 100 mio. NOK. Udover fodboldbanen og tilskuerpladserne omfatter det en række andre faciliteter som bl.a. en atletikbane, et fitnesscenter og mødelokaler. Disse udlejes gratis til andre organisationer (primært indenfor amatørsport).

Den 9. juni 2009 solgte Sandefjord Fotball AS det selskab, som ejer stadionet, til Pindsle Property AS for 15 mio. NOK. Prisen var baseret på en sagkyndig erklæring, hvilket var påkrævet, eftersom flere enkeltpersoner havde bestyrelsesposter og aktieandele i både klubben og Pindsle Property AS. Efter salget har Sandefjord Fotball AS betalt en årlig leje på 3 mio. NOK samt 30 % af værdien af billetsalget for anvendelse af stadionet. Ifølge de norske myndigheder svarer lejeniveauet til, hvad andre fodboldklubber i Norge betaler for anvendelse af stadioner.

Bemærkninger fra de norske myndigheder

Ifølge de norske myndigheder forpligtede aftalen af 28. november 2006 om overdragelse af jordlodder Sandefjord Fotball AS til at opføre stadionet til en anslået værdi, som lang oversteg værdien af jorden. Derfor medførte overdragelsen ikke en økonomisk fordel for Sandefjord Fotball AS.

Hvad angår værdien af de omhandlede jordlodder, har de norske myndigheder anført, at den grund, som stadionet er placeret på, ikke har nogen markedsværdi, da den blandt andet er bestemt til et fodboldstadion. Det betyder, at en eventuel udvikling af området skal omfatte opførelse af et fodboldstadion, hvilket vil medføre meget store byggeomkostninger. Ingen køber bortset fra fodboldklubben ville derfor være interesseret i grunden.

Hvad angår værdien af det andet jordlod, har de norske myndigheder anført, at den pris på 40 mio. NOK, som Pindsle Property AS betalte, ikke afspejler markedsværdien, men nærmere byggede på Sandefjord Fotball AS finansieringsbehov. Ejerne af Pindsle Property AS var tilhængere af fodboldklubben og ønskede at bidrage til opførelsen af stadionet. De norske myndigheder har sørget for en uafhængig ekspertvurdering, som peger på en markedsværdi på omkring 15 mio. NOK.

Endelig har de norske myndigheder anført, at den yderligere forpligtelse i aftalen af 28. november 2006 angående vejarbejde og ophørt anvendelse af det gamle station, herunder reparationer, bør trækkes fra grundens værdi.

Forekomst af statsstøtte

Eftersom Sandefjord kommune har købt jord og efterfølgende overdraget den gratis til Sandefjord Fotball AS, er der tale om statsmidler, som omhandlet i artikel 61 i EØS-aftalen.

Sandefjord Fotball AS er en professionel fodboldklub, der udøver økonomiske aktiviteter på flere forskellige markeder, herunder markedet for salg af spillere og markederne for billetsalg, tv-rettigheder, samlerobjekter relateret til klubben og sponsorater. Den kan derfor betragtes som en virksomhed. Da klubben var eneste modtager, er foranstaltningen selektiv.

Sandefjord kommune fulgte ikke procedurerne i Tilsynsmyndighedens retningslinjer om statsstøtteelementer i forbindelse med offentlige myndigheders salg af jord og bygninger. Tilsynsmyndigheden kan derfor ikke udelukke, at der på basis af den procedure, kommunen har fulgt, er tale om statsstøtte.

Hvad angår overdragelsen af den jord, som stadionet blev opført på, er Tilsynsmyndigheden ikke overbevist om, at forpligtelsen til at opføre et fodboldstadion kan anses for at nedsætte markedsprisen til nul. Desuden har de norske myndigheder ikke begrundet, hvorfor de foretog salget til en pris, som ligger under kommunens anskaffelsespris.

Med hensyn til overdragelsen af byggegrunde bestemt til erhvervsformål er det Tilsynsmyndighedens opfattelse, at en markedsøkonomisk aktør, som sælger byggegrunde, ikke ville indføre en betingelse om opførelse eller finansiering af et stadion i aftalen. Tilsynsmyndigheden finder på nuværende tidspunkt desuden, at den pris på 40 mio. NOK, som Pindsle Property AS har betalt for selskabet, der ejer jorden, giver et mere retvisende billede af markedsværdien end den efterfølgende vurdering, som de norske myndigheder har indhentet.

Hvad angår de yderligere omkostninger, som Sandefjord Fotball AS har afholdt i overensstemmelse med aftalen, og som de norske myndigheder hævder kan trækkes fra markedsprisen, er Tilsynsmyndigheden endnu ikke overbevist om, at de afspejler omkostninger, som kommunen ellers ville have afholdt.

Endelig finder Tilsynsmyndigheden, at den pågældende foranstaltning kan fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem de medlemsstater, der er med i EØS-aftalen, idet Sandefjord Fotball AS udøver økonomiske aktiviteter på markeder, som omfatter flere EØS-medlemsstater. Navnlig er klubben aktiv på det internationale marked for salg af spillere og rekrutterer jævnligt spillere primært fra andre EØS-stater.

Tilsynsmyndigheden er derfor ind til videre nået frem til den konklusion, at overdragelsen af det pågældende areal har ført til, at der er blevet ydet statsstøtte til Sandefjord Fotball AS.

Støttens forenelighed med EØS-aftalen

Ifølge EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), kan statsstøtte til fremme af sport, herunder støtte til sportsinfrastruktur, betragtes som forenelig med EØS-aftalen, når den ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i EØS i et omfang, der strider mod de fælles interesser.

De norske myndigheder har dog ikke fremført nogen argumenter for, at støtten skulle være forenelig med EØS-aftalen. Tilsynsmyndigheden er derfor i tvivl om, hvorvidt overdragelsen af jord til Sandefjord Fotball AS kan betragtes som forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c).

Konklusion

På baggrund af ovenstående har Tilsynsmyndigheden besluttet at indlede en formel undersøgelsesprocedure efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol nr. 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol for så vidt angår statsstøtte til Sandefjord Fotball AS. Interesserede parter opfordres til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

I overensstemmelse med artikel 14 i protokol nr. 3 kan al ulovlig støtte kræves tilbagebetalt fra modtageren.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 444/14/COL

of 22 October 2014

opening the formal investigation procedure into aid in favour of Sandefjord Fotball AS

(Norway)

The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’),

HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61,

HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,

HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6(1) of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774). |
| --- | --- |

(1)

Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774).

| (2) | The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518). |
| --- | --- |

(2)

The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518).

2.   The alleged beneficiary

| (3) | Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team. |
| --- | --- |

(3)

Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team.

| (4) | The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league. |
| --- | --- |

(4)

The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league.

| (5) | Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players. |
| --- | --- |

(5)

Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players.

| (6) | Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies. |
| --- | --- |

(6)

Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies.

3.   The complaints and market information

| (7) | The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following. |
| --- | --- |

(7)

The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following.

| (8) | In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot. |
| --- | --- |

(8)

In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot.

| (9) | Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies. |
| --- | --- |

(9)

Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies.

| (10) | The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid. |
| --- | --- |

(10)

The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid.

4.   Description of the measure

4.1.   Background

| (11) | Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest. |
| --- | --- |

(11)

Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest.

4.2.   The construction of the new stadium

| (12) | In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium. |
| --- | --- |

(12)

In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium.

| (13) | The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS. |
| --- | --- |

(13)

The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS.

| (14) | According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(14)

According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS.

| (15) | Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million). |
| --- | --- |

(15)

Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million).

| (16) | Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale. |
| --- | --- |

(16)

Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale.

| (17) | The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations. |
| --- | --- |

(17)

The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations.

4.3.   Subsequent sale of the stadium

| (18) | In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(18)

In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS.

| (19) | The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009. |
| --- | --- |

(19)

The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009.

| (20) | Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use. |
| --- | --- |

(20)

Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use.

5.   Comments by the Norwegian authorities

| (21) | The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid. |
| --- | --- |

(21)

The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid.

| (22) | According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(22)

According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS.

| (23) | Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land. |
| --- | --- |

(23)

Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land.

| (24) | Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2). |
| --- | --- |

(24)

Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2).

| (25) | Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(25)

Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land.

II.   ASSESSMENT

6.   The presence of State aid

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’. |
| --- | --- |

(26)

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.

| (27) | This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition. |
| --- | --- |

(27)

This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition.

6.1.   State resources

| (28) | In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3). |
| --- | --- |

(28)

In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3).

| (29) | The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources. |
| --- | --- |

(29)

The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources.

| (30) | Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4). |
| --- | --- |

(30)

Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4).

6.2.   Undertaking

| (31) | It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6). |
| --- | --- |

(31)

It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6).

| (32) | Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship. |
| --- | --- |

(32)

Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship.

| (33) | The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(33)

The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement.

6.3.   Economic advantage

| (34) | A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price. |
| --- | --- |

(34)

A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price.

| (35) | The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land. |
| --- | --- |

(35)

The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land.

| (36) | In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality. |
| --- | --- |

(36)

In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality.

| (37) | A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test. |
| --- | --- |

(37)

A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test.

6.3.1.   Transfer of plot 152/96

| (38) | At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission. |
| --- | --- |

(38)

At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission.

| (39) | The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’ |
| --- | --- |

(39)

The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’

| (40) | In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality. |
| --- | --- |

(40)

In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality.

| (41) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(41)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.3.2.   Transfer of plot 152/97

| (42) | Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage. |
| --- | --- |

(42)

Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage.

| (43) | The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking. |
| --- | --- |

(43)

The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking.

| (44) | The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10). |
| --- | --- |

(44)

The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10).

| (45) | The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(45)

The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS.

| (46) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(46)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities.

| (47) | The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(47)

The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (48) | The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(48)

The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (49) | Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(49)

Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.4.   Selectivity

| (50) | The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking. |
| --- | --- |

(50)

The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking.

