# Euroopa Liidu C 461/2014

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 461 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide20. detsember 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 461

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide20. detsember 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 461/01 | Komisjoni arvamus, 18. detsember 2014, milles käsitletakse Euroopa Keskpanga soovitust võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (EKP/2014/19) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 461/01

Komisjoni arvamus, 18. detsember 2014, milles käsitletakse Euroopa Keskpanga soovitust võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (EKP/2014/19)

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 461/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7398 – Mirael/Ferrovial/NDH1) (
  1
  ) | 10 |
| 2014/C 461/03 | Menetluse algatamine (Juhtum M.7292 – DEMB / Mondelēz / Charger OpCo) (
  1
  ) | 11 |
| 2014/C 461/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7453 – Cutrale/Safra/Chiquita) (
  1
  ) | 12 |
| 2014/C 461/05 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7413 – Cheung Kong Holdings / Mitsubishi Corporation / JV) (
  1
  ) | 12 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2014/C 461/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7398 – Mirael/Ferrovial/NDH1) (
  1
  )

1

10

2014/C 461/03

Menetluse algatamine (Juhtum M.7292 – DEMB / Mondelēz / Charger OpCo) (
  1
  )

1

11

2014/C 461/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7453 – Cutrale/Safra/Chiquita) (
  1
  )

1

12

2014/C 461/05

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7413 – Cheung Kong Holdings / Mitsubishi Corporation / JV) (
  1
  )

1

12

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2014/C 461/06 | Nõukogu otsus, 12. detsember 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2015. aasta uue eelarveprojekti kohta | 13 |
| 2014/C 461/07 | Nõukogu otsus, 12. detsember 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 3 kohta | 15 |
| 2014/C 461/08 | Nõukogu otsus, 12. detsember 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4 kohta | 16 |
| 2014/C 461/09 | Nõukogu otsus, 12. detsember 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5 kohta | 17 |
| 2014/C 461/10 | Nõukogu otsus, 12. detsember 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 6 kohta | 18 |
| 2014/C 461/11 | Nõukogu otsus, 12. detsember 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 7 kohta | 19 |
| 2014/C 461/12 | Nõukogu otsus, 12. detsember 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 8 kohta | 20 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 461/13 | Euro vahetuskurss | 21 |
| 2014/C 461/14 | Komisoni rakendusotsus, 18. detsember 2014, millega muudetakse rakendusotsust 2014/C 244/06, millega kehtestatakse 2014. aasta tööprogramm Euroopa Liidu referentlaboritele rahalise toetuse andmise kohta | 22 |
| 2014/C 461/15 | Kokkuvõte komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH)) XIV lisas (määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 64 lõike 9 kohane teatis)
   (
  1
  ) | 24 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2014/C 461/06

Nõukogu otsus, 12. detsember 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2015. aasta uue eelarveprojekti kohta

13

2014/C 461/07

Nõukogu otsus, 12. detsember 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 3 kohta

15

2014/C 461/08

Nõukogu otsus, 12. detsember 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4 kohta

16

2014/C 461/09

Nõukogu otsus, 12. detsember 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5 kohta

17

2014/C 461/10

Nõukogu otsus, 12. detsember 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 6 kohta

18

2014/C 461/11

Nõukogu otsus, 12. detsember 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 7 kohta

19

2014/C 461/12

Nõukogu otsus, 12. detsember 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 8 kohta

20

Euroopa Komisjon

2014/C 461/13

Euro vahetuskurss

21

2014/C 461/14

Komisoni rakendusotsus, 18. detsember 2014, millega muudetakse rakendusotsust 2014/C 244/06, millega kehtestatakse 2014. aasta tööprogramm Euroopa Liidu referentlaboritele rahalise toetuse andmise kohta

22

2014/C 461/15

Kokkuvõte komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH)) XIV lisas (määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 64 lõike 9 kohane teatis)
   (
  1
  )

(määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 64 lõike 9 kohane teatis)

1

24

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 461/16 | Teade Indiast pärit ränimangaani importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta | 25 |
| 2014/C 461/17 | Teade dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes | 35 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 461/18 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7474 – QIA/BPP/Songbird) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 45 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 461/19 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 46 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 461/16

Teade Indiast pärit ränimangaani importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

25

2014/C 461/17

Teade dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes

35

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 461/18

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7474 – QIA/BPP/Songbird) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

45

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2014/C 461/19

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

18. detsember 2014,

milles käsitletakse Euroopa Keskpanga soovitust võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (EKP/2014/19)

(2014/C 461/01)

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | 11. juunil 2014 esitas Euroopa Keskpank (EKP) nõukogule soovituse võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (EKP/2014/19). 25. juunil 2014 konsulteeris nõukogu kõnealuse soovituse üle Euroopa Komisjoniga. |
| --- | --- |

1.

11. juunil 2014 esitas Euroopa Keskpank (EKP) nõukogule soovituse võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (EKP/2014/19). 25. juunil 2014 konsulteeris nõukogu kõnealuse soovituse üle Euroopa Komisjoniga.

| 2. | Komisjon toetab EKP algatust soovitada muuta nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (1) (edaspidi „nõukogu sanktsioonide määrus”), mis võimaldab nõukogul sanktsioonide määruses arvesse võtta asjaolu, et vastu on võetud nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (2) (edaspidi „ühtse järelevalvemehhanismi määrus”). |
| --- | --- |

2.

Komisjon toetab EKP algatust soovitada muuta nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (1) (edaspidi „nõukogu sanktsioonide määrus”), mis võimaldab nõukogul sanktsioonide määruses arvesse võtta asjaolu, et vastu on võetud nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (2) (edaspidi „ühtse järelevalvemehhanismi määrus”).

| 3. | Ühtse järelevalvemehhanismi määrusega on EKP-le antud õigus määrata järelevalve valdkonnas karistusi ja rakendada sanktsioone ning selle artiklis 18 on viidatud nõukogu sanktsioonide määrusele. Kuna viimane võeti vastu enne ühtse järelevalvemehhanismi määrust ja see oli suunatud muule valdkonnale kui järelevalve, toetab komisjon selle muutmist, et luua järelevalve valdkonnas EKP sanktsioonide rakendamiseks põhjalik ja selge õigusraamistik. |
| --- | --- |

3.

Ühtse järelevalvemehhanismi määrusega on EKP-le antud õigus määrata järelevalve valdkonnas karistusi ja rakendada sanktsioone ning selle artiklis 18 on viidatud nõukogu sanktsioonide määrusele. Kuna viimane võeti vastu enne ühtse järelevalvemehhanismi määrust ja see oli suunatud muule valdkonnale kui järelevalve, toetab komisjon selle muutmist, et luua järelevalve valdkonnas EKP sanktsioonide rakendamiseks põhjalik ja selge õigusraamistik.

| 4. | EKP soovitab muuta nõukogu sanktsioonide määrust eelkõige järgmiselt:






  (1) | lisada uue artikli 1a, et määrata kindlaks teatavad üldpõhimõtted, mis kehtivad EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel määratavate halduskaristuste suhtes ja järelevalvega mitteseotud ülesannete täitmisel rakendatavate sanktsioonide suhtes, ning et täpsustada nende suhtes kohaldatavate mitmesuguste sätete kohaldamisala; |
| --- | --- | --- |

4.

EKP soovitab muuta nõukogu sanktsioonide määrust eelkõige järgmiselt:

(1)

lisada uue artikli 1a, et määrata kindlaks teatavad üldpõhimõtted, mis kehtivad EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel määratavate halduskaristuste suhtes ja järelevalvega mitteseotud ülesannete täitmisel rakendatavate sanktsioonide suhtes, ning et täpsustada nende suhtes kohaldatavate mitmesuguste sätete kohaldamisala;

| (2) | lisada uued artiklid 4a–4c, milles käsitletakse EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel määratavate halduskaristuste tingimusi. Nende uute artiklite eesmärk on eristada EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel määratavate halduskaristuste sätteid sätetest, mis kehtivad selliste sanktsioonide suhtes, mida EKP võib rakendada seoses järelevalvega mitteseotud ülesannetega. See tagaks, et ühtne kord kehtib kõikide EKP poolt järelevalve valdkonnas määratavate halduskaristuste suhtes, võttes samas arvesse ka ühtse järelevalvemehhanismi määruses sätestatud reegleid; ning |
| --- | --- |

(2)

lisada uued artiklid 4a–4c, milles käsitletakse EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel määratavate halduskaristuste tingimusi. Nende uute artiklite eesmärk on eristada EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel määratavate halduskaristuste sätteid sätetest, mis kehtivad selliste sanktsioonide suhtes, mida EKP võib rakendada seoses järelevalvega mitteseotud ülesannetega. See tagaks, et ühtne kord kehtib kõikide EKP poolt järelevalve valdkonnas määratavate halduskaristuste suhtes, võttes samas arvesse ka ühtse järelevalvemehhanismi määruses sätestatud reegleid; ning

| (3) | teha täiendavaid muudatusi, et tagada, et nõukogu sanktsioonide määruse artiklites 2–4 sätestatud sanktsioonide rakendamise põhimõtted ja menetlused on kooskõlas nendega, mis käsitlevad EKP poolt halduskaristuste määramist järelevalveülesannete täitmisel vastavalt ühtse järelevalvemehhanismi määrusele. |
| --- | --- |

(3)

teha täiendavaid muudatusi, et tagada, et nõukogu sanktsioonide määruse artiklites 2–4 sätestatud sanktsioonide rakendamise põhimõtted ja menetlused on kooskõlas nendega, mis käsitlevad EKP poolt halduskaristuste määramist järelevalveülesannete täitmisel vastavalt ühtse järelevalvemehhanismi määrusele.

2.   ÜLDMÄRKUSED

| 5. | EKP sanktsioonidel võib olla turuosalistele suur mõju. Otsuseid sanktsioonide kehtestamise kohta võib ka vaidlustada. Seetõttu peaksid kohaldatavad reeglid olema selged, järjepidevad ja pakkuma õiguskindlust, et tagada, et turuosalistel on võimalik teada kohaldatavaid menetlus- ja materiaalõiguslikke reegleid. Selgus, järjepidevus ja õiguskindlus on olulised ka seoses eri õigusaktide vastastikuse mõjuga. |
| --- | --- |

5.

EKP sanktsioonidel võib olla turuosalistele suur mõju. Otsuseid sanktsioonide kehtestamise kohta võib ka vaidlustada. Seetõttu peaksid kohaldatavad reeglid olema selged, järjepidevad ja pakkuma õiguskindlust, et tagada, et turuosalistel on võimalik teada kohaldatavaid menetlus- ja materiaalõiguslikke reegleid. Selgus, järjepidevus ja õiguskindlus on olulised ka seoses eri õigusaktide vastastikuse mõjuga.

| 6. | Kuna nõukogu sanktsioonide määrus põhineb ELi toimimise lepingu artikli 132 lõikel 3, saab selles käsitleda üksnes EKP määruste ja otsuste rikkumisi, mitte (muude) vahetult kohaldatavate liidu õigusaktide rikkumisi. Seepärast ei saa nõukogu määruses arvesse võtta kõiki soovitatud muudatusi, milles käsitletakse muu vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumisi kui EKP määrused ja otsused. |
| --- | --- |

6.

Kuna nõukogu sanktsioonide määrus põhineb ELi toimimise lepingu artikli 132 lõikel 3, saab selles käsitleda üksnes EKP määruste ja otsuste rikkumisi, mitte (muude) vahetult kohaldatavate liidu õigusaktide rikkumisi. Seepärast ei saa nõukogu määruses arvesse võtta kõiki soovitatud muudatusi, milles käsitletakse muu vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumisi kui EKP määrused ja otsused.

| 7. | Täiendavalt on vaja selgitada ühtse järelevalvemehhanismi määruse, nõukogu sanktsioonide määruse ja Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määruse (EL) nr 468/2014 (millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (3) (ühtse järelevalvemehhanismi raammäärus)) asjaomaste sätete vastastikust mõju. |
| --- | --- |

7.

Täiendavalt on vaja selgitada ühtse järelevalvemehhanismi määruse, nõukogu sanktsioonide määruse ja Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määruse (EL) nr 468/2014 (millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (3) (ühtse järelevalvemehhanismi raammäärus)) asjaomaste sätete vastastikust mõju.

| 8. | Sellega seoses on väga oluline vältida seda, et eri õigusaktide erinev sõnastus tekitab sätete tõlgendamise kohta kahtlusi. Lisaks kutsub komisjon EKPd üles tunnistama pärast nõukogu sanktsioonide määruse muudatuste vastuvõtmist täielikult või osaliselt kehtetuks oma ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse sätted, mis oleksid muudetud nõukogu sanktsioonide määruse omadega (peaaegu) identsed. |
| --- | --- |

8.

Sellega seoses on väga oluline vältida seda, et eri õigusaktide erinev sõnastus tekitab sätete tõlgendamise kohta kahtlusi. Lisaks kutsub komisjon EKPd üles tunnistama pärast nõukogu sanktsioonide määruse muudatuste vastuvõtmist täielikult või osaliselt kehtetuks oma ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse sätted, mis oleksid muudetud nõukogu sanktsioonide määruse omadega (peaaegu) identsed.