6.5.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

| (51) | According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11). |
| --- | --- |

(51)

According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11).

| (52) | The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12). |
| --- | --- |

(52)

The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12).

| (53) | In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA. |
| --- | --- |

(53)

In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA.

| (54) | The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(54)

The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.

6.6.   Conclusion

| (55) | Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(55)

Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

7.   Compatibility

| (56) | Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13). |
| --- | --- |

(56)

Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13).

| (57) | The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission. |
| --- | --- |

(57)

The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission.

| (58) | However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(58)

However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement.

8.   Conclusion

| (59) | Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(59)

Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (60) | Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(60)

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (61) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision. |
| --- | --- |

(61)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision.

| (62) | The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision. |
| --- | --- |

(62)

The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision.

| (63) | The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(63)

The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately.

| (64) | The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law, |
| --- | --- |

(64)

The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I and Article 4(4) of Part II of Protocol 3 is opened into the potential aid measure implemented by the Norwegian authorities, which is the transfer of land from the municipality of Sandefjord to Sandefjord Fotball AS.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure by 24 November 2014.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide by 24 November, all documents, information and data needed for the assessment of

| — | the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and |
| --- | --- |

—

the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and

| — | the compatibility of the aid measure. |
| --- | --- |

—

the compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English language version of this Decision is authentic.

Decision made in Brussels, on 22 October 2014.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Helga JÓNSDÓTTIR

College Member

---

(1)  Pindsle Eindomsutvikling AS, including its subsidiaries Pindsle Stadion AS and Arena Næring AS. It will be called Pindsle Property AS in the following.

1

(2)  The valuation report estimates the combined value of plots 152/96 and 152/97 at NOK 31 million. The NOK 15 million results from apportioning this estimate according to the respective size of the two plots.

2

(3)  Article 2 of Commission Directive 2006/111/EC on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

3

(4)  Case C-379/98 Preussen Elektra v Schleswag EU:C:2001:160, paragraphs 59-60. See also the Commission’s answer to the parliamentary question P-2491/02 (OJ C 137 E, 12.6.2003, p. 87).

4

Preussen Elektra

Schleswag

(5)  Case C-41/90 Höfner and Elser v Macroton EU:C:1991:161, paragraphs 21-2; Joined Cases C-180/98 to C-180/98 Pavlov and Others EU:C:2000:428; and Case E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v EFTA Surveillance Authority [2008] EFTA Ct. Rep. p. 61, paragraph 78.

5

Höfner and Elser

Macroton

Pavlov and Others

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA Surveillance Authority

(6)  Case C-222/04 Ministero dell’Economica e delle Finanze v Cassa di Risparmio di Firenze SpA EU:C:2006:8, paragraph 108.

6

Ministero dell’Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(7)  Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities, adopted on 17 November 1999. Available at: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

7

(8)  Case C-39/94 SFEI and Others EU:C:1996:285, paragraphs 60-61.

8

SFEI and Others

(9)  I.e. the acquisition costs incurred by the public authority in question.

9

(10)  This is further shown by the absence of an independent expert valuation, which is required under Norwegian company law for transactions between companies in the same group.

10

(11)  Case C-372/97 Italy v Commission EU:C:2004:234, paragraph 44.

11

Italy

Commission

(12)  Case 730/79 Philip Morris Holland BV v Commission EU:C:1980:209, paragraphs 11-12 and Joined Cases E-5/04, E-6/04, E-7/04 Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS v EFTA Surveillance Authority [2005] EFTA Ct. Rep. 117, paragraph 94.

12

Philip Morris Holland BV

Commission

Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS

EFTA Surveillance Authority

(13)  Case C-364/90 Italy v Commission EU:C:1993:157, paragraph 20.

13

Italy

Commission

(14)  Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p. 1), incorporated at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement.

14

(15)  See e.g. Commission Decision in case SA.37109 (2013/N), Football stadiums in Flanders (OJ C 69, 7.3.2014, p. 1-28).

15

Football stadiums in Flanders

---

V Øvrige meddelelser

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

| 15.1.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 11/16

---

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Héraðsdómur Reykjavíkur den 4. september 2014 i sagen Wow Air ehf. mod Samkeppniseftirlitið (den islandske konkurrencemyndighed) og Isavia ohf. og Icelandair ehf.

(Sag E-18/14)

(2015/C 11/06)

Héraðsdómur Reykjavíkur (Reykjavík herredsret) har ved skrivelse dateret den 4. september 2014, som indgik til EFTA-Domstolens justitskontor den 4. september 2014, anmodet om en rådgivende udtalelse i sagen Wow Air ehf. mod Samkeppniseftirlitið (den islandske konkurrencemyndighed) og Isavia ohf. og Icelandair ehf. om følgende spørgsmål:

| 1. | Følger det af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne, at medlemsstaterne er forpligtet til at sikre sig, at den koordinator, der udnævnes efter forordningens bestemmelser, ved varetagelsen af sine opgaver råder over uafhængige administrative beføjelser efter national lovgivning som led i sin udøvelse af offentlig myndighed, eller kan medlemsstaterne fastlægge koordinatorens status efter national lovgivning ud fra, hvad der skønnes hensigtsmæssigt? |
| --- | --- |

1.

Følger det af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne, at medlemsstaterne er forpligtet til at sikre sig, at den koordinator, der udnævnes efter forordningens bestemmelser, ved varetagelsen af sine opgaver råder over uafhængige administrative beføjelser efter national lovgivning som led i sin udøvelse af offentlig myndighed, eller kan medlemsstaterne fastlægge koordinatorens status efter national lovgivning ud fra, hvad der skønnes hensigtsmæssigt?

| 2. | Kan det inden for rammerne af de instrukserne om behandling af klager over tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i artikel 8, stk. 7, og artikel 8, stk. 8, i forordning (EØF) nr. 95/93, lægges til grund, at alle klager, herunder klager støttet på konkurrencehensyn, skal følge den procedure, der er angivet heri, eller skal betragtning 15 til forordningen forstås således, at forordningen skal anvendes med forbehold af traktatens konkurrenceregler, navnlig artikel 85 og 86, på en sådan måde, at klager støttet på konkurrencehensyn udelukkende henhører under den relevante medlemsstats konkurrencemyndigheder og derfor skal indbringes direkte for dem? |
| --- | --- |

2.

Kan det inden for rammerne af de instrukserne om behandling af klager over tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i artikel 8, stk. 7, og artikel 8, stk. 8, i forordning (EØF) nr. 95/93, lægges til grund, at alle klager, herunder klager støttet på konkurrencehensyn, skal følge den procedure, der er angivet heri, eller skal betragtning 15 til forordningen forstås således, at forordningen skal anvendes med forbehold af traktatens konkurrenceregler, navnlig artikel 85 og 86, på en sådan måde, at klager støttet på konkurrencehensyn udelukkende henhører under den relevante medlemsstats konkurrencemyndigheder og derfor skal indbringes direkte for dem?

| 3. | Hvis konkurrencemyndigheden i en medlemsstat udsteder forskrifter på grundlag af national konkurrencelovgivning og under henvisning til forordning (EØF) nr. 95/93 med det formål at fremme konkurrencen, forudsættes det så i forordningen, at disse forskrifter udstedes til en lufthavns ledelse/den kompetente myndighed eller skal disse forskrifter rettes til koordinatoren? |
| --- | --- |

3.

Hvis konkurrencemyndigheden i en medlemsstat udsteder forskrifter på grundlag af national konkurrencelovgivning og under henvisning til forordning (EØF) nr. 95/93 med det formål at fremme konkurrencen, forudsættes det så i forordningen, at disse forskrifter udstedes til en lufthavns ledelse/den kompetente myndighed eller skal disse forskrifter rettes til koordinatoren?

---

| 15.1.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 11/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 11/17

---

Sag anlagt den 10. november 2014 af DB Schenker mod EFTA-Tilsynsmyndigheden

(Sag E-22/14)

(2015/C 11/07)

Schenker North AB, Schenker Privpak AB og Schenker Privpak AS (under ét »DB Schenker«) har ved advokat Jon Midthjell, Advokatfirmaet Midthjell AS, Grev Wedels plass 5, N-0151 Oslo, Norge, som befuldmægtiget den 10. november 2014 anlagt sag mod EFTA-Tilsynsmyndigheden ved EFTA-Domstolen.

Sagsøgeren har nedlagt følgende påstande:

| 1. | EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse af 9. september 2014 i sag nr. 75697 (DB Schenker) annulleres. |
| --- | --- |

1.

EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse af 9. september 2014 i sag nr. 75697 (DB Schenker) annulleres.

| 2. | EFTA-Tilsynsmyndigheden (og eventuelle intervenienter) tilpligtes at betale sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2.

EFTA-Tilsynsmyndigheden (og eventuelle intervenienter) tilpligtes at betale sagens omkostninger.

Retlige og faktiske omstændigheder samt søgsmålsgrunde:

| — | Sagsøgerne, Schenker North AB og Schenker Privpak AB, der begge har vedtægtsmæssigt hjemsted i Sverige, og Schenker Privpak AS, der har vedtægtsmæssigt hjemsted i Norge, indgår i koncernen DB Schenker. Koncernen er en verdensomspændende speditør- og logistikkoncern ejet af Deutsche Bahn AG. |
| --- | --- |

—

Sagsøgerne, Schenker North AB og Schenker Privpak AB, der begge har vedtægtsmæssigt hjemsted i Sverige, og Schenker Privpak AS, der har vedtægtsmæssigt hjemsted i Norge, indgår i koncernen DB Schenker. Koncernen er en verdensomspændende speditør- og logistikkoncern ejet af Deutsche Bahn AG.

| — | Ved dom af 7. juli 2014 i sag E-5/13, DB Schenker mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, annullerede EFTA-Domstolen EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse af 25. januar 2013 i sag nr. 73075 (DB Schenker) for så vidt, som der derved blev meddelt afslag på fuld eller delvis aktindsigt i medfør af artikel 4, stk. 4, og artikel 6 i afgørelsen om aktindsigt fra 2012 i dokumenter i de sager, der førte til EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 321/10/KOL (Norway Post — loyalty/discount system), og der blev meddelt afslag på den fuldstændige udgave af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 321/10/KOL. |
| --- | --- |

—

Ved dom af 7. juli 2014 i sag E-5/13, DB Schenker mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, annullerede EFTA-Domstolen EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse af 25. januar 2013 i sag nr. 73075 (DB Schenker) for så vidt, som der derved blev meddelt afslag på fuld eller delvis aktindsigt i medfør af artikel 4, stk. 4, og artikel 6 i afgørelsen om aktindsigt fra 2012 i dokumenter i de sager, der førte til EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 321/10/KOL (Norway Post — loyalty/discount system), og der blev meddelt afslag på den fuldstændige udgave af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 321/10/KOL.

| — | Den 17. juli 2014 modtog DB Schenker en skrivelse pr. e-mail fra EFTA-Tilsynsmyndigheden med meddelelse om, at Tilsynsmyndigheden igen havde besluttet at afslå aktindsigt i de omstridte dokumenter. DB Schenker blev opfordret til at indgive en bekræftende begæring, hvis den ønskede, at EFTA-Tilsynsmyndigheden skulle genoverveje sit standpunkt. |
| --- | --- |

—

Den 17. juli 2014 modtog DB Schenker en skrivelse pr. e-mail fra EFTA-Tilsynsmyndigheden med meddelelse om, at Tilsynsmyndigheden igen havde besluttet at afslå aktindsigt i de omstridte dokumenter. DB Schenker blev opfordret til at indgive en bekræftende begæring, hvis den ønskede, at EFTA-Tilsynsmyndigheden skulle genoverveje sit standpunkt.

| — | Den 27. august 2014 sendte DB Schenker en bekræftende begæring til EFTA-Tilsynsmyndigheden. Den 9. september 2014 sendte Tilsynsmyndigheden en e-mail til DB Schenker med en kopi af den afgørelse, hvorved DB Schenker igen fik afslag på hel eller delvis aktindsigt i medfør af artikel 4, stk. 4 og 6 i afgørelsen om aktindsigt fra 2012 i de samme dokumenter, dvs. dokumenterne i de sager, der førte til EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 321/10/KOL (Norway Post — loyalty/discount system), og fik afslag på adgang til den fuldstændige udgave af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 321/10/KOL. DB Schenker har nedlagt påstand om annullation af denne beslutning under henvisning til artikel 36 i aftalen om oprettelse af EFTA-Tilsynsmyndigheden og -Domstolen. |
| --- | --- |

—

Den 27. august 2014 sendte DB Schenker en bekræftende begæring til EFTA-Tilsynsmyndigheden. Den 9. september 2014 sendte Tilsynsmyndigheden en e-mail til DB Schenker med en kopi af den afgørelse, hvorved DB Schenker igen fik afslag på hel eller delvis aktindsigt i medfør af artikel 4, stk. 4 og 6 i afgørelsen om aktindsigt fra 2012 i de samme dokumenter, dvs. dokumenterne i de sager, der førte til EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 321/10/KOL (Norway Post — loyalty/discount system), og fik afslag på adgang til den fuldstændige udgave af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 321/10/KOL. DB Schenker har nedlagt påstand om annullation af denne beslutning under henvisning til artikel 36 i aftalen om oprettelse af EFTA-Tilsynsmyndigheden og -Domstolen.

Sagsøgerne gør gældende, at EFTA-Tilsynsmyndigheden:

| — | har tilsidesat undtagelsen vedrørende beskyttelsen af forretningsmæssige interesser i artikel 4, stk. 4, i afgørelsen om aktindsigt fra 2012 og forpligtelsen til tavshedspligt som omhandlet i EØS-aftalens artikel 122, artikel 14, stk. 4, i tilsyns- og domstolsaftalen og artikel 28, stk. 2, i kapitel II i protokol 4 i aftalen om oprettelse af Tilsynsmyndigheden og Domstolen og derved med urette tilbageholdt de omstridte dokumenter i strid med offentlighedens adgang til aktindsigt som fastsat i artikel 2, stk. 1, i afgørelsen om aktindsigt fra 2012. |
| --- | --- |

—

har tilsidesat undtagelsen vedrørende beskyttelsen af forretningsmæssige interesser i artikel 4, stk. 4, i afgørelsen om aktindsigt fra 2012 og forpligtelsen til tavshedspligt som omhandlet i EØS-aftalens artikel 122, artikel 14, stk. 4, i tilsyns- og domstolsaftalen og artikel 28, stk. 2, i kapitel II i protokol 4 i aftalen om oprettelse af Tilsynsmyndigheden og Domstolen og derved med urette tilbageholdt de omstridte dokumenter i strid med offentlighedens adgang til aktindsigt som fastsat i artikel 2, stk. 1, i afgørelsen om aktindsigt fra 2012.

| — | har tilsidesat undtagelsen om hensynet til væsentlige samfundsinteresser i artikel 4, stk. 4, og artikel 4, stk. 6, i afgørelsen om aktindsigt fra 2012 i strid med offentlighedens adgang til aktindsigt som fastsat i artikel 2, stk. 1, i samme afgørelse. |
| --- | --- |

—

har tilsidesat undtagelsen om hensynet til væsentlige samfundsinteresser i artikel 4, stk. 4, og artikel 4, stk. 6, i afgørelsen om aktindsigt fra 2012 i strid med offentlighedens adgang til aktindsigt som fastsat i artikel 2, stk. 1, i samme afgørelse.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 15.1.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 11/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 11/18

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2015/C 11/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 9

»Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)«

EF-nr.: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Type ændring(er)

—

—

—

—

3.   Ændring(er)

Den ansøgende sammenslutning har villet tilpasse varespecifikationen for på den ene side at belyse og præcisere visse punkter (bl.a. for at tage højde for de små erhvervsdrivendes kendetegn, udviklingen i den måde, hvorpå produkterne præsenteres for forbrugerne, markedsføringsmetoderne på de traditionelle foie gras-markeder, som fortsat afspejler den landlige og gastronomiske kultur i det sydvestlige Frankrig) med henblik på forbedring og på den anden side tage højde for den tekniske udvikling i branchen, siden den beskyttede geografiske betegnelse blev registreret i 2000.

3.1.   Varebeskrivelse

Der foretages følgende ændringer:

| 1. | Hele ænder (med eller uden lever) og udtagne slagtekroppe tilføjes.
  De forskellige præsentationsformer for hele ænder, der traditionelt sælges på bl.a. foie gras-markederne i det sydvestlige Frankrig (markeder, som er specialiseret i salg af overfedede ænder og gæs samt af udskæringer af disse dyr), tilføjes.
  Disse præsentationsformer svarer til de hele slagtede dyr med varierende grader af udtagning, hvorfra de udskæringer eller de slagtebiprodukter, der fremgår af den varespecifikation, som blev registreret i 2000 (rå produkter eller forarbejdede produkter), stammer.
  De hele ænder (med eller uden lever) og de udtagne slagtekroppe præsenteres ferske, frosne eller dybfrosne.
  Af indvolde og slagtebiprodukter kan kun lever, hjerte og kråse sælges separat under den beskyttede geografiske betegnelse.
  Den ansøgende sammenslutning har valgt at bevare listen over kød og slagtebiprodukter, der forefindes i varespecifikationen for den registrerede beskyttede geografiske betegnelse, i overensstemmelse med den historie og det omdømme, der er forbundet med de produkter, som traditionelt fremstilles af overfedede ænder i det sydvestlige Frankrig. Sammenslutningen har ikke ønsket at udvide den beskyttede geografiske betegnelse til ikketraditionelle udskæringer. |
| --- | --- |

1.

Hele ænder (med eller uden lever) og udtagne slagtekroppe tilføjes.

De forskellige præsentationsformer for hele ænder, der traditionelt sælges på bl.a. foie gras-markederne i det sydvestlige Frankrig (markeder, som er specialiseret i salg af overfedede ænder og gæs samt af udskæringer af disse dyr), tilføjes.

Disse præsentationsformer svarer til de hele slagtede dyr med varierende grader af udtagning, hvorfra de udskæringer eller de slagtebiprodukter, der fremgår af den varespecifikation, som blev registreret i 2000 (rå produkter eller forarbejdede produkter), stammer.

De hele ænder (med eller uden lever) og de udtagne slagtekroppe præsenteres ferske, frosne eller dybfrosne.

Af indvolde og slagtebiprodukter kan kun lever, hjerte og kråse sælges separat under den beskyttede geografiske betegnelse.