3.   KONKREETSED MÄRKUSED

Märkused soovitatud artikli 1a kohta

| 9. | Soovitatud artikli 1a lõikes 1 määrataks kindlaks nõukogu sanktsioonide määruse kohaldamisala. Selles artiklis on sätestatud, et määrust kohaldatakse EKP poolt sanktsioonide rakendamisele ettevõtjate suhtes EKP otsustest ja määrustest tulenevate kohustuste rikkumise korral, kui ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti. Väljend „kui ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti” viitab sätetele, mida kohaldataks ka vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumise korral. Punktis 6 esitatud põhjustel teeb komisjon ettepaneku sõnastada artikli 1a lõige 1 järgmiselt:
  „Käesolevat määrust kohaldatakse EKP poolt sanktsioonide rakendamisele ettevõtjate suhtes EKP otsustest ja määrustest tulenevate kohustuste rikkumise korral.” |
| --- | --- |

9.

Soovitatud artikli 1a lõikes 1 määrataks kindlaks nõukogu sanktsioonide määruse kohaldamisala. Selles artiklis on sätestatud, et määrust kohaldatakse EKP poolt sanktsioonide rakendamisele ettevõtjate suhtes EKP otsustest ja määrustest tulenevate kohustuste rikkumise korral, kui ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti. Väljend „kui ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti” viitab sätetele, mida kohaldataks ka vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumise korral. Punktis 6 esitatud põhjustel teeb komisjon ettepaneku sõnastada artikli 1a lõige 1 järgmiselt:

„Käesolevat määrust kohaldatakse EKP poolt sanktsioonide rakendamisele ettevõtjate suhtes EKP otsustest ja määrustest tulenevate kohustuste rikkumise korral.”

| 10. | EKP soovitab nõukogul lisada nõukogu sanktsioonide määrusesse artikli 1a lõike 2, mille eesmärk on selgitada nõukogu kehtiva sanktsioonide määruse reeglitest erinevate konkreetsete reeglite kohaldamisala. Otsuste suhtes rakendada sanktsioone väljaspool järelevalve valdkonda kohaldataks jätkuvalt nõukogu sanktsioonide määruse kehtivaid sätteid. |
| --- | --- |

10.

EKP soovitab nõukogul lisada nõukogu sanktsioonide määrusesse artikli 1a lõike 2, mille eesmärk on selgitada nõukogu kehtiva sanktsioonide määruse reeglitest erinevate konkreetsete reeglite kohaldamisala. Otsuste suhtes rakendada sanktsioone väljaspool järelevalve valdkonda kohaldataks jätkuvalt nõukogu sanktsioonide määruse kehtivaid sätteid.

| 11. | Kuigi komisjon toetab EKP eesmärki muuta nõukogu sanktsioonide määrust, et võtta arvesse ühtse järelevalvemehhanismi määruse vastuvõtmist, tunneb komisjon muret, et EKP pakutud säte võib tekitada lisaprobleeme. Artikli 1a lõiget 2 võib koostoimes artikliga 4b tõlgendada selliselt, et nõukogu sanktsioonide määruse kohaseid kehtivaid otsustusmenetlusi kohaldatakse ka EKP poolt halduskaristuste määramise suhtes vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumise eest. See tähendaks, et otsuseid teeks EKP juhatus ja järelevalvenõukogu ei oleks kaasatud. Seda välditaks, kui nõukogu sanktsioonide määruse muudatuste ulatus piirduks EKP määruste ja otsuste rikkumisega, mis on nõukogu sanktsioonide määruse õiguslikku alust silmas pidades tingimata vajalik. |
| --- | --- |

11.

Kuigi komisjon toetab EKP eesmärki muuta nõukogu sanktsioonide määrust, et võtta arvesse ühtse järelevalvemehhanismi määruse vastuvõtmist, tunneb komisjon muret, et EKP pakutud säte võib tekitada lisaprobleeme. Artikli 1a lõiget 2 võib koostoimes artikliga 4b tõlgendada selliselt, et nõukogu sanktsioonide määruse kohaseid kehtivaid otsustusmenetlusi kohaldatakse ka EKP poolt halduskaristuste määramise suhtes vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumise eest. See tähendaks, et otsuseid teeks EKP juhatus ja järelevalvenõukogu ei oleks kaasatud. Seda välditaks, kui nõukogu sanktsioonide määruse muudatuste ulatus piirduks EKP määruste ja otsuste rikkumisega, mis on nõukogu sanktsioonide määruse õiguslikku alust silmas pidades tingimata vajalik.

| 12. | Kuna nõukogu sanktsioonide määrust võib kohaldada ainult sanktsioonide rakendamise suhtes EKP määruste ja otsuste rikkumise korral ning mitte vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumise suhtes, teeb komisjon ettepaneku sõnastada artikli 1a lõige 2 järgmiselt:
  „Reeglid, mis kehtivad EKP poolt nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 kohaste ülesannete täitmisel sanktsioonide rakendamisel EKP määruste ja otsuste rikkumise korral, erinevad artiklites 2 kuni 4 sätestatud reeglitest artiklites 4a kuni 4c sätestatud ulatuses.” |
| --- | --- |

12.

Kuna nõukogu sanktsioonide määrust võib kohaldada ainult sanktsioonide rakendamise suhtes EKP määruste ja otsuste rikkumise korral ning mitte vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumise suhtes, teeb komisjon ettepaneku sõnastada artikli 1a lõige 2 järgmiselt:

„Reeglid, mis kehtivad EKP poolt nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 kohaste ülesannete täitmisel sanktsioonide rakendamisel EKP määruste ja otsuste rikkumise korral, erinevad artiklites 2 kuni 4 sätestatud reeglitest artiklites 4a kuni 4c sätestatud ulatuses.”

| 13. | Seoses halduskaristuste ja sanktsioonide avaldamisega sätestataks soovitatud artikli 1a lõikes 3, et EKP võib avaldada mis tahes otsuse, millega määratakse ettevõtjale halduskaristus seoses vahetult kohaldatava liidu õigusakti rikkumisega või rakendatakse tema suhtes sanktsioon seoses EKP määruste ja otsuste rikkumisega, seda nii järelevalve kui ka muus valdkonnas. |
| --- | --- |

13.

Seoses halduskaristuste ja sanktsioonide avaldamisega sätestataks soovitatud artikli 1a lõikes 3, et EKP võib avaldada mis tahes otsuse, millega määratakse ettevõtjale halduskaristus seoses vahetult kohaldatava liidu õigusakti rikkumisega või rakendatakse tema suhtes sanktsioon seoses EKP määruste ja otsuste rikkumisega, seda nii järelevalve kui ka muus valdkonnas.

| 14. | Nõukogu sanktsioonide määruse õiguslikke aluseid silmas pidades tuleks avaldamist käsitleva artikli kohaldamisala piirata nii, et see hõlmaks ainult EKP määruste ja otsuste rikkumist. |
| --- | --- |

14.

Nõukogu sanktsioonide määruse õiguslikke aluseid silmas pidades tuleks avaldamist käsitleva artikli kohaldamisala piirata nii, et see hõlmaks ainult EKP määruste ja otsuste rikkumist.

| 15. | Soovituses avaldamise suhtes võetud seisukoht ei ole ühtse järelevalvemehhanismi määrusega kooskõlas. Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõikes 6 on sätestatud, et „EKP teeb asjakohases liidu õiguses sätestatud juhtudel ja tingimuste kohaselt teatavaks kõik lõikes 1 osutatud karistused, olenemata sellest, kas need on vaidlustatud või mitte”. Seda sätet kohaldatakse vahetult kohaldatavate liidu õigusaktide rikkumise korral määratavate karistuste avaldamise suhtes (ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõige 1). Asjakohane liidu õigus on eelkõige CRD IV artikkel 68. |
| --- | --- |

15.

Soovituses avaldamise suhtes võetud seisukoht ei ole ühtse järelevalvemehhanismi määrusega kooskõlas. Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõikes 6 on sätestatud, et „EKP teeb asjakohases liidu õiguses sätestatud juhtudel ja tingimuste kohaselt teatavaks kõik lõikes 1 osutatud karistused, olenemata sellest, kas need on vaidlustatud või mitte”. Seda sätet kohaldatakse vahetult kohaldatavate liidu õigusaktide rikkumise korral määratavate karistuste avaldamise suhtes (ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõige 1). Asjakohane liidu õigus on eelkõige CRD IV artikkel 68.

| 16. | Ei ühtse järelevalvemehhanismi määrus ega nõukogu sanktsioonide määrus ei sisalda sätteid, milles käsitletakse EKP määruste ja otsuste rikkumise korral rakendatavate sanktsioonide avaldamist nii järelevalve kui ka muus valdkonnas. Komisjon toetab selliste sanktsioonide avaldamise korra kehtestamist ja toetaks lähenemisviisi, mis on kooskõlas ühtse järelevalvemehhanismi määruse kohase korraga, mis on seotud vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumisega. Seepärast teeks komisjon ettepaneku luua EKP määruste ja otsuste rikkumise puhul avaldamiskord, mis oleks identne vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumise puhul kehtiva korraga. |
| --- | --- |

16.

Ei ühtse järelevalvemehhanismi määrus ega nõukogu sanktsioonide määrus ei sisalda sätteid, milles käsitletakse EKP määruste ja otsuste rikkumise korral rakendatavate sanktsioonide avaldamist nii järelevalve kui ka muus valdkonnas. Komisjon toetab selliste sanktsioonide avaldamise korra kehtestamist ja toetaks lähenemisviisi, mis on kooskõlas ühtse järelevalvemehhanismi määruse kohase korraga, mis on seotud vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumisega. Seepärast teeks komisjon ettepaneku luua EKP määruste ja otsuste rikkumise puhul avaldamiskord, mis oleks identne vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumise puhul kehtiva korraga.

| 17. | Selleks et tagada järjepidevus ning luua selge ja põhjalik raamistik EKP määruste ja otsuste rikkumise korral rakendatavate sanktsioonide avaldamiseks, võiks nii ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõiget 6 kui ka CRD IV artiklit 68 arvesse võttes sõnastada artikli 1a lõike 3 järgmiselt:„EKP avaldab oma ametlikul veebisaidil põhjendamatu viivituseta mis tahes otsuse, millega rakendatakse ettevõtja suhtes sanktsioon seoses EKP määruste ja otsuste rikkumisega, seda nii järelevalve kui ka muus valdkonnas. Avaldamine toimub pärast seda, kui otsus on asjaomasele ettevõtjale teatavaks tehtud, ja avaldada tuleb teave rikkumise liigi ja laadi kohta ning asjaomase ettevõtja identiteedi kohta, välja arvatud juhul, kui selline avaldamine kas





  a) | ohustaks finantsturgude stabiilsust või käimasolevat kriminaaluurimist või |
| --- | --- | --- |

17.

Selleks et tagada järjepidevus ning luua selge ja põhjalik raamistik EKP määruste ja otsuste rikkumise korral rakendatavate sanktsioonide avaldamiseks, võiks nii ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõiget 6 kui ka CRD IV artiklit 68 arvesse võttes sõnastada artikli 1a lõike 3 järgmiselt:

a)

ohustaks finantsturgude stabiilsust või käimasolevat kriminaaluurimist või

| b) | põhjustaks niivõrd, kuivõrd seda on võimalik kindlaks teha, asjaomasele ettevõtjale ebaproportsionaalset kahju. |
| --- | --- |

b)

põhjustaks niivõrd, kuivõrd seda on võimalik kindlaks teha, asjaomasele ettevõtjale ebaproportsionaalset kahju.

Sellises olukorras avaldatakse need otsused anonüümselt. Kui nimetatud asjaolusid mõistliku aja möödudes tõenäoliselt enam ei esine, võib käesoleva lõike alusel ette nähtud avaldamise vastava ajavahemiku võrra edasi lükata.

Kui Euroopa Kohtu menetluses on otsusega seotud kaebus, avaldab EKP põhjendamatu viivituseta oma ametlikul veebisaidil ka teabe kõnealuse kaebuse staatuse ja tulemuse kohta. EKP tagab, et käesoleva lõike alusel avaldatud teave jääb tema ametlikule veebisaidile vähemalt viieks aastaks.”

| 18. | Kuna ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikliga 132 on nähtud ette täielik avaldamiskord selliste otsuste korral, millega määratakse asjaomastele üksustele halduskaristused vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumise eest, ja rakendatakse sanktsioonid EKP määruste ja otsuste rikkumise eest järelevalve valdkonnas, toetaks komisjon ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse kõnealuse artikli kehtetuks tunnistamist, sest see hõlmab ka EKP määruste ja otsuste rikkumist ning ei täidaks pärast eespool nimetatud artikli vastuvõtmist enam oma eesmärki. |
| --- | --- |

18.