Den ansøgende sammenslutning har valgt at bevare listen over kød og slagtebiprodukter, der forefindes i varespecifikationen for den registrerede beskyttede geografiske betegnelse, i overensstemmelse med den historie og det omdømme, der er forbundet med de produkter, som traditionelt fremstilles af overfedede ænder i det sydvestlige Frankrig. Sammenslutningen har ikke ønsket at udvide den beskyttede geografiske betegnelse til ikketraditionelle udskæringer.

| 2. | Præsentationen i form af sekundær udskæring af alle produkterne med undtagelse af hele ænder (med eller uden lever) og de udtagne slagtekroppe tilføjes.
  Formålet er at kunne sælge produkterne i portionsstørrelser til den endelige forbruger.
  Det præciseres i øvrigt i enhedsdokumentet, at produktet kan præsenteres som konserves, halvkonserves, i frosset eller dybfrosset form. Dette vedrører et punkt i den gældende varespecifikation. |
| --- | --- |

2.

Præsentationen i form af sekundær udskæring af alle produkterne med undtagelse af hele ænder (med eller uden lever) og de udtagne slagtekroppe tilføjes.

Formålet er at kunne sælge produkterne i portionsstørrelser til den endelige forbruger.

Det præciseres i øvrigt i enhedsdokumentet, at produktet kan præsenteres som konserves, halvkonserves, i frosset eller dybfrosset form. Dette vedrører et punkt i den gældende varespecifikation.

| 3. | Præsentationsformen rå krydret foie gras tilføjes.
  Formålet er at kunne tilbyde et produkt, der er »klart til tilberedning«. Den rå foie gras, som markedsføres i krydret form, svarer til produktet, som det forberedes, inden det senere forarbejdes inden for rammerne af den beskyttede geografiske betegnelse. Krydderierne er de samme for det krydrede produkt som for det forarbejdede produkt: »Salt, nitritsalt, sukker, krydderier og krydderurter, brændevin, hedvin, vin, trøfler (Tuber melanosporum), ascorbinsyre eller natriumascorbat. Krydderierne må højst udgøre 4 % af det tilberedte produkt, herunder højst 2 g saccharose pr. kg tilberedt produkt.« |
| --- | --- |

3.

Præsentationsformen rå krydret foie gras tilføjes.

Formålet er at kunne tilbyde et produkt, der er »klart til tilberedning«. Den rå foie gras, som markedsføres i krydret form, svarer til produktet, som det forberedes, inden det senere forarbejdes inden for rammerne af den beskyttede geografiske betegnelse. Krydderierne er de samme for det krydrede produkt som for det forarbejdede produkt: »Salt, nitritsalt, sukker, krydderier og krydderurter, brændevin, hedvin, vin, trøfler (Tuber melanosporum), ascorbinsyre eller natriumascorbat. Krydderierne må højst udgøre 4 % af det tilberedte produkt, herunder højst 2 g saccharose pr. kg tilberedt produkt.«

| 4. | Muligheden for at præsentere rå foie gras uden blodårer tilføjes. |
| --- | --- |

4.

Muligheden for at præsentere rå foie gras uden blodårer tilføjes.

| 5. | Definition af afpudsningen af andebryst (»magret«). |
| --- | --- |

5.

Definition af afpudsningen af andebryst (»magret«).

| 6. | Med hensyn til det tørrede og røgede andebryst tilføjes der en forklaring i varespecifikationen og enhedsdokumentet. Andebryst er i realiteten tørret, men kan derudover også være røget. |
| --- | --- |

6.

Med hensyn til det tørrede og røgede andebryst tilføjes der en forklaring i varespecifikationen og enhedsdokumentet. Andebryst er i realiteten tørret, men kan derudover også være røget.

3.2.   Bevis for oprindelse

Tabellerne ajourføres i henhold til ændringerne i kapitlet »Produktionsmetode« og gældende lovgivning. Indholdet af visse dokumenter er blevet præciseret.

Forpligtelsen til at føre et lagerregnskab pr. produktionssted tilføjes (jf. artikel 6, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1898/2006 (3)).

Begrebet »parti« defineres.

3.3.   Produktionsmetode

I lyset af udviklingen i varespecifikationerne for den beskyttede geografiske betegnelse på nationalt plan og fællesskabsplan har dette afsnit undergået adskillige ændringer med hensyn til form og indhold.

Der foretages følgende ændringer:

1.   Udrugning

Kravene vedrørende udrugning er taget op igen med henblik på i dette afsnit at præcisere, at ænderne er andrikker af arten Cairina moschata, den såkaldte berberiand, eller krydsninger af arterne Cairina moschata og Anas Platyrhinchos (berberiandrik krydset med almindelig landand), den såkaldte mulardand. Der er ikke tale om en ændring, men om flytning af en bestemmelse, der allerede findes i varespecifikationen.

Det anføres, at forældredyrene til krydsningerne skal udvælges i henhold til den vejledning, der er udarbejdet af Syndicat des Sélectionneurs Avicoles et Aquacoles Français (SYSAAF).

2.   Opdræt

| — | Varespecifikationen ændres for at give mulighed for at overføre ællinger fra en bedrift til en anden (før eller efter 42 dage) i det geografiske område. Formålet er at tage højde for branchens organisation og de erhvervsdrivendes nuværende fremgangsmåder. Denne opdrætsmetode vedrører ikke daggamle ællinger, men noget ældre ællinger. |
| --- | --- |

—

Varespecifikationen ændres for at give mulighed for at overføre ællinger fra en bedrift til en anden (før eller efter 42 dage) i det geografiske område. Formålet er at tage højde for branchens organisation og de erhvervsdrivendes nuværende fremgangsmåder. Denne opdrætsmetode vedrører ikke daggamle ællinger, men noget ældre ællinger.

| — | Forskellen i belægningsgraden i stalden og på arealet mellem de dyr, der opholder sig i den samme stald i hele opdrætsperioden, og de dyr, der flyttes, slettes til fordel for en belægningsgrad i stalden alt efter dyrenes alder. |
| --- | --- |

—

Forskellen i belægningsgraden i stalden og på arealet mellem de dyr, der opholder sig i den samme stald i hele opdrætsperioden, og de dyr, der flyttes, slettes til fordel for en belægningsgrad i stalden alt efter dyrenes alder.

| — | Begrebet opdelt anvendelse af arealet indføres for at sikre en bedre kvalitet af disse arealer med henblik på at begrænse dannelsen af mudder og dets konsekvenser for dyrenes udvikling (f.eks. haltende dyr). Denne opdeling begrænses, idet det areal, der umiddelbart er tilgængeligt pr. and, halveres. Opdelingen kan indgå i en vekslen mellem arealer med det formål, af samme grund som ovenfor, at gøre det muligt at anvende et andet areal. Disse ændringer hænger sammen med ændringen af arealernes hviletid mellem to andehold (12 uger), som erstattes af en samlet hviletid i alt for arealerne pr. kalenderår på 168 dage. |
| --- | --- |

—

Begrebet opdelt anvendelse af arealet indføres for at sikre en bedre kvalitet af disse arealer med henblik på at begrænse dannelsen af mudder og dets konsekvenser for dyrenes udvikling (f.eks. haltende dyr). Denne opdeling begrænses, idet det areal, der umiddelbart er tilgængeligt pr. and, halveres. Opdelingen kan indgå i en vekslen mellem arealer med det formål, af samme grund som ovenfor, at gøre det muligt at anvende et andet areal. Disse ændringer hænger sammen med ændringen af arealernes hviletid mellem to andehold (12 uger), som erstattes af en samlet hviletid i alt for arealerne pr. kalenderår på 168 dage.

3.   Foderrationens sammensætning

Den foderration, som dyrene får frem til den 42. dag, defineres, og procentdelen af de produkter, der er afledt af korn fra og med den 43. dag, begrænses.

Foderkategorierne defineres i overensstemmelse med terminologien i gældende EU-lovgivning (Kommissionens forordning (EU) nr. 68/2013 af 16. januar 2013 om fortegnelsen over fodermidler).

4.   Opfedning

Der er indført flere oplysninger:

| — | En mindstevægt for de dyr, der sendes til opfedning, ud over gennemsnitsvægten. |
| --- | --- |

—

En mindstevægt for de dyr, der sendes til opfedning, ud over gennemsnitsvægten.

| — | Fortsat opfedning hos gårdproducenterne, dvs. samtidig opfedning af ænder af forskellig alder. |
| --- | --- |

—

Fortsat opfedning hos gårdproducenterne, dvs. samtidig opfedning af ænder af forskellig alder.

| — | Sundhedskrav i forbindelse med opfedning (rengøring, desinfektion, tomgangsperiode). |
| --- | --- |

—

Sundhedskrav i forbindelse med opfedning (rengøring, desinfektion, tomgangsperiode).

| — | Opfedningsperioden sættes ned fra mindst 12 til mindst 10 dage og fra mindst 24 til mindst 20 måltider. Dette muliggøres i kraft af de forskellige videnskabelige og tekniske forbedringer med hensyn til udvælgelse, opdræt og opfedning, uden at det indvirker på leverens vægt. Det kvalitative mål, især med hensyn til afsmeltningsgraden, er en lever på ca. 550 g. Denne vægt kan i dag nås eller overskrides på mellem 10 og 12 dage. Det er derfor hensigtsmæssigt, at opfedningsperioden kan forkortes, så de erhvervsdrivende kan kontrollere leverens størrelse. Det er kun opfedningsperioden, der ændres. Opdrætstiden ændres ikke, og leverens mindstevægt ligger fortsat på 350 g. |
| --- | --- |

—

Opfedningsperioden sættes ned fra mindst 12 til mindst 10 dage og fra mindst 24 til mindst 20 måltider. Dette muliggøres i kraft af de forskellige videnskabelige og tekniske forbedringer med hensyn til udvælgelse, opdræt og opfedning, uden at det indvirker på leverens vægt. Det kvalitative mål, især med hensyn til afsmeltningsgraden, er en lever på ca. 550 g. Denne vægt kan i dag nås eller overskrides på mellem 10 og 12 dage. Det er derfor hensigtsmæssigt, at opfedningsperioden kan forkortes, så de erhvervsdrivende kan kontrollere leverens størrelse. Det er kun opfedningsperioden, der ændres. Opdrætstiden ændres ikke, og leverens mindstevægt ligger fortsat på 350 g.

| — | Den majsform, der anvendes til opfedning, præciseres. Det drejer sig om majskorn og/eller knust majs (vådfoder). |
| --- | --- |

—

Den majsform, der anvendes til opfedning, præciseres. Det drejer sig om majskorn og/eller knust majs (vådfoder).

5.   Slagtning

Der indføres en minimumsalder for slagtning på 91 dage for mulardænder og 92 dage for berberiænder. Der er tale om en præcisering, som svarer til summen af opdrætsperiodens minimumslængde (81 eller 82 dage) og opfedningsperiodens minimumslængde (10 dage).

6.   Bestemmelser vedrørende slagtekroppene

| — | Udtagningsfasen suppleres med en bestemmelse om, at galden tages ud under udtagningen, uanset om denne finder sted, når anden er varm eller kold, og med en bestemmelse om udtagelsen af blodårer. |
| --- | --- |

—

Udtagningsfasen suppleres med en bestemmelse om, at galden tages ud under udtagningen, uanset om denne finder sted, når anden er varm eller kold, og med en bestemmelse om udtagelsen af blodårer.

| — | Nedkølingen af leveren og slagtekroppen præciseres ligeledes. |
| --- | --- |

—

Nedkølingen af leveren og slagtekroppen præciseres ligeledes.

| — | Fristen mellem udtagning og udskæring (24 t) og mellem slagtning og frysning eller dybfrysning (48 t) slettes til fordel for indførelsen af specifikke hygiejneregler for hver enkelt erhvervsdrivende. |
| --- | --- |

—

Fristen mellem udtagning og udskæring (24 t) og mellem slagtning og frysning eller dybfrysning (48 t) slettes til fordel for indførelsen af specifikke hygiejneregler for hver enkelt erhvervsdrivende.

7.   Krydring af foie gras

Krydringen af den rå foie gras defineres og begrænses til 4 % af det tilberedte produkt.

8.   Forarbejdning af foie gras

| — | Præsentationsformen for rå foie gras til forarbejdning præciseres. Denne foie gras kan være hel, uden blodårer, skiveskåret eller krydret. |
| --- | --- |

—

Præsentationsformen for rå foie gras til forarbejdning præciseres. Denne foie gras kan være hel, uden blodårer, skiveskåret eller krydret.

| — | Der defineres tre former for konservering, nemlig kølet, frosset eller dybfrosset. Anvendelsen af den frosne eller dybfrosne lever præciseres. |
| --- | --- |

—

Der defineres tre former for konservering, nemlig kølet, frosset eller dybfrosset. Anvendelsen af den frosne eller dybfrosne lever præciseres.

| — | Som for den rå foie gras, der markedsføres krydret, defineres tilsætningen af krydderier til foie gras til forarbejdning og begrænses til 4 % af det tilberedte produkt. |
| --- | --- |

—

Som for den rå foie gras, der markedsføres krydret, defineres tilsætningen af krydderier til foie gras til forarbejdning og begrænses til 4 % af det tilberedte produkt.

| — | Kogningen af foie gras i et klæde, hvilket tidligere blev sidestillet med pochering, præciseres ved tilføjelse af bestemmelser om den bouillon, der skal anvendes, da der er tale om en traditionel kogemetode. |
| --- | --- |

—

Kogningen af foie gras i et klæde, hvilket tidligere blev sidestillet med pochering, præciseres ved tilføjelse af bestemmelser om den bouillon, der skal anvendes, da der er tale om en traditionel kogemetode.

| — | Der tilføjes præciseringer om produkterne »hel foie gras« og »foie gras«: mulighed for at emballere en enkelt lap i en emballage med en nettovægt på under eller lig med 250 g, overtræksgeléens sammensætning, minimumstrøffelindhold, for at denne ingrediens kan nævnes i varebetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Der tilføjes præciseringer om produkterne »hel foie gras« og »foie gras«: mulighed for at emballere en enkelt lap i en emballage med en nettovægt på under eller lig med 250 g, overtræksgeléens sammensætning, minimumstrøffelindhold, for at denne ingrediens kan nævnes i varebetegnelsen.

| — | Muligheden for at anvende allerede forarbejdet og kogt foie gras, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse i en foie gras-blok i en mængde på højst 10 % af emulsionen fastsættes udtrykkeligt. |
| --- | --- |

—

Muligheden for at anvende allerede forarbejdet og kogt foie gras, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse i en foie gras-blok i en mængde på højst 10 % af emulsionen fastsættes udtrykkeligt.

| — | Der tilføjes præciseringer om de betingelser, der skal være opfyldt, for at det på mærkningen må anføres, at produktet indeholder stykker af foie gras, overtræksgeléens sammensætning og minimumsindholdet af trøffel. |
| --- | --- |

—

Der tilføjes præciseringer om de betingelser, der skal være opfyldt, for at det på mærkningen må anføres, at produktet indeholder stykker af foie gras, overtræksgeléens sammensætning og minimumsindholdet af trøffel.

9.   Forarbejdning af kødet

Der tilføjes et forbud mod saltning af det forarbejdede kød ved anbringelse i saltlage:

| — | For tørret, røget andebryst:






  — | præciseringer om tørring tilføjes |
| --- | --- | --- |

—

For tørret, røget andebryst:

—

præciseringer om tørring tilføjes

| — | forbud mod anvendelse af aromastoffer |
| --- | --- |

—

forbud mod anvendelse af aromastoffer

| — | vedrørende røgning: forbud mod processer såsom skylning med, nedsænkning i eller tilstænkning med flydende røg |
| --- | --- |

—

vedrørende røgning: forbud mod processer såsom skylning med, nedsænkning i eller tilstænkning med flydende røg

| — | en positivliste over ingredienser tilføjes. |
| --- | --- |

—

en positivliste over ingredienser tilføjes.

| — | For syltet andekød (»confit«):






  — | det præciseres, at kødet skal være gennemkogt til emballager, som ikke gennemgår termisk stabilisering |
| --- | --- | --- |

—

For syltet andekød (»confit«):

—

det præciseres, at kødet skal være gennemkogt til emballager, som ikke gennemgår termisk stabilisering

| — | den termiske stabilisering (ny kogning) vedrører kun de former for emballage, hvor dette er teknisk muligt |
| --- | --- |

—

den termiske stabilisering (ny kogning) vedrører kun de former for emballage, hvor dette er teknisk muligt

| — | reglerne for anvendelse af varebetegnelserne for syltet andekød præciseres, alt efter hvilke stykker der er indeholdt i emballagen. |
| --- | --- |

—

reglerne for anvendelse af varebetegnelserne for syltet andekød præciseres, alt efter hvilke stykker der er indeholdt i emballagen.

3.4.   Mærkning

I lyset af udviklingen i den nationale lovgivning er det ikke længere obligatorisk at anføre navnet på certificeringsorganerne på mærkningen af produkterne, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse. Derfor har den ansøgende sammenslutning valgt at fjerne denne forpligtelse fra varespecifikationen.

Mærkningsbestemmelserne er blevet gennemgået og bragt i overensstemmelse med den registrerede betegnelse.

Anvendelsen af kollektive mærkningsoplysninger samt regler for den skriftstørrelse, der skal anvendes til det geografiske navn i produktets varebetegnelse, tilføjes.

De kollektive mærkningsoplysninger defineres i et charter, som stilles til rådighed for alle de erhvervsdrivende i den ansøgende sammenslutning.

3.5.   Krav i nationale bestemmelser

I lyset af udviklingen i den nationale lovgivning præsenteres afsnittet »Krav i nationale bestemmelser« i form af en tabel med de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, og hvordan de skal evalueres.

3.6.   Andet

Kontaktoplysninger på den ansøgende sammenslutning og certificeringsorganerne

Kontaktoplysningerne på den ansøgende sammenslutning ajourføres, og oplysningerne på certificeringsorganerne tilføjes.

Produkttype

Navnene på produktklasserne ajourføres i overensstemmelse med terminologien i gældende EU-lovgivning. Denne formulering flyttes til kapitlet »Varebeskrivelse«.

Geografisk område

Afgrænsningen af det geografiske område for den geografiske betegnelse ændres ikke. Derimod ændres områdets præsentation. Listen over kantoner erstattes af en liste over de tilsvarende kommuner.

Særlige regler vedrørende emballering

Det præciseres, at alle aktiviteter lige fra opdræt til emballering skal finde sted i det afgrænsede geografiske område. Forpligtelsen til at emballere produkterne i området fremgår således udtrykkeligt af afsnittet »Geografisk område« i varespecifikationen.

Dette var allerede underforstået i den gældende varespecifikation i kraft af følgende bestemmelser:

| — | side 34, hvor der står, at syltet kød skal emballeres i den endelige forpakning |
| --- | --- |

—

side 34, hvor der står, at syltet kød skal emballeres i den endelige forpakning

| — | side 32 og 34, hvor det fastsættes, at foie gras og andebryst skal vakuumpakkes |
| --- | --- |

—

side 32 og 34, hvor det fastsættes, at foie gras og andebryst skal vakuumpakkes

| — | side 32, hvor der står, at den endelige termiske stabilisering af foie gras-tilberedningerne finder sted efter emballering. |
| --- | --- |

—

side 32, hvor der står, at den endelige termiske stabilisering af foie gras-tilberedningerne finder sted efter emballering.