Kuna ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikliga 132 on nähtud ette täielik avaldamiskord selliste otsuste korral, millega määratakse asjaomastele üksustele halduskaristused vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumise eest, ja rakendatakse sanktsioonid EKP määruste ja otsuste rikkumise eest järelevalve valdkonnas, toetaks komisjon ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse kõnealuse artikli kehtetuks tunnistamist, sest see hõlmab ka EKP määruste ja otsuste rikkumist ning ei täidaks pärast eespool nimetatud artikli vastuvõtmist enam oma eesmärki.

Märkused soovitatud artikli 4a kohta

| 19. | Soovitatud artikli 4a lõikega 1 nähtaks ette erireeglid seoses selliste sanktsioonide ülemmääradega, mida EKP võib rakendada järelevalveülesannete täitmisel vastu võetud määruste ja otsuste rikkumise korral. Järelevalvega mitteseotud ülesannete puhul jääksid kehtima nõukogu kehtiva sanktsioonide määruse ülemmäärad, vahetult kohaldatava liidu õiguse puhul on ülemmäärad määratud kindlaks aga ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõikes 1. |
| --- | --- |

19.

Soovitatud artikli 4a lõikega 1 nähtaks ette erireeglid seoses selliste sanktsioonide ülemmääradega, mida EKP võib rakendada järelevalveülesannete täitmisel vastu võetud määruste ja otsuste rikkumise korral. Järelevalvega mitteseotud ülesannete puhul jääksid kehtima nõukogu kehtiva sanktsioonide määruse ülemmäärad, vahetult kohaldatava liidu õiguse puhul on ülemmäärad määratud kindlaks aga ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõikes 1.

| 20. | EKP soovitab määrata karistusmaksete ülempiiriks 5 % keskmisest päevakäibest iga rikkumispäeva eest. Trahvide ülempiiriks soovitatakse määrata 10 % aastasest kogukäibest. Viimane on kooskõlas ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõikega 1. 5 % ühtse järelevalvemehhanismi määruses aga ei mainita ja EKP soovituses ei selgitata, miks tuleks valida teine protsent. Selle valiku põhjuseid tuleks nõukogu määruse põhjendustes seetõttu vähemalt selgitada. |
| --- | --- |

20.

EKP soovitab määrata karistusmaksete ülempiiriks 5 % keskmisest päevakäibest iga rikkumispäeva eest. Trahvide ülempiiriks soovitatakse määrata 10 % aastasest kogukäibest. Viimane on kooskõlas ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõikega 1. 5 % ühtse järelevalvemehhanismi määruses aga ei mainita ja EKP soovituses ei selgitata, miks tuleks valida teine protsent. Selle valiku põhjuseid tuleks nõukogu määruse põhjendustes seetõttu vähemalt selgitada.

| 21. | Soovitatud artikli 4a lõikes 2 on sätestatud aastakäibe määratlus, mis ei vasta määratlustele ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõikes 1 ja CRD IV artikli 67 lõike 2 punktis e, mida kohaldatakse vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumise korral halduskaristuste määramise suhtes. Kuna määratluste lahknevus võib põhjustada erinevat tõlgendamist, teeks komisjon ettepaneku viia säte vastavusse nii ühtse järelevalvemehhanismi määruse kui ka CRD IVga:
  „Lõike 1 mõistetel on järgmine tähendus: a) „aastane kogukäive” – juriidilise isiku kogu aastane netokäive, sealhulgas eelmise majandusaasta brutotulu, mis koosneb saadaolevatest intressidest ja samalaadsetest tuludest, tuludest aktsiatelt ja muudelt muutuv- või püsituluga väärtpaberitelt ning saadaolevatest komisjoni- või teenustasudest. Kui ettevõtja on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane brutotulu eelmise majandusaasta selline brutotulu, mis tuleneb EKP järelevalve all oleva kontserni põhiemaettevõtja konsolideeritud majandusaasta aruandest; b) „keskmine päevakäive” – punktis a määratletud aastane kogukäive jagatuna 365ga.” |
| --- | --- |

21.

Soovitatud artikli 4a lõikes 2 on sätestatud aastakäibe määratlus, mis ei vasta määratlustele ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõikes 1 ja CRD IV artikli 67 lõike 2 punktis e, mida kohaldatakse vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumise korral halduskaristuste määramise suhtes. Kuna määratluste lahknevus võib põhjustada erinevat tõlgendamist, teeks komisjon ettepaneku viia säte vastavusse nii ühtse järelevalvemehhanismi määruse kui ka CRD IVga:

„Lõike 1 mõistetel on järgmine tähendus: a) „aastane kogukäive” – juriidilise isiku kogu aastane netokäive, sealhulgas eelmise majandusaasta brutotulu, mis koosneb saadaolevatest intressidest ja samalaadsetest tuludest, tuludest aktsiatelt ja muudelt muutuv- või püsituluga väärtpaberitelt ning saadaolevatest komisjoni- või teenustasudest. Kui ettevõtja on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane brutotulu eelmise majandusaasta selline brutotulu, mis tuleneb EKP järelevalve all oleva kontserni põhiemaettevõtja konsolideeritud majandusaasta aruandest; b) „keskmine päevakäive” – punktis a määratletud aastane kogukäive jagatuna 365ga.”

Märkused soovitatud artikli 4b kohta

| 22. | Soovitatud artikli 4b eesmärk on määrata järelevalve valdkonnas kindlaks otsustusmenetlus. Kuna see erineks nõukogu kehtiva sanktsioonide määruse kohastest otsustusmenetlustest, kohaldataks seda ainult EKP määruste ja otsuste rikkumiste suhtes (ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõige 7) ja mitte vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumiste suhtes (ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõige 1). |
| --- | --- |

22.

Soovitatud artikli 4b eesmärk on määrata järelevalve valdkonnas kindlaks otsustusmenetlus. Kuna see erineks nõukogu kehtiva sanktsioonide määruse kohastest otsustusmenetlustest, kohaldataks seda ainult EKP määruste ja otsuste rikkumiste suhtes (ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõige 7) ja mitte vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumiste suhtes (ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõige 1).

| 23. | Ühtses järelevalvemehhanismi määruses (eelkõige artikli 26 lõikes 8 ja artiklis 24) on aga sätestatud otsustusmenetlus EKP poolt kõigi halduskaristuste määramiseks järelevalve valdkonnas. Komisjon ei leia sel põhjusel, et otsustusmenetlusi käsitleva eriartikli lisamisel oleks mingeid eeliseid, ja teeb seetõttu ettepaneku, et artikkel 4b võiks sisaldada üksnes viidet ühtse järelevalvemehhanismi määrusele. Artikli võiks sõnastada järgmiselt:
  „Erandina artikli 3 lõigetest 1 kuni 8 teeb EKP järelevalve valdkonnas otsuseid EKP määruste ja otsustega seotud rikkumiste kohta vastavalt määruses (EL) nr 1024/2013 ette nähtud menetlustele.” |
| --- | --- |

23.

Ühtses järelevalvemehhanismi määruses (eelkõige artikli 26 lõikes 8 ja artiklis 24) on aga sätestatud otsustusmenetlus EKP poolt kõigi halduskaristuste määramiseks järelevalve valdkonnas. Komisjon ei leia sel põhjusel, et otsustusmenetlusi käsitleva eriartikli lisamisel oleks mingeid eeliseid, ja teeb seetõttu ettepaneku, et artikkel 4b võiks sisaldada üksnes viidet ühtse järelevalvemehhanismi määrusele. Artikli võiks sõnastada järgmiselt:

„Erandina artikli 3 lõigetest 1 kuni 8 teeb EKP järelevalve valdkonnas otsuseid EKP määruste ja otsustega seotud rikkumiste kohta vastavalt määruses (EL) nr 1024/2013 ette nähtud menetlustele.”

| 24. | Tuleb rõhutada, et artikli 4b tõlgendamine või muutmine viisil, mis eraldaks uurimisvolitused otsustamisvolitustest näiteks EKPs uurimisüksuse loomise kaudu, ei oleks juriidiliselt nõutav. ELi toimimise lepingu artikli 261 kohaselt ja kooskõlas nõukogu sanktsioonide määruse artikliga 5 – arvestades et ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõikes 7 viidatakse tervele nõukogu sanktsioonide määrusele, sealhulgas selle artiklile 5 – kuuluvad EKP otsused, millega rakendatakse EKP järelevalve valdkonna määruste ja otsuste rikkumise eest sanktsioonid, täielikult Euroopa Kohtu pädevusse. Komisjonil oleks ka tõsiseid kahtlusi nõukogu volituse üle kehtestada EKP sisestruktuuri kohta selliseid nõudeid. |
| --- | --- |

24.

Tuleb rõhutada, et artikli 4b tõlgendamine või muutmine viisil, mis eraldaks uurimisvolitused otsustamisvolitustest näiteks EKPs uurimisüksuse loomise kaudu, ei oleks juriidiliselt nõutav. ELi toimimise lepingu artikli 261 kohaselt ja kooskõlas nõukogu sanktsioonide määruse artikliga 5 – arvestades et ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 18 lõikes 7 viidatakse tervele nõukogu sanktsioonide määrusele, sealhulgas selle artiklile 5 – kuuluvad EKP otsused, millega rakendatakse EKP järelevalve valdkonna määruste ja otsuste rikkumise eest sanktsioonid, täielikult Euroopa Kohtu pädevusse. Komisjonil oleks ka tõsiseid kahtlusi nõukogu volituse üle kehtestada EKP sisestruktuuri kohta selliseid nõudeid.

Märkused soovitatud artikli 4c kohta

| 25. | Soovitatud artiklis 4c sätestatakse seoses EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel määratavate halduskaristustega teatavad tähtajad. Soovitatud artiklit kohaldataks vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumise ja EKP määruste ja otsuste rikkumiste korral. Eelnevaid märkusi arvesse võttes on komisjon seisukohal, et kõnealust artiklit ei peaks kohaldama vahetult kohaldatava liidu õiguse muude rikkumiste suhtes peale EKP määruste ja otsuste rikkumise. Järelevalvega mitteseotud EKP otsuste tähtajad on sätestatud nõukogu kehtiva sanktsioonide määruse artiklis 4. |
| --- | --- |

25.

Soovitatud artiklis 4c sätestatakse seoses EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel määratavate halduskaristustega teatavad tähtajad. Soovitatud artiklit kohaldataks vahetult kohaldatava liidu õiguse rikkumise ja EKP määruste ja otsuste rikkumiste korral. Eelnevaid märkusi arvesse võttes on komisjon seisukohal, et kõnealust artiklit ei peaks kohaldama vahetult kohaldatava liidu õiguse muude rikkumiste suhtes peale EKP määruste ja otsuste rikkumise. Järelevalvega mitteseotud EKP otsuste tähtajad on sätestatud nõukogu kehtiva sanktsioonide määruse artiklis 4.

| 26. | Komisjon märgib, et soovitatud sätted kattuvad suures osas ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artiklitega 130 ja 131 ja et EKP soovituses ei selgitata nende sätete vastastikust mõju ega seda, miks valdavalt identsed sätted peaksid sisalduma kahes erinevas õigusaktis. Kui nõukogu otsustab soovitatud sätted vastu võtta, oleks komisjoni arvates tähtis tunnistada ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artiklid 130 ja 131 kehtetuks, kuna need hõlmavad EKP määruste ja otsuste rikkumisi. |
| --- | --- |

26.

Komisjon märgib, et soovitatud sätted kattuvad suures osas ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artiklitega 130 ja 131 ja et EKP soovituses ei selgitata nende sätete vastastikust mõju ega seda, miks valdavalt identsed sätted peaksid sisalduma kahes erinevas õigusaktis. Kui nõukogu otsustab soovitatud sätted vastu võtta, oleks komisjoni arvates tähtis tunnistada ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artiklid 130 ja 131 kehtetuks, kuna need hõlmavad EKP määruste ja otsuste rikkumisi.

| 27. | Sisu osas põhineb artikkel 4c selgelt nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (4) artiklil 25, kuid teksti oleks vaja mitmes kohas parandada. Esiteks oleks lõikes 1 sõnad „jätkuva rikkumise” vaja asendada sõnadega „jätkuva või korduva rikkumise” muu hulgas selleks, et vältida arutelusid piiripealsete olukordade üle. Seetõttu oleks artikli 4c lõige 1 vaja sõnastada järgmiselt:
  „Erandina artiklist 4 aegub õigus teha sanktsiooni rakendamise otsus seoses EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel vastu võetud otsuse ja määruse rikkumisega viie aasta möödumisel rikkumise toimumisest või jätkuva või korduva rikkumise korral viie aasta möödumisel selle lõppemisest.” |
| --- | --- |

27.

Sisu osas põhineb artikkel 4c selgelt nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (4) artiklil 25, kuid teksti oleks vaja mitmes kohas parandada. Esiteks oleks lõikes 1 sõnad „jätkuva rikkumise” vaja asendada sõnadega „jätkuva või korduva rikkumise” muu hulgas selleks, et vältida arutelusid piiripealsete olukordade üle. Seetõttu oleks artikli 4c lõige 1 vaja sõnastada järgmiselt:

„Erandina artiklist 4 aegub õigus teha sanktsiooni rakendamise otsus seoses EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel vastu võetud otsuse ja määruse rikkumisega viie aasta möödumisel rikkumise toimumisest või jätkuva või korduva rikkumise korral viie aasta möödumisel selle lõppemisest.”

| 28. | Teiseks seotakse artikli 4c lõikes 2 aegumise katkemine mis tahes EKP toiminguga, millest on järelevalve alla kuuluvale üksusele teatatud. Mis tahes toimingu mõiste on aga suhteliselt ebatäpne, kuna tundub, et mis tahes järelevalve valdkonnas tehtud toimingut võib käsitada kõnealuse lõike kohase toiminguna. Lisaks ei ole määruses määratletud teatamise mõistet, mis võib põhjustada täiendavat õiguslikku ebakindlust. Komisjoni arvates peaks aegumise katkemine olema seotud objektiivse ajahetkega, mis on võimalik selgelt kindlaks määrata. Selleks võib näiteks olla rikkumismenetluse algatamine või uurimise ametlik algatamine, millest teatatakse asjaomasele ettevõtjale. See suurendaks õiguskindlust nii ettevõtjate kui ka EKP seisukohast. |
| --- | --- |

28.

Teiseks seotakse artikli 4c lõikes 2 aegumise katkemine mis tahes EKP toiminguga, millest on järelevalve alla kuuluvale üksusele teatatud. Mis tahes toimingu mõiste on aga suhteliselt ebatäpne, kuna tundub, et mis tahes järelevalve valdkonnas tehtud toimingut võib käsitada kõnealuse lõike kohase toiminguna. Lisaks ei ole määruses määratletud teatamise mõistet, mis võib põhjustada täiendavat õiguslikku ebakindlust. Komisjoni arvates peaks aegumise katkemine olema seotud objektiivse ajahetkega, mis on võimalik selgelt kindlaks määrata. Selleks võib näiteks olla rikkumismenetluse algatamine või uurimise ametlik algatamine, millest teatatakse asjaomasele ettevõtjale. See suurendaks õiguskindlust nii ettevõtjate kui ka EKP seisukohast.

| 29. | Artikli 4c lõike 3 eesmärk on tagada, et artikli 4c kohane aegumise tähtaeg pikeneks teatavates olukordades automaatselt. Tundub aga, et osa sättest viitab sellele, et tähtaegade pikendamiseks on vaja teha otsus. Sätete teksti oleks seetõttu vaja selgemaks muuta.
  „Eelmistes lõigetes sätestatud tähtaegu pikendatakse automaatselt, kui: a) EKP otsust vaadatakse läbi vaidlustusnõukogus või seda on vaidlustatud Euroopa Liidu Kohtus või b) kui asjaomase ettevõtja suhtes on samade faktiliste asjaolude alusel käimas kriminaalmenetlus. Sellisel juhul pikendatakse eelmistes lõigetes sätestatud tähtaegu aja võrra, mis kulub vaidlustusnõukogul või Euroopa Liidu Kohtul menetluse lõpetamiseks, või kuni asjaomase ettevõtja suhtes kriminaalmenetluse lõpetamiseni.” |
| --- | --- |

29.

Artikli 4c lõike 3 eesmärk on tagada, et artikli 4c kohane aegumise tähtaeg pikeneks teatavates olukordades automaatselt. Tundub aga, et osa sättest viitab sellele, et tähtaegade pikendamiseks on vaja teha otsus. Sätete teksti oleks seetõttu vaja selgemaks muuta.

„Eelmistes lõigetes sätestatud tähtaegu pikendatakse automaatselt, kui: a) EKP otsust vaadatakse läbi vaidlustusnõukogus või seda on vaidlustatud Euroopa Liidu Kohtus või b) kui asjaomase ettevõtja suhtes on samade faktiliste asjaolude alusel käimas kriminaalmenetlus. Sellisel juhul pikendatakse eelmistes lõigetes sätestatud tähtaegu aja võrra, mis kulub vaidlustusnõukogul või Euroopa Liidu Kohtul menetluse lõpetamiseks, või kuni asjaomase ettevõtja suhtes kriminaalmenetluse lõpetamiseni.”

| 30. | Soovitatud artikli 4c lõikega 4 reguleeritakse makse või maksetingimuste täitmisele pööramise tähtaegu. Nagu ka artikli 4c lõikes 2 viidatakse selles mis tahes EKP toimingule, mis katkestab aegumise. Aegumise pikendamiseks ei ole vaja asjaomast ettevõtjat teavitada. Ka siin peaks aegumise katkestamine olema seotud objektiivsema kriteeriumiga, mis tagaks õiguskindluse nii ettevõtjate kui ka EKP seisukohast. |
| --- | --- |

30.

Soovitatud artikli 4c lõikega 4 reguleeritakse makse või maksetingimuste täitmisele pööramise tähtaegu. Nagu ka artikli 4c lõikes 2 viidatakse selles mis tahes EKP toimingule, mis katkestab aegumise. Aegumise pikendamiseks ei ole vaja asjaomast ettevõtjat teavitada. Ka siin peaks aegumise katkestamine olema seotud objektiivsema kriteeriumiga, mis tagaks õiguskindluse nii ettevõtjate kui ka EKP seisukohast.

| 31. | Peale selle oleks vaja säte ümber struktureerida, et järjestus oleks loogiline. Esiteks tuleks selles sätestada, mis on aegumise periood ja millal see algab, ning alles seejärel sätestada, millises olukorras aegumine katkestatakse. Sellest tulenevalt soovitab komisjon sõnastada artikli 4c lõike 4 järgmiselt:
  „EKP õigus sanktsiooni rakendamise otsus täitmisele pöörata aegub kehtestatud sanktsioonist tuleneva makse tähtajast viie aasta möödumisel. Mis tahes EKP toiming, mis on suunatud rakendatud sanktsioonist tuleneva makse või maksetingimuste täitmisele pööramisele, katkestab sanktsiooni täitmisele pööramise aegumise. Sanktsiooni täitmisele pööramise aegumine peatub, kui sanktsiooni osas määratud makse täitmisele pööramine on peatatud EKP nõukogu või Euroopa Kohtu otsusega.” |
| --- | --- |

31.

Peale selle oleks vaja säte ümber struktureerida, et järjestus oleks loogiline. Esiteks tuleks selles sätestada, mis on aegumise periood ja millal see algab, ning alles seejärel sätestada, millises olukorras aegumine katkestatakse. Sellest tulenevalt soovitab komisjon sõnastada artikli 4c lõike 4 järgmiselt:

„EKP õigus sanktsiooni rakendamise otsus täitmisele pöörata aegub kehtestatud sanktsioonist tuleneva makse tähtajast viie aasta möödumisel. Mis tahes EKP toiming, mis on suunatud rakendatud sanktsioonist tuleneva makse või maksetingimuste täitmisele pööramisele, katkestab sanktsiooni täitmisele pööramise aegumise. Sanktsiooni täitmisele pööramise aegumine peatub, kui sanktsiooni osas määratud makse täitmisele pööramine on peatatud EKP nõukogu või Euroopa Kohtu otsusega.”

| 32. | Põhjendusi on vaja soovitatud määruse artiklite soovitatud muudatuste alusel kohandada. |
| --- | --- |

32.

Põhjendusi on vaja soovitatud määruse artiklite soovitatud muudatuste alusel kohandada.

4.   KOKKUVÕTE

Komisjon on jõudnud arvamusele, et ta pooldab nõukogu sanktsioonide määruse soovitatud muudatusi, tingimusel et neid muudetakse vastavalt käeoleva arvamuse punktidele 6, 7, 9, 12, 14, 17, 20, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 30, 31 ja 32. Käesoleva arvamuse lisas on komisjoni soovitatud muudatused esitatud tabeli kujul. Seda tabelit tuleks lugeda koos käesoleva arvamuse tekstiga.

Arvamus edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Brüssel, 18. detsember 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Jonathan HILL

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4.

1

(2)  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

2

(3)  ELT L 141, 14.5.2014, lk 1.

3

(4)  ELT L 1, 4.1.2003, lk 1.

4

---

LISA

TEKSTI ETTEPANEKUD

| Artikkel | EKP soovitatud tekst | Komisjoni muudatusettepanekud |
| --- | --- | --- |
| 1a lõige 1 | 1. | Käesolevat määrust kohaldatakse EKP poolt sanktsioonide rakendamisele ettevõtjate suhtes EKP otsustest ja määrustest tulenevate kohustuste rikkumise korral, kui ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti. |

Artikkel

EKP soovitatud tekst

Komisjoni muudatusettepanekud

1a lõige 1

1.

Käesolevat määrust kohaldatakse EKP poolt sanktsioonide rakendamisele ettevõtjate suhtes EKP otsustest ja määrustest tulenevate kohustuste rikkumise korral, kui ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti.

| 1. | Käesolevat määrust kohaldatakse EKP poolt sanktsioonide rakendamisele ettevõtjate suhtes EKP otsustest ja määrustest tulenevate kohustuste rikkumise korral. |
| --- | --- |

1.

Käesolevat määrust kohaldatakse EKP poolt sanktsioonide rakendamisele ettevõtjate suhtes EKP otsustest ja määrustest tulenevate kohustuste rikkumise korral.

1a lõige 2

| 2. | Reeglid, mis kehtivad EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel halduskaristuste rakendamisel vahetult kohaldatavate liidu õigusaktide rikkumise korral ja sanktsioonide rakendamisel EKP määruste ja otsuste rikkumise korral (edaspidi ühiselt „halduskaristused”), erinevad artiklites 2 kuni 4 sätestatud reeglitest artiklites 4a kuni 4c sätestatud ulatuses. |
| --- | --- |

2.

Reeglid, mis kehtivad EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel halduskaristuste rakendamisel vahetult kohaldatavate liidu õigusaktide rikkumise korral ja sanktsioonide rakendamisel EKP määruste ja otsuste rikkumise korral (edaspidi ühiselt „halduskaristused”), erinevad artiklites 2 kuni 4 sätestatud reeglitest artiklites 4a kuni 4c sätestatud ulatuses.

| 2. | Reeglid, mis kehtivad EKP poolt nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 kohaste ülesannete täitmisel sanktsioonide rakendamisel EKP määruste ja otsuste rikkumise korral, erinevad artiklites 2 kuni 4 sätestatud reeglitest artiklites 4a kuni 4c sätestatud ulatuses. |
| --- | --- |

2.

Reeglid, mis kehtivad EKP poolt nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 kohaste ülesannete täitmisel sanktsioonide rakendamisel EKP määruste ja otsuste rikkumise korral, erinevad artiklites 2 kuni 4 sätestatud reeglitest artiklites 4a kuni 4c sätestatud ulatuses.

1a lõige 3

| 3. | EKP võib avaldada mis tahes otsuse, millega määratakse ettevõtjale halduskaristus seoses vahetult kohaldatava liidu õigusakti rikkumisega või sanktsioon seoses EKP määruste ja otsuste rikkumisega, olenemata otsuse peale edasi kaebamisest. EKP avaldab need otsused vastavalt asjakohasele liidu õigusele olenemata riigi sisestest õigus- või haldusaktidest ning, kui asjakohane liidu õigus on sätestatud direktiivides, olenemata riigisisestest õigusaktidest, millega need direktiivid on üle võetud. |
| --- | --- |

3.

EKP võib avaldada mis tahes otsuse, millega määratakse ettevõtjale halduskaristus seoses vahetult kohaldatava liidu õigusakti rikkumisega või sanktsioon seoses EKP määruste ja otsuste rikkumisega, olenemata otsuse peale edasi kaebamisest. EKP avaldab need otsused vastavalt asjakohasele liidu õigusele olenemata riigi sisestest õigus- või haldusaktidest ning, kui asjakohane liidu õigus on sätestatud direktiivides, olenemata riigisisestest õigusaktidest, millega need direktiivid on üle võetud.

| 3. | EKP avaldab oma ametlikul veebisaidil põhjendamatu viivituseta mis tahes otsuse, millega rakendatakse ettevõtja suhtes sanktsioon seoses EKP määruste ja otsuste rikkumisega, seda nii järelevalve kui ka muus valdkonnas. Avaldamine toimub pärast seda, kui otsus on asjaomasele ettevõtjale teatavaks tehtud, ja avaldada tuleb teave rikkumise liigi ja laadi kohta ning asjaomase ettevõtja identiteedi kohta, välja arvatud juhul, kui selline avaldamine kas






  a) | ohustaks finantsturgude stabiilsust või käimasolevat kriminaaluurimist või |
| --- | --- | --- |

3.