Emballering i det geografiske område gør det muligt at bevare produkternes egenskaber.

Slagtebiprodukter og kød fra ænder er skrøbelige produkter, der har tendens til at blive misfarvet ved kontakt med luft. Emballering i det geografiske område mindsker tiden mellem fremstilling og emballering og er således et middel til at undgå uheldige ændringer af disse produkter.

I forbindelse med forarbejdet foie gras og syltede produkter udgør emballeringen en integrerende del af fremstillingsprocessen, idet disse produkter undergår en sidste termisk stabilisering efter emballering.

Endelig gør emballering i området det lettere at spore og kontrollere produkterne.

Redaktionelle ændringer, navnlig af kapitlet »Tilknytning«

Dette kapitel omarbejdes med henblik på at påvise de nye tilføjede produkters tilknytning til det geografiske område og overholde de nuværende redaktionelle krav.

Kapitlet er inddelt i følgende tre kapitler, der ændres:

| 1. | Kapitlet »Det geografiske områdes egenart« omskrives og omorganiseres med henblik på:






  — | bedre at lokalisere det geografiske område, hvis grænser præsenteres i forhold til de omkringliggende geografiske eller administrative enheder |
| --- | --- | --- |

1.

Kapitlet »Det geografiske områdes egenart« omskrives og omorganiseres med henblik på:

—

bedre at lokalisere det geografiske område, hvis grænser præsenteres i forhold til de omkringliggende geografiske eller administrative enheder

| — | bedre at beskrive de naturbestemte faktorer, der er kendetegnende for det geografiske område, dvs. de klimatiske forhold, landskaberne og den fremherskende dyrkning af majs. Jordbundsforholdene er ikke medtaget, da majsdyrkningens udvikling primært skyldes de klimatiske forhold i det geografiske område. Dette punkt underbygges med nøjagtige tal. |
| --- | --- |

—

bedre at beskrive de naturbestemte faktorer, der er kendetegnende for det geografiske område, dvs. de klimatiske forhold, landskaberne og den fremherskende dyrkning af majs. Jordbundsforholdene er ikke medtaget, da majsdyrkningens udvikling primært skyldes de klimatiske forhold i det geografiske område. Dette punkt underbygges med nøjagtige tal.

| — | bedre at beskrive de menneskelige faktorer, der har fastholdt de traditionelle kendetegn for opdræt i det sydvestlige Frankrig siden middelalderen, og udviklingen i markedsføringen af »Canard à foie gras du Sud-Ouest« (ænder til foie gras fra det sydvestlige Frankrig). |
| --- | --- |

—

bedre at beskrive de menneskelige faktorer, der har fastholdt de traditionelle kendetegn for opdræt i det sydvestlige Frankrig siden middelalderen, og udviklingen i markedsføringen af »Canard à foie gras du Sud-Ouest« (ænder til foie gras fra det sydvestlige Frankrig).

| 2. | De særlige kendetegn for alle de produkter, der er omfattet af denne beskyttede geografiske betegnelse, præciseres i kapitlet »Produktets egenart«, navnlig kendetegnene for den produktklasse, der indføres i forbindelse med ansøgningen om ændring (hele ænder (med eller uden lever) og udtagne slagtekroppe). |
| --- | --- |

2.

De særlige kendetegn for alle de produkter, der er omfattet af denne beskyttede geografiske betegnelse, præciseres i kapitlet »Produktets egenart«, navnlig kendetegnene for den produktklasse, der indføres i forbindelse med ansøgningen om ændring (hele ænder (med eller uden lever) og udtagne slagtekroppe).

| 3. | Kapitlet »Årsagssammenhæng« omskrives med henblik på at præcisere, at denne primært er baseret på omdømmet, som påvises med mere nøjagtige oplysninger. |
| --- | --- |

3.

Kapitlet »Årsagssammenhæng« omskrives med henblik på at præcisere, at denne primært er baseret på omdømmet, som påvises med mere nøjagtige oplysninger.

De traditionsrelaterede elementer, herunder plantningen og dyrkningen af majs i området, landbrugsøkonomien, der er baseret på opdræt af overfedede ænder, og de særlige konserveringsteknikker, bevares, men omorganiseres og præciseres.

Årsagssammenhængen er således baseret på følgende elementer:

| — | de klimatiske forhold i det geografiske område er gunstige for majsdyrkning |
| --- | --- |

—

de klimatiske forhold i det geografiske område er gunstige for majsdyrkning

| — | der er blevet dyrket majs i området siden det 16. århundrede, og majs er hurtigt blevet et af de vigtigste foderstoffer til fjerkræ i almindelighed og til ænder i særdeleshed |
| --- | --- |

—

der er blevet dyrket majs i området siden det 16. århundrede, og majs er hurtigt blevet et af de vigtigste foderstoffer til fjerkræ i almindelighed og til ænder i særdeleshed

| — | denne kornsorts udbredelse har givet opdrætterne mulighed for at specialisere sig i opdræt af overfedede ænder og at udvikle en specifik viden om opdræt baseret på hurtig, men gradvis opfedning af ænderne |
| --- | --- |

—

denne kornsorts udbredelse har givet opdrætterne mulighed for at specialisere sig i opdræt af overfedede ænder og at udvikle en specifik viden om opdræt baseret på hurtig, men gradvis opfedning af ænderne

| — | denne metode til opdræt af overfedede ænder ligger til grund for deres særlige kendetegn, som er høj opfedningsgrad og god muskeludvikling |
| --- | --- |

—

denne metode til opdræt af overfedede ænder ligger til grund for deres særlige kendetegn, som er høj opfedningsgrad og god muskeludvikling

| — | denne opdrætsmetodes fremgang er blevet ledsaget af udviklingen af originale konserveringsteknikker (syltning og sterilisering efter Appert-metoden) |
| --- | --- |

—

denne opdrætsmetodes fremgang er blevet ledsaget af udviklingen af originale konserveringsteknikker (syltning og sterilisering efter Appert-metoden)

| — | disse konserveringsteknikker har gjort det muligt for specialiserede salgsfirmaer at markedsføre disse produkter i større målestok |
| --- | --- |

—

disse konserveringsteknikker har gjort det muligt for specialiserede salgsfirmaer at markedsføre disse produkter i større målestok

| — | disse virksomheders beliggenhed har været med til at skabe det omdømme, som »Canard à foie gras du Sud-Ouest« har i oprindelsesområdet, men også på nationalt og internationalt plan. |
| --- | --- |

—

disse virksomheders beliggenhed har været med til at skabe det omdømme, som »Canard à foie gras du Sud-Ouest« har i oprindelsesområdet, men også på nationalt og internationalt plan.

Der foretages en lang række redaktionelle ændringer (omformuleringer, præciseringer, flytning af afsnit, sletning af overflødige afsnit).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (4)

»Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)«

EF-nr.: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse

»Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.1. Kød (og slagtebiprodukter), fersk

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Ænder til foie gras fra det sydvestlige Frankrig er berberiandrikker eller mulardandrikker.

»Canard à foie gras du Sud-Ouest« er frilandsænder, som sendes til opfedning efter 81 dage for mulardænder og 82 dage for berberiænder.

»Canard à foie gras du Sud-Ouest« opfedes i mindst 10 dage og med mindst 20 måltider.

Derefter slagtes og eventuelt udskæres/forarbejdes de.

»Canard à foie gras du Sud-Ouest« har knækket hvidt til gult skind og fedt.

Følgende forskellige produkter fremstilles af »canard à foie gras du Sud-Ouest«:

| — | Kød (og slagtebiprodukter), fersk: hel and (med eller uden lever) og udtaget slagtekrop, foie gras, bryst, lår, inderfilet, hjerte, den øverste del af vingen, kråse.
  En hel and med lever svarer til en hel, ikke-udtaget and, som er slagtet og plukket.
  En hel and uden lever svarer til en hel, ikke-udtaget and uden lever, som er slagtet og plukket.
  En udtaget slagtekrop svarer til en fuldstændig udtaget hel and, som er slagtet og plukket.
  En rå foie gras er blød og ensartet i farven og udviser ingen skader. Den vejer mindst 350 g og kan være tilsat krydderier.
  Et andebryst svarer til en filet, der er udskåret af brystmassen (omfatter ikke den lille inderfiletmuskel). Hvert andebryst vejer mindst 300 g og præsenteres med det skind og det fedtlag, den er dækket af. Opfedningsgraden (fedt + skind/samlet vægt) ligger på mellem 25 % og 45 %. Et andebryst skal være helt plukket og omhyggeligt afpudset. Afpudsningen skal være regelmæssig, cirkelformet, med en smule synligt fedt på kødsiden.
  Lårene svarer til alle de stykker kød, skind og fedt, der sidder omkring lårknoglen, skinnebenet og lægbenet. De to snit skal foretages ved leddene. Der må ikke være blodansamlinger eller rifter på lårene. De skal være helt plukket, omhyggeligt afpudset, og fjerposerne skal fjernes helt.
  Inderfileten svarer til de indvendige dele af brystmusklen, der sidder fast på skelettet. De skal være fri for blodansamlinger og præsenteres hele.
  Hjertet præsenteres helt, uden snit og uden aorta.
  Den øverste del af vingen svarer til det første ben af vingen. Den skal afpudses korrekt og må ikke udvises brud, bensplinter eller blodansamlinger.
  Kråsen svarer til andens anden mavesæk og består af en tyk muskel, som er spiselig. Den skal være korrekt pillet indvendigt, fedtet skal være fjernet udvendigt, og den må ikke indeholde rester af spiserøret.
  Disse produkter kan sælges til forbrugeren som ferske, frosne eller dybfrosne produkter.
  De kan præsenteres som udskæringer med undtagelse af de hele ænder og slagtekroppene. |
| --- | --- |

—

Kød (og slagtebiprodukter), fersk: hel and (med eller uden lever) og udtaget slagtekrop, foie gras, bryst, lår, inderfilet, hjerte, den øverste del af vingen, kråse.