EKP avaldab oma ametlikul veebisaidil põhjendamatu viivituseta mis tahes otsuse, millega rakendatakse ettevõtja suhtes sanktsioon seoses EKP määruste ja otsuste rikkumisega, seda nii järelevalve kui ka muus valdkonnas. Avaldamine toimub pärast seda, kui otsus on asjaomasele ettevõtjale teatavaks tehtud, ja avaldada tuleb teave rikkumise liigi ja laadi kohta ning asjaomase ettevõtja identiteedi kohta, välja arvatud juhul, kui selline avaldamine kas

a)

ohustaks finantsturgude stabiilsust või käimasolevat kriminaaluurimist või

| b) | põhjustaks niivõrd, kuivõrd seda on võimalik kindlaks teha, asjaomasele ettevõtjale ebaproportsionaalset kahju. |
| --- | --- |

b)

põhjustaks niivõrd, kuivõrd seda on võimalik kindlaks teha, asjaomasele ettevõtjale ebaproportsionaalset kahju.

Sellises olukorras avaldatakse need otsused anonüümselt. Kui nimetatud asjaolusid mõistliku aja möödudes tõenäoliselt enam ei esine, võib käesoleva lõike alusel ette nähtud avaldamise vastava ajavahemiku võrra edasi lükata.

Kui Euroopa Kohtu menetluses on otsusega seotud kaebus, avaldab EKP põhjendamatu viivituseta oma ametlikul veebisaidil ka teabe kõnealuse kaebuse staatuse ja tulemuse kohta. EKP tagab, et käesoleva lõike alusel avaldatud teave jääb tema ametlikule veebisaidile vähemalt viieks aastaks.

4a lõige 2

| 2. | Lõike 1 mõistetel on järgmine tähendus: a) „aastakäive” – asjaomases liidu õigusaktis sätestatud juriidilise isiku aastakäive vastavalt sellise isiku viimasele kättesaadavale majandusaasta aruandele. Kui kõnealune ettevõtja on emaettevõtja tütarettevõtja, loetakse aasta kogukäibeks EKP järelevalve all oleva kontserni emaettevõtja viimase kättesaadava konsolideeritud majandusaasta aruande põhjal saadav kogukäive; b) „keskmine päevakäive” – punktis a määratletud aastakäive jagatuna 365-ga. |
| --- | --- |

2.

Lõike 1 mõistetel on järgmine tähendus: a) „aastakäive” – asjaomases liidu õigusaktis sätestatud juriidilise isiku aastakäive vastavalt sellise isiku viimasele kättesaadavale majandusaasta aruandele. Kui kõnealune ettevõtja on emaettevõtja tütarettevõtja, loetakse aasta kogukäibeks EKP järelevalve all oleva kontserni emaettevõtja viimase kättesaadava konsolideeritud majandusaasta aruande põhjal saadav kogukäive; b) „keskmine päevakäive” – punktis a määratletud aastakäive jagatuna 365-ga.

| 2. | Lõike 1 mõistetel on järgmine tähendus: a) „aastane kogukäive” – juriidilise isiku kogu aastane netokäive, sealhulgas eelmise majandusaasta brutotulu, mis koosneb saadaolevatest intressidest ja samalaadsetest tuludest, tuludest aktsiatelt ja muudelt muutuv- või püsituluga väärtpaberitelt ning saadaolevatest komisjoni- või teenustasudest. Kui ettevõtja on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane brutotulu eelmise majandusaasta selline brutotulu, mis tuleneb EKP järelevalve all oleva kontserni põhiemaettevõtja konsolideeritud majandusaasta aruandest; b) „keskmine päevakäive” – punktis a määratletud aastane kogukäive jagatuna 365ga. |
| --- | --- |

2.

Lõike 1 mõistetel on järgmine tähendus: a) „aastane kogukäive” – juriidilise isiku kogu aastane netokäive, sealhulgas eelmise majandusaasta brutotulu, mis koosneb saadaolevatest intressidest ja samalaadsetest tuludest, tuludest aktsiatelt ja muudelt muutuv- või püsituluga väärtpaberitelt ning saadaolevatest komisjoni- või teenustasudest. Kui ettevõtja on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane brutotulu eelmise majandusaasta selline brutotulu, mis tuleneb EKP järelevalve all oleva kontserni põhiemaettevõtja konsolideeritud majandusaasta aruandest; b) „keskmine päevakäive” – punktis a määratletud aastane kogukäive jagatuna 365ga.

4b lõige 1

| 1. | Erandina artikli 3 lõigetest 1 kuni 8 kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud reegleid EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel vastu võetud otsuste ja määrustega seotud rikkumiste suhtes. |
| --- | --- |

1.

Erandina artikli 3 lõigetest 1 kuni 8 kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud reegleid EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel vastu võetud otsuste ja määrustega seotud rikkumiste suhtes.

| 2. | Pärast rikkumismenetluse läbiviimist EKP poolt artikli 6 lõike 2 alusel kehtestatud eeskirjade kohaselt esitab järelevalvenõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 26 lõikes 8 sätestatud menetluses EKP nõukogule lõpliku otsuse eelnõu ettevõtja suhtes sanktsiooni rakendamise kohta. Enne järelevalvenõukogu poolt EKP nõukogule lõpliku otsuse eelnõu esitamist peab ära kuulama asjaomase ettevõtja seoses väidetava rikkumisega. |
| --- | --- |

2.

Pärast rikkumismenetluse läbiviimist EKP poolt artikli 6 lõike 2 alusel kehtestatud eeskirjade kohaselt esitab järelevalvenõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 26 lõikes 8 sätestatud menetluses EKP nõukogule lõpliku otsuse eelnõu ettevõtja suhtes sanktsiooni rakendamise kohta. Enne järelevalvenõukogu poolt EKP nõukogule lõpliku otsuse eelnõu esitamist peab ära kuulama asjaomase ettevõtja seoses väidetava rikkumisega.

| 3. | Asjaomasel ettevõtjal on õigus taotleda EKP nõukogu poolt lõike 2 kohaselt tehtud otsuse läbivaatamist vaidlustusnõukogus määruse (EL) nr 1024/2013 artiklis 24 sätestatud korras. |
| --- | --- |

3.

Asjaomasel ettevõtjal on õigus taotleda EKP nõukogu poolt lõike 2 kohaselt tehtud otsuse läbivaatamist vaidlustusnõukogus määruse (EL) nr 1024/2013 artiklis 24 sätestatud korras.

Erandina artikli 3 lõigetest 1 kuni 8 teeb EKP järelevalve valdkonnas otsuseid EKP määruste ja otsustega seotud rikkumiste kohta vastavalt määruses (EL) nr 1024/2013 ette nähtud menetlustele.

4c lõige 1

| 1. | Erandina artiklist 4 aegub õigus teha halduskaristuse määramise otsus seoses vahetult kohaldatava liidu õigusakti või EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel vastu võetud otsuse ja määruse rikkumisega viie aasta möödumisel rikkumise toimumisest või jätkuva rikkumise korral viie aasta möödumisel selle lõppemisest. |
| --- | --- |

1.

Erandina artiklist 4 aegub õigus teha halduskaristuse määramise otsus seoses vahetult kohaldatava liidu õigusakti või EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel vastu võetud otsuse ja määruse rikkumisega viie aasta möödumisel rikkumise toimumisest või jätkuva rikkumise korral viie aasta möödumisel selle lõppemisest.

| 1. | Erandina artiklist 4 aegub õigus teha sanktsiooni rakendamise otsus seoses EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel vastu võetud otsuse ja määruse rikkumisega viie aasta möödumisel rikkumise toimumisest või jätkuva või korduva rikkumise korral viie aasta möödumisel selle lõppemisest. |
| --- | --- |

1.

Erandina artiklist 4 aegub õigus teha sanktsiooni rakendamise otsus seoses EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel vastu võetud otsuse ja määruse rikkumisega viie aasta möödumisel rikkumise toimumisest või jätkuva või korduva rikkumise korral viie aasta möödumisel selle lõppemisest.

4c lõige 3

| 3. | Eelmistes lõigetes sätestatud tähtaegu võib pikendada, kui: a) EKP nõukogu otsust vaadatakse läbi vaidlustusnõukogus või Euroopa Liidu Kohtus või b) kui asjaomase ettevõtja suhtes on samade faktiliste asjaolude alusel käimas kriminaalmenetlus. Sellisel juhul pikendatakse eelmistes lõigetes sätestatud tähtaegu aja võrra, mis kulub vaidlustusnõukogul või Euroopa Liidu Kohtul otsuse läbivaatamiseks, või kuni asjaomase ettevõtja suhtes kriminaalmenetluse lõpetamiseni. |
| --- | --- |

3.

Eelmistes lõigetes sätestatud tähtaegu võib pikendada, kui: a) EKP nõukogu otsust vaadatakse läbi vaidlustusnõukogus või Euroopa Liidu Kohtus või b) kui asjaomase ettevõtja suhtes on samade faktiliste asjaolude alusel käimas kriminaalmenetlus. Sellisel juhul pikendatakse eelmistes lõigetes sätestatud tähtaegu aja võrra, mis kulub vaidlustusnõukogul või Euroopa Liidu Kohtul otsuse läbivaatamiseks, või kuni asjaomase ettevõtja suhtes kriminaalmenetluse lõpetamiseni.

| 3. | Eelmistes lõigetes sätestatud tähtaegu pikendatakse automaatselt, kui: a) EKP otsust vaadatakse läbi vaidlustusnõukogus või seda on vaidlustatud Euroopa Liidu Kohtus või b) kui asjaomase ettevõtja suhtes on samade faktiliste asjaolude alusel käimas kriminaalmenetlus. Sellisel juhul pikendatakse eelmistes lõigetes sätestatud tähtaegu aja võrra, mis kulub vaidlustusnõukogul või Euroopa Liidu Kohtul menetluse lõpetamiseks, või kuni asjaomase ettevõtja suhtes kriminaalmenetluse lõpetamiseni. |
| --- | --- |

3.

Eelmistes lõigetes sätestatud tähtaegu pikendatakse automaatselt, kui: a) EKP otsust vaadatakse läbi vaidlustusnõukogus või seda on vaidlustatud Euroopa Liidu Kohtus või b) kui asjaomase ettevõtja suhtes on samade faktiliste asjaolude alusel käimas kriminaalmenetlus. Sellisel juhul pikendatakse eelmistes lõigetes sätestatud tähtaegu aja võrra, mis kulub vaidlustusnõukogul või Euroopa Liidu Kohtul menetluse lõpetamiseks, või kuni asjaomase ettevõtja suhtes kriminaalmenetluse lõpetamiseni.

4c lõige 4

| 4. | EKP toiming, mis on suunatud rakendatud halduskaristusest tuleneva makse või maksetingimuste täitmisele pööramisele, katkestab halduskaristuse täitmisele pööramine aegumise. EKP õigus halduskaristuse rakendamise otsus täitmisele pöörata aegub viie aasta möödumisel selle otsuse tegemisest. Halduskaristuse täitmisele pööramise aegumine peatub:






  a) | kuni on möödunud määratud halduskaristuse osas määratud maksmise tähtaeg; |
| --- | --- | --- |

4.

EKP toiming, mis on suunatud rakendatud halduskaristusest tuleneva makse või maksetingimuste täitmisele pööramisele, katkestab halduskaristuse täitmisele pööramine aegumise. EKP õigus halduskaristuse rakendamise otsus täitmisele pöörata aegub viie aasta möödumisel selle otsuse tegemisest. Halduskaristuse täitmisele pööramise aegumine peatub:

a)

kuni on möödunud määratud halduskaristuse osas määratud maksmise tähtaeg;

| b) | kui halduskaristuse osas määratud makse täitmisele pööramine on peatatud EKP nõukogu või Euroopa Kohtu otsusega. |
| --- | --- |

b)

kui halduskaristuse osas määratud makse täitmisele pööramine on peatatud EKP nõukogu või Euroopa Kohtu otsusega.

| 4. | EKP õigus sanktsiooni rakendamise otsus täitmisele pöörata aegub kehtestatud sanktsioonist tuleneva makse tähtajast viie aasta möödumisel. Mis tahes EKP toiming, mis on suunatud rakendatud sanktsioonist tuleneva makse või maksetingimuste täitmisele pööramisele, katkestab sanktsiooni täitmisele pööramise aegumise. Sanktsiooni täitmisele pööramise aegumine peatub, kui sanktsiooni osas määratud makse täitmisele pööramine on peatatud EKP nõukogu või Euroopa Kohtu otsusega. |
| --- | --- |

4.

EKP õigus sanktsiooni rakendamise otsus täitmisele pöörata aegub kehtestatud sanktsioonist tuleneva makse tähtajast viie aasta möödumisel. Mis tahes EKP toiming, mis on suunatud rakendatud sanktsioonist tuleneva makse või maksetingimuste täitmisele pööramisele, katkestab sanktsiooni täitmisele pööramise aegumise. Sanktsiooni täitmisele pööramise aegumine peatub, kui sanktsiooni osas määratud makse täitmisele pööramine on peatatud EKP nõukogu või Euroopa Kohtu otsusega.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/10

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7398 – Mirael/Ferrovial/NDH1)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 461/02)

19. novembril 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7398 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7398 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/11

---

Menetluse algatamine

(Juhtum M.7292 – DEMB / Mondelēz / Charger OpCo)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 461/03)

15. detsembril 2014 otsustas komisjon algatada eespool nimetatud juhtumi suhtes menetluse, olles leidnud, et teatatud koondumine tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses siseturuga. Menetluse algatamisega algab teatatud koondumise uurimise teine etapp ning see ei mõjuta juhtumi kohta lõpliku otsuse tegemist. Kõnealuse otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt c.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava koondumise kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama 15 päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist, et neid saaks täielikult menetluses arvesse võtta. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7292 – DEMB / Mondelēz / Charger OpCo):

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/12

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7453 – Cutrale/Safra/Chiquita)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 461/04)

16. detsembril 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7453 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7453 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/12

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7413 – Cheung Kong Holdings / Mitsubishi Corporation / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 461/05)

15. detsembril 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7413 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7413 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/13

---

NÕUKOGU OTSUS,

12. detsember 2014,

millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2015. aasta uue eelarveprojekti kohta

(2014/C 461/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 314 lõiget 3, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eelkõige selle artikliga 106a,

ning arvestades järgmist:

| — | Komisjon esitas 28. novembril 2014 ettepaneku, mis sisaldab Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarve uut projekti (1). |
| --- | --- |

—

Komisjon esitas 28. novembril 2014 ettepaneku, mis sisaldab Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarve uut projekti (1).

| — | Nõukogu vaatas komisjoni ettepaneku läbi eesmärgiga määrata kindlaks seisukoht, mis on tulude osas vastavuses nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsusega 2007/436/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (2), ning kulude osas nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3). |
| --- | --- |

—

Nõukogu vaatas komisjoni ettepaneku läbi eesmärgiga määrata kindlaks seisukoht, mis on tulude osas vastavuses nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsusega 2007/436/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (2), ning kulude osas nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3).

| — | Võttes arvesse vajadust võtta vastu nõukogu seisukoht uue eelarveprojekti kohta niipea kui võimalik, et eelarve saaks lõplikult vastu võtta enne 2015. eelarveaasta algust, tagades nii liidu tegevuse järjepidevuse, on põhjendatud protokolli nr 1 artiklis 4 riikide parlamentide teavitamiseks ette nähtud kaheksanädalase ajavahemiku ja küsimuste nõukogu esialgsesse päevakorda kandmiseks ette nähtud kümnepäevase ajavahemiku lühendamine vastavalt nõukogu kodukorra artikli 3 lõikele 3, |
| --- | --- |

—

Võttes arvesse vajadust võtta vastu nõukogu seisukoht uue eelarveprojekti kohta niipea kui võimalik, et eelarve saaks lõplikult vastu võtta enne 2015. eelarveaasta algust, tagades nii liidu tegevuse järjepidevuse, on põhjendatud protokolli nr 1 artiklis 4 riikide parlamentide teavitamiseks ette nähtud kaheksanädalase ajavahemiku ja küsimuste nõukogu esialgsesse päevakorda kandmiseks ette nähtud kümnepäevase ajavahemiku lühendamine vastavalt nõukogu kodukorra artikli 3 lõikele 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu võttis 12. detsembril 2014 vastu nõukogu seisukoha Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarve uue projekti kohta.

Nõukogu seisukoha täielik tekst on saadaval tutvumiseks või allalaadimiseks nõukogu veebisaidil http://www.consilium.europa.eu/

Brüssel, 12. detsember 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GIANNINI

---

(1)  COM(2014) 723 final.

1

(2)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

2

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

3

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/15

---

NÕUKOGU OTSUS,

12. detsember 2014,

millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 3 kohta

(2014/C 461/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1), eriti selle artiklit 41,

ning arvestades järgmist:

| — | Liidu 2014. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 20. novembril 2013 (2). |
| --- | --- |

—

Liidu 2014. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 20. novembril 2013 (2).

| — | Komisjon esitas 2. juunil 2014 ettepaneku, mis sisaldab 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 3, |
| --- | --- |

—

Komisjon esitas 2. juunil 2014 ettepaneku, mis sisaldab 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta paranduseelarve projekti nr 3 kohta võeti vastu 12. detsembril 2014.

Nõukogu seisukoha täielik tekst on saadaval tutvumiseks või allalaadimiseks nõukogu veebisaidil http://www.consilium.europa.eu/

Brüssel, 12. detsember 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GIANNINI

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 51, 20.2.2014, lk 1, parandatud ELTs L 111, 15.4.2014, lk 96, ELTs L 124, 25.4.2014, lk 30, ja ELTs L 322, 7.11.2014, lk 1.

2

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/16

---

NÕUKOGU OTSUS,

12. detsember 2014,

millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4 kohta

(2014/C 461/08)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1), eriti selle artiklit 41,

ning arvestades järgmist:

| — | Liidu 2014. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 20. novembril 2013 (2). |
| --- | --- |

—

Liidu 2014. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 20. novembril 2013 (2).

| — | Komisjon esitas 9. juulil 2014 ettepaneku, mis sisaldab 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4. |
| --- | --- |

—

Komisjon esitas 9. juulil 2014 ettepaneku, mis sisaldab 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4.

| — | Komisjon esitas 16. oktoobril 2014 ettepaneku, mis sisaldab kirjalikku muutmisettepanekut 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4 kohta, |
| --- | --- |

—

Komisjon esitas 16. oktoobril 2014 ettepaneku, mis sisaldab kirjalikku muutmisettepanekut 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4 kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu seisukoht kirjaliku muutmisettepanekuga muudetud Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4 kohta võeti vastu 12. detsembril 2014.

Nõukogu seisukoha täielik tekst on saadaval tutvumiseks või allalaadimiseks nõukogu veebisaidil http://www.consilium.europa.eu/

Brüssel, 12. detsember 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GIANNINI

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 51, 20.2.2014, lk 1, parandatud ELTs L 111, 15.4.2014, lk 96, ELTs L 124, 25.4.2014, lk 30, ja ELTs L 322, 7.11.2014, lk 1.

2

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/17

---

NÕUKOGU OTSUS,

12. detsember 2014,

millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5 kohta

(2014/C 461/09)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1), eriti selle artiklit 41,

ning arvestades järgmist:

| — | Liidu 2014. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 20. novembril 2013 (2). |
| --- | --- |

—

Liidu 2014. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 20. novembril 2013 (2).

| — | Komisjon esitas 8. septembril 2014 ettepaneku, mis sisaldab 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5, |
| --- | --- |

—

Komisjon esitas 8. septembril 2014 ettepaneku, mis sisaldab 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta paranduseelarve projekti nr 5 kohta võeti vastu 12. detsembril 2014.

Nõukogu seisukoha täielik tekst on saadaval tutvumiseks või allalaadimiseks nõukogu veebisaidil http://www.consilium.europa.eu/

Brüssel, 12. detsember 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GIANNINI

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 51, 20.2.2014, lk 1, koos parandustega ELT L 111, 15.4.2014, lk 96, ELT L 124, 25.4.2014, lk 30, ja ELT L 322, 7.11.2014, lk 1.

2

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/18

---

NÕUKOGU OTSUS,

12. detsember 2014,

millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 6 kohta

(2014/C 461/10)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1), eriti selle artiklit 41,

ning arvestades järgmist:

| — | Liidu 2014. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 20. novembril 2013 (2). |
| --- | --- |

—

Liidu 2014. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 20. novembril 2013 (2).

| — | Komisjon esitas 17. oktoobril 2014 ettepaneku, mis sisaldab 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 6. |
| --- | --- |

—

Komisjon esitas 17. oktoobril 2014 ettepaneku, mis sisaldab 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 6.

| — | Komisjon esitas 4. detsembril 2014 ettepaneku, mis sisaldab kirjalikku muutmisettepanekut 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 6 kohta, |
| --- | --- |

—

Komisjon esitas 4. detsembril 2014 ettepaneku, mis sisaldab kirjalikku muutmisettepanekut 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 6 kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu seisukoht kirjaliku muutmisettepanekuga muudetud Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 6 kohta võeti vastu 12. detsembril 2014.

Nõukogu seisukoha täielik tekst on saadaval tutvumiseks või allalaadimiseks nõukogu veebisaidil http://www.consilium.europa.eu/

Brüssel, 12. detsember 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GIANNINI

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 51, 20.2.2014, lk 1, parandatud ELTs L 111, 15.4.2014, lk 96, ELTs L 124, 25.4.2014, lk 30, ja ELTs L 322, 7.11.2014, lk 1.

2

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/19

---

NÕUKOGU OTSUS,

12. detsember 2014,

millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 7 kohta

(2014/C 461/11)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1), eriti selle artiklit 41,

ning arvestades järgmist:

| — | Liidu 2014. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 20. novembril 2013 (2). |
| --- | --- |

—

Liidu 2014. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 20. novembril 2013 (2).

| — | Komisjon esitas 17. oktoobril 2014 ettepaneku, mis sisaldab 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 7, |
| --- | --- |

—

Komisjon esitas 17. oktoobril 2014 ettepaneku, mis sisaldab 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 7,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta paranduseelarve projekti nr 7 kohta võeti vastu 12. detsembril 2014.

Nõukogu seisukoha täielik tekst on saadaval tutvumiseks või allalaadimiseks nõukogu veebisaidil http://www.consilium.europa.eu/

Brüssel, 12. detsember 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GIANNINI

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 51, 20.2.2014, lk 1, parandatud ELTs L 111, 15.4.2014, lk 96, ELTs L 124, 25.4.2014, lk 30, ja ELTs L 322, 7.11.2014, lk 1.

2

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/20

---

NÕUKOGU OTSUS,

12. detsember 2014,

millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 8 kohta

(2014/C 461/12)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1), eriti selle artiklit 41,

ning arvestades järgmist:

| — | Liidu 2014. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 20. novembril 2013 (2). |
| --- | --- |

—

Liidu 2014. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 20. novembril 2013 (2).

| — | Komisjon esitas 28. novembril 2014 ettepaneku, mis sisaldab 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 8. |
| --- | --- |

—

Komisjon esitas 28. novembril 2014 ettepaneku, mis sisaldab 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 8.

| — | Võttes arvesse vajadust võtta vastu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 8 niipea kui võimalik, on põhjendatud protokolli nr 1 artiklis 4 riikide parlamentide teavitamiseks ette nähtud kaheksanädalase ajavahemiku ja küsimuste nõukogu esialgsesse päevakorda kandmiseks ette nähtud kümnepäevase ajavahemiku lühendamine vastavalt nõukogu kodukorra artikli 3 lõikele 3, |
| --- | --- |

—

Võttes arvesse vajadust võtta vastu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 8 niipea kui võimalik, on põhjendatud protokolli nr 1 artiklis 4 riikide parlamentide teavitamiseks ette nähtud kaheksanädalase ajavahemiku ja küsimuste nõukogu esialgsesse päevakorda kandmiseks ette nähtud kümnepäevase ajavahemiku lühendamine vastavalt nõukogu kodukorra artikli 3 lõikele 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta paranduseelarve projekti nr 8 kohta võeti vastu 12. detsembril 2014.

Nõukogu seisukoha täielik tekst on saadaval tutvumiseks või allalaadimiseks nõukogu veebisaidil http://www.consilium.europa.eu/

Brüssel, 12. detsember 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GIANNINI

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 51, 20.2.2014, lk 1, parandatud ELTs L 111, 15.4.2014, lk 96, ELTs L 124, 25.4.2014, lk 30, ja ELTs L 322, 7.11.2014, lk 1.