En hel and med lever svarer til en hel, ikke-udtaget and, som er slagtet og plukket.

En hel and uden lever svarer til en hel, ikke-udtaget and uden lever, som er slagtet og plukket.

En udtaget slagtekrop svarer til en fuldstændig udtaget hel and, som er slagtet og plukket.

En rå foie gras er blød og ensartet i farven og udviser ingen skader. Den vejer mindst 350 g og kan være tilsat krydderier.

Et andebryst svarer til en filet, der er udskåret af brystmassen (omfatter ikke den lille inderfiletmuskel). Hvert andebryst vejer mindst 300 g og præsenteres med det skind og det fedtlag, den er dækket af. Opfedningsgraden (fedt + skind/samlet vægt) ligger på mellem 25 % og 45 %. Et andebryst skal være helt plukket og omhyggeligt afpudset. Afpudsningen skal være regelmæssig, cirkelformet, med en smule synligt fedt på kødsiden.

Lårene svarer til alle de stykker kød, skind og fedt, der sidder omkring lårknoglen, skinnebenet og lægbenet. De to snit skal foretages ved leddene. Der må ikke være blodansamlinger eller rifter på lårene. De skal være helt plukket, omhyggeligt afpudset, og fjerposerne skal fjernes helt.

Inderfileten svarer til de indvendige dele af brystmusklen, der sidder fast på skelettet. De skal være fri for blodansamlinger og præsenteres hele.

Hjertet præsenteres helt, uden snit og uden aorta.

Den øverste del af vingen svarer til det første ben af vingen. Den skal afpudses korrekt og må ikke udvises brud, bensplinter eller blodansamlinger.

Kråsen svarer til andens anden mavesæk og består af en tyk muskel, som er spiselig. Den skal være korrekt pillet indvendigt, fedtet skal være fjernet udvendigt, og den må ikke indeholde rester af spiserøret.

Disse produkter kan sælges til forbrugeren som ferske, frosne eller dybfrosne produkter.

De kan præsenteres som udskæringer med undtagelse af de hele ænder og slagtekroppene.

| — | Kødprodukter: hel foie gras, foie gras, foie gras-blok (med eller uden stykker), tørret (eller tørret og røget) andebryst, syltet (vinge, lår, bryst, øverste del af vingen, kråse).
  Hel foie gras svarer til en tilberedning bestående af en hel foie gras eller af en eller flere foie gras-lapper tilsat krydderier.
  Foie gras svarer til en tilberedning bestående af sammenpressede stykker af foie gras-lapper (alle stykker af foie gras-lapper, hvis vægt i det færdige produkt er på mindst 20 g) tilsat krydderier.
  En foie gras-blok (med eller uden stykker) svarer til en tilberedning bestående af findelt, sammenpresset foie gras tilsat krydderier plus eventuelt foie gras-stykker.
  Tørret (eller tørret og røget) andebryst tilberedes af andebryst, som er tørsaltet og tørret (eller tørret og røget), og som kan være tilsat ingredienser.
  Syltet and svarer til tilberedninger, som består af kogte kødstykker fra ænder til foie gras, der er tørsaltet, og som udelukkende er kogt i andefedt. De eneste stykker af dyret, der kan anvendes, er lår, vinge (bryst med tilhørende øverste del af vingen), bryst, øverste del af vinge og kråse.
  Disse produkter kan sælges til forbrugeren som konserves, halvkonserves (eller forbehandlede), frosne eller dybfrosne produkter. De kan præsenteres i form af sekundære udskæringer. |
| --- | --- |

—

Kødprodukter: hel foie gras, foie gras, foie gras-blok (med eller uden stykker), tørret (eller tørret og røget) andebryst, syltet (vinge, lår, bryst, øverste del af vingen, kråse).

Hel foie gras svarer til en tilberedning bestående af en hel foie gras eller af en eller flere foie gras-lapper tilsat krydderier.

Foie gras svarer til en tilberedning bestående af sammenpressede stykker af foie gras-lapper (alle stykker af foie gras-lapper, hvis vægt i det færdige produkt er på mindst 20 g) tilsat krydderier.

En foie gras-blok (med eller uden stykker) svarer til en tilberedning bestående af findelt, sammenpresset foie gras tilsat krydderier plus eventuelt foie gras-stykker.

Tørret (eller tørret og røget) andebryst tilberedes af andebryst, som er tørsaltet og tørret (eller tørret og røget), og som kan være tilsat ingredienser.

Syltet and svarer til tilberedninger, som består af kogte kødstykker fra ænder til foie gras, der er tørsaltet, og som udelukkende er kogt i andefedt. De eneste stykker af dyret, der kan anvendes, er lår, vinge (bryst med tilhørende øverste del af vingen), bryst, øverste del af vinge og kråse.

Disse produkter kan sælges til forbrugeren som konserves, halvkonserves (eller forbehandlede), frosne eller dybfrosne produkter. De kan præsenteres i form af sekundære udskæringer.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foie gras-tilberedningerne (hel foie gras, foie gras, foie gras-blok med eller uden stykker) skal fremstilles af foie gras, som er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse.

Tørret (eller tørret og røget) andebryst skal fremstilles andebryst, som er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse.

Syltet and fremstilles af kødstykker, som er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse, som i forvejen er tørsaltet og kogt i andefedt.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

De opdrættede ænders foder består af mindst 50 % korn eller heraf afledte produkter og frø fra bælgplanter frem til den 42. dag. Derefter, og indtil dyrene sendes til opfedning, består foderet af mindst 70 % korn eller heraf afledte produkter og frø fra bælgplanter med minimum 15 % majs og maksimum 40 % hvede.

Under opfedning består foderet af minimum 95 % majs høstet i det geografiske område i Sydvestfrankrig. Ænderne opfedes i mindst 10 dage og med mindst 20 måltider bestående af hele eller knuste majskorn.

Denne fremgangsmåde er en traditionsbunden praksis. Indførelsen og dyrkningen af majs i Sydvestfrankrig ligger til grund for den økonomi, der er baseret på overfedede gæs og ænder, da denne kornsort har anerkendte egenskaber i forbindelse med opfedning af fjerkræ.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

En »canard à foie gras du Sud-Ouest« opdrættes, opfedes, slagtes, udskæres og/eller forarbejdes i det geografiske område.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Emballering i det geografiske område gør det muligt at bevare produkternes egenskaber.

Slagtebiprodukter og kød fra ænder er skrøbelige produkter, der har tendens til at blive misfarvet ved kontakt med luft. Emballering i området mindsker tiden mellem fremstilling og emballering og er således et middel til at undgå uheldige ændringer af produkterne.

I forbindelse med forarbejdet foie gras og syltede produkter udgør emballeringen en integrerende del af fremstillingsprocessen, idet disse produkter undergår en sidste termisk stabilisering efter emballering.

Endelig gør emballering i det geografiske område det lettere at spore og kontrollere produkterne.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Specifikke mærkningsregler

Mærkningen af det markedsførte produkt omfatter:

| — | betegnelsen »Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)« |
| --- | --- |

—

betegnelsen »Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)«

| — | varebetegnelsen suppleret med en af nedenstående geografiske termer: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord eller Quercy. I dette tilfælde kommer det færdige produkt fra ænder, som er opdrættet, opfedet, slagtet, udskåret, forarbejdet og emballeret i de nævnte produktionsområder |
| --- | --- |

—

varebetegnelsen suppleret med en af nedenstående geografiske termer: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord eller Quercy. I dette tilfælde kommer det færdige produkt fra ænder, som er opdrættet, opfedet, slagtet, udskåret, forarbejdet og emballeret i de nævnte produktionsområder

| — | de kollektive mærkningsoplysninger i henhold til det gældende kollektive charter, som er udarbejdet af den ansøgende sammenslutning og stilles til rådighed for alle de erhvervsdrivende. Enhver ændring udsendes til samtlige erhvervsdrivende samt til kontrolorganet og til de kompetente tilsynsmyndigheder. |
| --- | --- |

—

de kollektive mærkningsoplysninger i henhold til det gældende kollektive charter, som er udarbejdet af den ansøgende sammenslutning og stilles til rådighed for alle de erhvervsdrivende. Enhver ændring udsendes til samtlige erhvervsdrivende samt til kontrolorganet og til de kompetente tilsynsmyndigheder.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område består af følgende regioner, departementer og/eller kantoner:

AQUITAINE (Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques)

MIDI-PYRÉNÉES (Lot, Tarn-et-Garonne, Gers, Hautes-Pyrénées, Haute-Garonne, Ariège, Tarn, Aveyron)

LIMOUSIN: Corrèze og tilgrænsende kantoner i Haute-Vienne: Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche, Aude: kantonerne Castelnaudary Sud og Nord, Salles, Belpech, Fanjeaux.

La CHALOSSE består af følgende kantoner i Landes: Pouillon, Montfort, Amou, Hagetmau, Saint-Sever.

GASCOGNE består af departementerne Gers, Landes, Hautes-Pyrénées og arrondissementet Saint-Gaudens (Haute-Garonne).