2

---

Euroopa Komisjon

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/21

---

Euro vahetuskurss (1)

19. detsember 2014

(2014/C 461/13)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2279 |
| JPY | Jaapani jeen | 146,41 |
| DKK | Taani kroon | 7,4391 |
| GBP | Inglise nael | 0,78470 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4624 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2039 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,0145 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,636 |
| HUF | Ungari forint | 316,45 |
| LTL | Leedu litt | 3,45280 |
| PLN | Poola zlott | 4,2738 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4738 |
| TRY | Türgi liir | 2,8552 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5012 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4239 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,5233 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5789 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6147 |
| KRW | Korea vonn | 1 349,92 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,2467 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6400 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6660 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 254,85 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2668 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,937 |
| RUB | Vene rubla | 73,4223 |
| THB | Tai baat | 40,361 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,2525 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,8389 |
| INR | India ruupia | 77,7322 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2279

JPY

Jaapani jeen

146,41

DKK

Taani kroon

7,4391

GBP

Inglise nael

0,78470

SEK

Rootsi kroon

9,4624

CHF

Šveitsi frank

1,2039

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,0145

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,636

HUF

Ungari forint

316,45

LTL

Leedu litt

3,45280

PLN

Poola zlott

4,2738

RON

Rumeenia leu

4,4738

TRY

Türgi liir

2,8552

AUD

Austraalia dollar

1,5012

CAD

Kanada dollar

1,4239

HKD

Hongkongi dollar

9,5233

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5789

SGD

Singapuri dollar

1,6147

KRW

Korea vonn

1 349,92

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,2467

CNY

Hiina jüaan

7,6400

HRK

Horvaatia kuna

7,6660

IDR

Indoneesia ruupia

15 254,85

MYR

Malaisia ringit

4,2668

PHP

Filipiini peeso

54,937

RUB

Vene rubla

73,4223

THB

Tai baat

40,361

BRL

Brasiilia reaal

3,2525

MXN

Mehhiko peeso

17,8389

INR

India ruupia

77,7322

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/22

---

KOMISONI RAKENDUSOTSUS,

18. detsember 2014,

millega muudetakse rakendusotsust 2014/C 244/06, millega kehtestatakse 2014. aasta tööprogramm Euroopa Liidu referentlaboritele rahalise toetuse andmise kohta

(2014/C 461/14)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (1), eriti selle artikli 32 lõiget 7,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (2), eriti selle artiklit 30,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (3), eriti selle artikli 84 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 on sätestatud Euroopa Liidu referentlaborite ülesanded ja kohustused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 on sätestatud Euroopa Liidu referentlaborite ülesanded ja kohustused.

| (2) | ELi referentlaborid esitasid oma 2015. aasta tööprogrammid. Need on kooskõlas komisjoni kehtiva tööprogrammi eesmärkide ja prioriteetidega. |
| --- | --- |

(2)

ELi referentlaborid esitasid oma 2015. aasta tööprogrammid. Need on kooskõlas komisjoni kehtiva tööprogrammi eesmärkide ja prioriteetidega.

| (3) | Loomatervisega, eelkõige transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiatega ning hädaolukordade fondist toetust saavate taudidega, seotud olukorra tõttu 2014. aastal ei ole eelarves ette nähtud vahendeid eraldatud kogusummas. |
| --- | --- |

(3)

Loomatervisega, eelkõige transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiatega ning hädaolukordade fondist toetust saavate taudidega, seotud olukorra tõttu 2014. aastal ei ole eelarves ette nähtud vahendeid eraldatud kogusummas.

| (4) | Seepärast saab 2014. aastast üle jäänud assigneeringuid kasutada Euroopa Liidu referentlaborite 2015. aasta tööprogrammide rahastamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast saab 2014. aastast üle jäänud assigneeringuid kasutada Euroopa Liidu referentlaborite 2015. aasta tööprogrammide rahastamiseks.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/C 244/06 muutmine

1.   Rakendusotsuse 2014/C 244/06 pealkirjas asendatakse „2015. aasta” järgmisega: „2014. aasta”.

2.   Põhjenduses 2 asendatakse „2015. aasta” järgmisega: „2014. aasta”.

3.   Artikli 1 teises lõigus asendatakse aastaarv „2015” aastaarvuga „2014”.

4.   Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Toetuse maksimummäär 2014. aasta programmile, mida toetusesaajad rakendavad 2015. aastal, on 15 500 000 eurot ning see eraldatakse järgmiselt Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve eelarverealt: 17.0403.”

Artikkel 2

Rakendusotsuse 2014/C 244/06 lisa muutmine

1.   Rakendusotsuse 2014/C 244/06 lisa pealkirjas asendatakse „komisjoni 2015. aasta tööprogrammi” järgmisega: „komisjoni 2014. aasta tööprogrammi” ning „ELi referentlaborid – komisjoni 2015. aasta tööprogramm” asendatakse järgmisega: „ELi referentlaborid – komisjoni 2014. aasta tööprogramm”.

2.   Punktis 1.1 („Sissejuhatus”) jäetakse esimesest lõigust välja fraas „2015. aastal”.

3.   Punkti 1.5 („Prioriteedid”) kolmandas lõigus asendatakse „mitte ainult 2015. aastaks” järgmisega: „mitte ainult 2014. aastaks”.

4.   Punktis 1.7 („Põhikriteeriumid”) asendatakse toetuse andmise kriteeriume käsitlevas punktis lause „Kooskõla komisjoni 2015. aasta tööprogrammis esitatud eesmärkide ja prioriteetidega.” järgmisega: „Kooskõla komisjoni 2014. aasta tööprogrammis esitatud eesmärkide ja prioriteetidega.”

Brüssel, 18. detsember 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 189, 27.6.2014, lk 1.

2

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

3

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/24

---

Kokkuvõte komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH)) XIV lisas

(määruse (EÜ) nr 1907/2006
   (1)
  artikli 64 lõike 9 kohane teatis)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 461/15)

Loa andmise otsused

| Otsuse viide (2) | Otsuse kuupäev | Aine nimetus | Loa hoidja | Loa number | Lubatud kasutus | Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev | Otsuse põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2014) 9676 | 18. detsember 2014 | dibutüülftalaat (DBP)
  EÜ number: 201-557-4
  CASi number: 84-74-2 | Sasol-Huntsman GmbH & Co. KG |
| Römerstrasse 733 |
| 47443 Moers DEUTSCHLAND |

Otsuse viide (2)

Otsuse kuupäev

Aine nimetus

Loa hoidja

Loa number

Lubatud kasutus

Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev

Otsuse põhjendused

C(2014) 9676

18. detsember 2014

dibutüülftalaat (DBP)

EÜ number: 201-557-4

CASi number: 84-74-2

Sasol-Huntsman GmbH & Co. KG

Römerstrasse 733

47443 Moers DEUTSCHLAND

REACH/14/2/0

DBP kasutamine absorbeeriva lahustina maleiinhappe anhüdriidi valmistamisel suletud süsteemis

21. veebruar 2027

| — | Riski on nõuetekohaselt kontrollitud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõikele 2. |
| --- | --- |

—

Riski on nõuetekohaselt kontrollitud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõikele 2.

| — | Sobivad alternatiivid praegu puuduvad. |
| --- | --- |

—

Sobivad alternatiivid praegu puuduvad.

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  Otsus on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil aadressil http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/chemicals/reach/authorisation/index_en.htm

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/25

---

Teade Indiast pärit ränimangaani importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

(2014/C 461/16)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; edaspidi „algmäärus”) (1) artikli 5 kohase kaebuse, milles väidetakse, et Indiast pärit ränimangaani imporditakse dumpinguhinnaga ning see tekitab olulist kahju liidu tootmisharule.

1.   Kaebus

Kaebuse esitas 10. novembril 2014. aastal Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (edaspidi „Euroalliages” või „kaebuse esitaja”) kolme liidu tootja nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % ränimangaani kogutoodangust liidus.

2.   Uurimisalune toode

Käesolevas uurimises vaadeldav toode on ränimangaan (sealhulgas ferrosilikomangaan), edaspidi „uurimisalune toode”.

3.   Väidetav dumping

Väidetavalt dumpinguhinnaga müüdav toode on Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärit uurimisalune toode, mis praegu kuulub CN-koodide ex 7202 30 00 ja ex 8111 00 11 alla. Need CN-koodid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil.

Väide Indiast pärit dumpingu kohta põhineb uurimisaluse toote siseturu müügihinna ja ELi müümise ekspordihinna (tehasehindade tasandil) võrdlusel.

Selle põhjal on asjaomase riigi puhul arvutatud dumpingumarginaalid märkimisväärsed.

4.   Väidetav kahju ja põhjuslik seos

Kaebuse esitaja on esitanud tõendeid, mille kohaselt uurimisaluse toote import asjaomasest riigist on üldkokkuvõttes suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt.

Kaebuse esitaja esitatud esmapilgul usutavad tõendid näitavad, et lisaks muudele tagajärgedele on uurimisaluse toote impordikogused ja -hinnad avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu müügikogustele ja hinnatasemele ning et selle tulemuseks on liidu tootmisharu üldise tootlikkuse, finantsseisundi ja tööhõive olukorra oluline halvenemine.

5.   Menetlus

Pärast liikmesriikide teavitamist on komisjon jõudnud seisukohale, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ja et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatab seega uurimise algmääruse artikli 5 alusel.

Uurimisega tehakse kindlaks, kas kõnealusest riigist pärit uurimisalust toodet imporditakse dumpinguhinnaga ning kas kõnealune dumping on põhjustanud kahju liidu tootmisharule. Kui need väited leiavad kinnitust, uuritakse, kas meetmete kehtestamine ei lähe liidu huvidega vastuollu.

5.1.   
  Dumpingu kindlaksmääramine

Asjaomasest riigist pärit uurimisalust toodet eksportivad tootjad (2) on kutsutud osalema komisjoni uurimises.

5.1.1.   Eksportivate tootjate uurimine

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud India eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada vaatlusaluste eksportivate tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingute kohta käesoleva teate I lisas nõutud teabe.

Selleks et saada teavet, mida komisjon peab vajalikuks eksportivate tootjate valimi moodustamisel, võtab ta lisaks ühendust India ametiasutustega ning võib võtta ühendust kõigi eksportivate tootjate teadaolevate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjakohast teavet seoses valimi moodustamisega, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad välja valida suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal, mida on võimalik olemasoleva aja jooksul mõistlikult uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, India ametiasutustele ja eksportivate tootjate ühendustele – vajaduse korral India ametiasutuste kaudu – teada, millised äriühingud on kaasatud valimisse.

Selleks et komisjon saaks eksportivate tootjate kohta teavet, mida ta peab uurimise seisukohast vajalikuks, saadab ta küsimustikud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ning asjaomase riigi ametiasutustele.

Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Ilma et see piiraks algmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid äriühinguid, kes on nõustunud oma võimaliku valimisse kaasamisega, kuid keda ei kaasata valimisse, koostööd tegevate äriühingutena (valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad). Ilma et see piiraks alljärgneva punkti b kohaldamist, ei ületa valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate impordile määratav võimalik dumpinguvastane tollimaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmist dumpingumarginaali (3).

b)   Individuaalne dumpingumarginaal valimisse kaasamata äriühingute jaoks

Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad võivad vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 taotleda komisjonilt individuaalsete dumpingumarginaalide kehtestamist. Eksportivad tootjad, kes soovivad taotleda individuaalset dumpingumarginaali, peavad taotlema küsimustikku ja tagastama selle nõuetekohaselt täidetuna 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti. Komisjon uurib, kas neile võib kehtestada individuaalse tollimaksumäära algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt.

Individuaalset dumpingumarginaali taotlevad eksportivad tootjad peaksid teadma, et komisjon võib kõigele vaatamata otsustada, et ei määra neile individuaalset dumpingumarginaali, näiteks juhul, kui eksportivate tootjate arv on nii suur, et selline määramine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

5.1.2.   Sõltumatute importijate uurimine
   (4)
   (5)

Uurimisalust toodet Indiast liitu importivad sõltumatud importijad on kutsutud osalema käesolevas uurimises.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon piirduda mõistliku arvu sõltumatute importijatega, kelle uurimiseks moodustatakse valim (seda meetodit nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 17 kohaselt.

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingute kohta käesoleva teate II lisas nõutud teabe.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib ta lisaks võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjakohast teavet seoses valimi moodustamisega, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida vaatlusaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi ELis, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab uurimise seisukohast vajalikuks, saadab ta küsimustikud valimisse kuuluvatele sõltumatutele importijatele ja kõikidele teadaolevatele importijate ühendustele. Täidetud küsimustik tuleb esitada 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teavitamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.2.   
  Kahju kindlaksmääramine ja liidu tootjate uurimine

Kahju kindlaksmääramine põhineb otsestel tõenditel ja hõlmab dumpinguhinnaga impordi mahu objektiivset hindamist, impordi mõju liidu turul kehtivatele hindadele ja kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule. Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule on põhjustatud kahju, kutsutakse liidu uurimisaluse toote tootjaid komisjoni uurimises osalema.

Uurimise seisukohast vajaliku, liidu tootjaid käsitleva teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele liidu tootjatele või liidu tootjate esindajatele ja teadaolevatele liidu tootjate ühendustele, kelleks on:

| — | Eramet Comilog |
| --- | --- |

—

Eramet Comilog

| — | OFZ a.s. Istebné |
| --- | --- |

—

OFZ a.s. Istebné

| — | Italghisa S.p.A |
| --- | --- |

—

Italghisa S.p.A

| — | Ferroatlantica S.L. |
| --- | --- |

—

Ferroatlantica S.L.

| — | Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (Euroalliages) |
| --- | --- |

—

Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (Euroalliages)

Eespool nimetatud liidu tootjad ja liidu tootjate ühendused peavad täidetud küsimustiku esitama 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kõigil liidu tootjatel ja liidu tootjate ühendustel, keda ei ole eespool nimetatud, palutakse endast teada andmiseks ja küsimustiku saamiseks võtta komisjoniga eelistatavalt e-posti teel viivitamata ühendust, kuid mitte hiljem kui 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.3.   
  Liidu huvide hindamine

Kui dumpingu ja sellest põhjustatud kahju esinemine leiab kinnitust, võetakse vastavalt algmääruse artiklile 21 vastu otsus, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks vastuolus liidu huvidega. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel ning tarbijaid esindavatel ühendustel palutakse endast teada anda 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Uurimises osalemiseks peavad tarbijaid esindavad organisatsioonid sama tähtaja jooksul tõendama, et nende tegevuse ja uurimisaluse toote vahel on objektiivne seos.