GERS svarer til det administrative departement Gers.

LANDES svarer til departementet Landes.

PERIGORD består af departementet Dordogne og af de tilgrænsende kantoner i Haute-Vienne (Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche), Corrèze (Lubersac, Juillac, Ayen, Larche, Brive-la-Gaillarde), Lot (Souillac, Payrac, Gourdon, Salviac, Cazals, Puy-l’Évêque) og Lot-et-Garonne (Fumel, Monflanquin, Villereal, Castillonnes, Lauzun, Duras).

QUERCY består af departementet Lot og af følgende kantoner i Tarn-et-Garonne: Montaigu-de-Quercy, Bourg-de-Visa, Moissac, Lauzerte, Molières, Lafrançaise, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Caussade, Négrepelisse, Monclar-de-Quercy, Villebrumier, Caylus et Saint-Antonin-Noble-Val.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Det geografiske områdes egenart

a)   Naturbestemte faktorer

Naturbestemte faktorer

Det geografiske område svarer overordnet set til den geologiske enhed Bassin aquitain, et stort sedimentært bassin dannet i mesozoikum, som fylder en stor del af det sydvestlige Frankrig. Det afgrænses af Atlanterhavet mod vest, af Pyrenæerne mod syd, af en linje mellem Massif Central og byen Castelnaudary mod øst og af regionen Poitou-Charentes' administrative grænser mod nord.

Det er kendetegnet ved en skiften mellem sletter og opdyrkelige bakker samt ved det milde halvmaritime klima.

Temperaturerne er høje, og der kan måles store mængder nedbør om sommeren. Der måles under alle omstændigheder en gennemsnitlig nedbørsmængde på over 900 mm i det geografiske område (kilde: Météo France for perioden 1981-2010).

kilde

Disse klimatiske forhold betyder, at det geografiske område historisk set er gunstigt for majsdyrkning: »Det er majs, man primært dyrker som afgrøde nummer to, da den først skal have vand lidt senere. Den sydvestlige del af landet er det område, der er bedst egnet til denne kornsort (...). Kun der finder majsen (...) de forhold med hensyn til varme og fugt, som den har brug for« (DE LAVERGNE, M.L. (1860) Economie rurale de la France depuis 1789. Paris: Guillaumin et Cie og Librairie agricole de la maison rustique).

Economie rurale de la France depuis 1789.

ie

b)   Menneskelige faktorer

Menneskelige faktorer

Traditionelt opdræt af »Canard à foie gras du Sud-Ouest« i det geografiske område

Bondekulturen i det sydvestlige Frankrig har siden middelalderen været præget af de mange små bedrifter og anvendelsen af halvforpagtning (métayage). Tilstedeværelsen af gæs og ænder til opfedning er et kendetegn, der allerede dengang var specifikt for bedrifterne i det sydvestlige Frankrig.

Opdræt af gæs og ænder var dengang en ikke ubetydelig måde at sørge for mad til landmanden og hans familie på. Fra det 16. århundrede er dette opdræt desuden kendetegnet ved at være baseret på udbredelsen af majs, som meget tidligt, så snart den blev indført i Sydvestfrankrig i det 16. århundrede, erstattede hirse i området, først i dyrenes foder og derefter i menneskets kost.

Frem til udgangen af det 17. århundrede opfedede ænderne sig selv ved at æde majs, som var frit tilgængelig i et mørkt rum. Udviklingen af opfedningsteknikken hen mod udgangen af det 18. århundrede ændrede måden, hvorpå dyrene blev opfedet, med den mere intensive fodring med rå majs i form af mel eller i små boller.

Mangeårig markedsføring af »Canard à foie gras du Sud-Ouest« og produkter deraf

Denne karakteristiske opdrætsmetode følges fra det 17. århundrede op af udviklingen på gårdene i det sydvestlige Frankrig af en specifik metode til konservering af kød og slagtebiprodukter fra ænder kogt i fedt, nemlig syltning. Handelen med produkter fra ænder til foie gras fra det sydvestlige Frankrig steg yderligere i slutningen af det 18. århundrede takket være Nicolas Apperts opfindelse af sterilisering, som gjorde det muligt at rationalisere markedsføringen af forarbejdede andeprodukter (især foie gras og syltet and) som konserves og at nå nye afsætningsmarkeder uden for det sydvestlige Frankrigs grænser.

Fra udgangen af det 18. århundrede udvikledes salget af overfedede ænder (hele eller udtagne) og af rå foie gras på foie gras-markederne, som udelukkende var forbeholdt direkte salg af disse produkter. Disse markeder blev afholdt mellem efterårets afslutning og starten på foråret.

I dag finder man fortsat disse foie gras-markeder i mange byer i det sydvestlige Frankrig, herunder Samatan (Gers), Seissan (Gers), Périgueux (Périgord), Mont de Marsan (Landes), Cahors (Quercy) og Monfort-en-Chalosse (Chalosse). På disse traditionelle markeder kan producenterne sælge hele ænder (med eller uden lever), udtagne slagtekroppe og alle udskæringer og alle slagtebiprodukter af ænder, såsom rå foie gras, kråse og hjerte, direkte.

5.2.   Produktets egenart

Produktets egenart

Det særlige kendetegn for »Canard à foie gras du Sud-Ouest« er den høje opfedningsgrad, som skyldes en specifik opdræts- og fodringsmetode baseret på gradvis opfedning af dyrene.

Efter et langt ophold på frilandsarealer i mindst 81 dage opfedes »Canard à foie gras du Sud-Ouest« gradvist i mindst 10 dage med et foder bestående af mindst 95 % majs.

De slagtekroppe, der kommer ud af denne traditionelle behandling, har knækket hvidt til gult skind og fedt samt en høj opfedningsgrad, som kan ses på alle andestykkerne, bl.a. en opfedningsgrad for bryst på 25-45 %. Behandlingen giver dyrene en god kropsbygning og udskæringer af høj vægt (minimumsvægt for bryst på 300 g og for foie gras på 350 g).

I øvrigt blev kokkene allerede i det 18. århundrede opmærksomme på de særlige kendetegn ved foie gras fra gæs og ænder, og det er takket være dem, at foie gras har sit gode omdømme.

»Canard à foie gras du Sud-Ouest« har ligeledes gennem lang tid haft et godt omdømme, som rækker langt ud over de sydvestfranske grænser og endda ud over de franske grænser.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

»Canard à foie gras du Sud-Ouest« hænger primært sammen med oprindelsesområdet i kraft af det gode omdømme, som »Canard à foie gras du Sud-Ouest« og produkter heraf har.

Dette omdømme hænger først og fremmest sammen med den traditionelle lokale anvendelse af majs til opfedning af gæs og ænder.

Som følge af de gunstige klimatiske forhold er der blevet dyrket majs i det geografiske område siden det 16. århundrede, og majs brød hurtigt igennem som den vigtigste kornsort til opfedning af især ænder. Sammenhængen mellem denne fodringsmetode og produktets omdømme er i øvrigt blevet nævnt i adskillige værker: »Disse andelevere, der er så berømte i hele Europa, har kun denne kornsort at takke for deres fordele« (Parmentier, M. (1785) Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux. Bordeaux: Arnaud-Antoine Pallandre). Abbed Rozier nævner ligeledes denne sammenhæng i sin afhandling om landbruget i 1787: »Fjerkræ af enhver art (...) tager meget fedt på, og deres kød får en fin og delikat smag. De mest ansete kommer også fra de steder, hvor denne kornsort dyrkes i stor målestok«.

Majsdyrkningen har givet producenterne mulighed for at specialisere sig i opdræt af overfedede gæs og ænder og at udvikle en viden baseret på intensiv fodring med denne kornsort og gradvis styring af opfedningen. Denne viden har sammen med det langvarige opdræt i det fri, der muliggøres af det milde, tempererede klima året rundt, gjort det muligt at opnå veludviklede dyr med en høj opfedningsgrad. Det er afgørende for skindets og fedtets farve, hvilken slags majs dyrene fodres med i opfedningsfasen (hvid majs eller gul majs).

Det omdømme, som »Canard à foie gras du Sud-Ouest« og produkter deraf havde, blev efterfølgende yderligere forstærket i kraft af anvendelsen af originale konserveringsteknikker (syltning og sterilisering), som gjorde det muligt at markedsføre produkterne uden for det sydvestlige Frankrig, og udviklingen af regionale og nationale distributionskanaler.

Foie gras' omdømme blev allerede for længe siden bekræftet i en lang række værker, såsom »L'histoire de la vie privée des français« af Aussy, udgivet i 1787, hvor det anføres, at Toulouses omdømme er baseret på ande-foie gras, og Larousse Ménager fra 1926, hvor der står, at »foie gras især bruges til fremstilling af patéer og terriner, som visse regioner har specialiseret sig i. (...) Patéerne fra Toulouse er lavet af andelever og konkurrerer med patéerne fra Strasbourg«.

Foie gras-markederne, der blev afholdt i det geografiske område fra slutningen af det 18. århundrede, og som stadig afholdes den dag i dag, er i øvrigt et veritabelt bevis på den kulturelle forankring af produktionen og markedsføringen af alle disse produkter, fra den hele and, som forbrugerne selv tilbereder, til de allerede tilberedte udskæringer og slagtebiprodukter.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (5))

5

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPCanardafoiegrasduSudOuestV3.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006. s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

2

(3)  EUT L 369 af 23.12.2006. s. 1. Erstattet af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af forordning (EU) nr. 1151/2012.

3

(4)  Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

4

(5)  Se fodnote 4.

5

---