Isikud, kes eespool nimetatud tähtaja jooksul endast teatavad, võivad esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule. Kõigil juhtudel võetakse artikli 21 kohaselt esitatud teavet arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.4.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesoleva teate sätetele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.5.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise algetapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

5.6.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Komisjonile kaubanduse kaitsemeetmete uurimisteks esitatud teabe suhtes autoriõigust ei kohaldata. Enne seda, kui huvitatud isikud esitavad komisjonile teavet ja/või andmeid, mis on kaitstud kolmandate isikute autoriõigusega, tuleb neil autoriõiguse omanikult taotleda eriluba, milles kinnitatakse sõnaselgelt, et a) komisjon võib kasutada teavet ja andmeid kaubanduse kaitsemenetluses ja b) esitada teavet ja/või andmeid uurimises osalevatele kolmandatele isikutele sellises vormis, et nad saaksid kasutada oma õigust kaitsele.

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (6).

Huvitatud isikud, kes esitavad teavet märkega „Limited”, peavad vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud, et võimaldada piisavalt aru saada konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused e-posti teel, sealhulgas ka skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid välja arvatud mahukad vastused, mis tuleb esitada CD-ROMil või DVD-l käsipostiga või tähitud kirjaga. E-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektrooniliselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES”, mis on avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on ettevõtte toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgesõnaliselt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt teiste sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Täiendavaid reegleid ja lisainfot komisjoniga suhtlemise kohta, sh teavet e-posti teel esitatud esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, leiavad huvitatud isikud eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post (seoses kahjuga): TRADE-AD-SIMN-INJURY@ec.europa.eu |
| E-post (seoses dumpinguga): TRADE-AD-SIMN-DUMPING@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

E-post (seoses kahjuga): TRADE-AD-SIMN-INJURY@ec.europa.eu

E-post (seoses dumpinguga): TRADE-AD-SIMN-DUMPING@ec.europa.eu

6.   Koostöösoovimatus

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonilises vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamatult ühendust võtta.

7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad kaubandusmenetluses taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituse vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja tegutseda vahendajana tagamaks, et huvitatud isiku õigust kaitsele kohaldatakse täiel määral.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise algetapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka selliseks ärakuulamiseks, kus osalevad isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu dumping, kahju, põhjuslik seos ja liidu huvi. Selline ärakuulamine toimub üldjuhul kõige hiljem neljanda nädala lõpus pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/index_en.htm

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 9 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 1 võidakse ajutised meetmed kehtestada hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (7).

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  Eksportiv tootja on asjaomases riigis asuv tootja, kes toodab ja ekspordib uurimisalust toodet liidu turule, kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uurimisaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(3)  Algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt ei võeta arvesse null- või miinimummarginaale ega marginaale, mis on kehtestatud vastavalt algmääruse artiklis 18 kirjeldatud tingimustele.

(4)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole eksportivate tootjatega seotud. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad nende eksportivate tootjate kohta täitma küsimustiku I lisa. Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otse või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õemees või vennanaine (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

(5)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muudes küsimustes kui vaid dumpingu kindlaksmääramine.

(6)  See on konfidentsiaalne dokument nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(7)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

I LISA

Image

Image

---

II LISA

Image

Image

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/35

---

Teade dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes

(2014/C 461/17)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) (edaspidi „algmäärus”) artikli 5 kohase kaebuse, milles väidetakse, et Indiast pärit keragrafiitmalmist torusid imporditakse dumpinguhinnaga ning see tekitab liidu tootmisharule olulist kahju.

1.   Kaebus

Kaebuse esitasid 10. novembril 2014 Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH ja Saint-Gobain PAM España S.A. (edaspidi „kaebuse esitajad”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % liidu keragrafiitmalmist torude kogutoodangust.

2.   Uurimisalune toode

Käesoleva uurimise raames vaadeldavaks tooteks on keragrafiitmalmist torud (edaspidi „uurimisalune toode”).

3.   Väidetav dumping

Väidetavalt dumpinguhinnaga müüdav toode on Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärit uurimisalune toode, mis praegu kuulub CN-koodide ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 alla. Need CN-koodid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil.

Väide asjaomasest riigist pärit toote dumpingu kohta põhineb uurimisaluse toote siseturu müügihinna ja liitu müümise ekspordihinna (tehasehindade tasandil) võrdlusel.

Selle põhjal on asjaomase riigi puhul arvutatud dumpingumarginaalid märkimisväärsed.

4.   Väidetav kahju ja põhjuslik seos

Kaebuse esitajad on esitanud tõendeid, et uurimisaluse toote import asjaomasest riigist on üldkokkuvõttes suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt.

Kaebuse esitajatelt saadud esmapilgul usutavatest tõenditest selgub, et lisaks muudele tagajärgedele on uurimisaluse toote impordikogused ja -hinnad avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu müügikogustele, hinnatasemele ja turuosale ning selle tagajärjeks on liidu tootmisharu üldise tulemuslikkuse ja tööhõive olukorra oluline halvenemine.

5.   Menetlus

Pärast liikmesriikide teavitamist on komisjon jõudnud seisukohale, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ja et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatab seega uurimise algmääruse artikli 5 alusel.

Uurimisega tehakse kindlaks, kas kõnealusest riigist pärit uurimisalust toodet imporditakse dumpinguhinnaga ning kas kõnealune dumping on põhjustanud kahju liidu tootmisharule. Kui need väited leiavad kinnitust, uuritakse, kas meetmete kehtestamine ei lähe liidu huvidega vastuollu.

5.1.   
  Dumpingu kindlaksmääramise menetlus

Asjaomasest riigist pärit uurimisalust toodet eksportivad tootjad (2) on kutsutud osalema komisjoni uurimises.

5.1.1.   Eksportivate tootjate uurimine

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud asjaomase riigi eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon piirduda mõistliku arvu sõltumatute importijatega, keda uuritakse valimi moodustamise abil (seda meetodit nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring toimub algmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile käesoleva teate I lisas nõutud teabe.

Eksportivate tootjate valimi moodustamisel vajalikuks peetava teabe saamiseks võtab komisjon lisaks ühendust asjaomase riigi ametiasutustega ning võib võtta ühendust iga teadaoleva eksportivate tootjate ühendusega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad välja valida suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal, mida on võimalik olemasoleva aja jooksul mõistlikult uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomaste riikide ametiasutustele ja eksportivate tootjate ühendustele vajaduse korral asjaomaste riikide ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on kaasatud valimisse.

Selleks et komisjon saaks eksportivate tootjate kohta teavet, mida ta peab uurimise seisukohast vajalikuks, saadab ta küsimustikud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ning asjaomase riigi ametiasutustele.

Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Ilma et see piiraks algmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid äriühinguid, kes on nõustunud oma võimaliku valimisse kaasamisega, kuid keda ei kaasata valimisse, koostööd tegevate äriühingutena (valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad). Ilma et see piiraks alljärgneva punkti b kohaldamist, ei ületa valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate impordile määratav võimalik dumpinguvastane tollimaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmist dumpingumarginaali (3).

b)   Individuaalne dumpingumarginaal valimisse kaasamata äriühingute jaoks

Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad võivad vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 taotleda komisjonilt individuaalsete dumpingumarginaalide kehtestamist (edaspidi „individuaalne dumpingumarginaal”). Eksportivad tootjad, kes soovivad taotleda individuaalset dumpingumarginaali, peavad taotlema küsimustikku ja tagastama selle nõuetekohaselt täidetuna 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti. Komisjon uurib, kas neile võib kehtestada individuaalse tollimaksumäära algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt.

Individuaalset dumpingumarginaali taotlevad eksportivad tootjad peaksid teadma, et komisjon võib kõigele vaatamata otsustada, et ei määra neile individuaalset dumpingumarginaali, näiteks juhul, kui eksportivate tootjate arv on nii suur, et selline määramine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

5.1.2.   Sõltumatute importijate uurimine
   (4)
   (5)

Uurimisalust toodet asjaomastest riikidest liitu importivad sõltumatud importijad on kutsutud käesolevas uurimises osalema.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon piirduda mõistliku arvu sõltumatute importijatega, kelle uurimiseks moodustatakse valim (seda meetodit nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring toimub algmääruse artikli 17 kohaselt.

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile käesoleva teate II lisas nõutud teabe.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib ta lisaks võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida vaatlusaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi ELis, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab uurimise seisukohast vajalikuks, saadab ta küsimustikud valimisse kuuluvatele sõltumatutele importijatele ja kõikidele teadaolevatele importijate ühendustele. Kõnealused isikud peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teavitamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.2.   
  Kahju kindlaksmääramise ja liidu tootjate uurimise menetlus

Kahju kindlakstegemine põhineb otsestel tõenditel ja selle käigus hinnatakse objektiivselt dumpinguhinnaga impordi mahtu, impordi mõju liidu turul kehtivatele hindadele ja kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule. Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule on põhjustatud kahju, kutsutakse liidu uurimisaluse toote tootjaid komisjoni uurimises osalema.

Uurimise seisukohast vajaliku, liidu tootjaid käsitleva teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele liidu tootjatele või liidu tootjate esindajatele ja teadaolevatele liidu tootjate ühendustele, kelleks on:

| — | Saint-Gobain PAM |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH

| — | Saint-Gobain PAM España S.A. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM España S.A.

| — | Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH |
| --- | --- |

—

Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH

| — | Tiroler Rohre GmbH |
| --- | --- |

—

Tiroler Rohre GmbH

| — | Jindal Saw Italia SPA |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Italia SPA

Eespool nimetatud liidu tootjad ja liidu tootjate ühendused peavad täidetud küsimustiku esitama 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kõigil liidu tootjatel ja liidu tootjate ühendustel, keda ei ole eespool nimetatud, palutakse endast teada andmiseks ja küsimustiku saamiseks võtta komisjoniga eelistatavalt e-posti teel viivitamata ühendust, kuid mitte hiljem kui 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.3.   
  Liidu huvide hindamine

Kui dumpingu ja sellest põhjustatud kahju esinemine leiab kinnitust, tehakse algmääruse artikli 21 kohaselt otsus, kas dumpinguvastaste meetmete võtmine oleks vastuolus liidu huvidega. Seepärast palutakse liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel ning tarbijaid esindavatel ühendustel anda endast teada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Uurimises osalemiseks peavad tarbijaid esindavad organisatsioonid sama tähtaja jooksul tõendama, et nende tegevuse ja uurimisaluse toote vahel on objektiivne seos.

Isikud, kes eespool nimetatud tähtaja jooksul endast teatavad, võivad esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule. Kõigil juhtudel võetakse esitatud teavet arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.4.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesoleva teate sätetele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.5.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud, kes on endast teatanud eespool nimetatud tähtaegade jooksul, võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Uurimise algetapiga seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

5.6.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Komisjonile kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigusi. Enne komisjonile kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist peavad huvitatud isikud taotlema autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, mis selgesõnaliselt võimaldab a) komisjonil käesoleva kaubanduskaitse menetluses nimetatud teavet ja andmeid kasutada ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (6).

Huvitatud isikud, kes esitavad teavet märkega „Limited”, peavad vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud, et võimaldada piisavalt aru saada konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused e-posti teel, sealhulgas ka skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid, välja arvatud mahukad vastused, mis tuleb esitada CD-ROMil või DVD-l käsipostiga või tähitud kirjaga. E-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektrooniliselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES”, mis on avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on ettevõtte toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgesõnaliselt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt teiste sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Täiendavaid reegleid ja lisainfot komisjoniga suhtlemise kohta, sh teavet e-posti teel esitatud esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, leiavad huvitatud isikud eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1040 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post | : | TRADE-DCIT-INDIA-DUMPING@ec.europa.eu
  TRADE-DCIT-INDIA-INJURY@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1040 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

E-post

:

TRADE-DCIT-INDIA-DUMPING@ec.europa.eu

TRADE-DCIT-INDIA-INJURY@ec.europa.eu

6.   Koostöösoovimatus

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonilises vormis koostöö puudumist ei peeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamatult ühendust võtta.

7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad kaubandusmenetluses taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituse vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja tegutseda vahendajana tagamaks, et huvitatud isiku õigust kaitsele kohaldatakse täiel määral.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Uurimise algetapiga seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka selliseks ärakuulamiseks, kus osalevad isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu dumping, kahju, põhjuslik seos ja liidu huvi. Selline ärakuulamine toimub üldjuhul kõige hiljem neljanda nädala lõpus pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse algmääruse artikli 6 lõike 9 kohaselt lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 1 võidakse ajutised meetmed kehtestada hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (7).

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  Eksportiv tootja on asjaomases riigis asuv tootja, kes toodab ja ekspordib uurimisalust toodet liidu turule, kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uurimisaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(3)  Algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt ei võeta arvesse null- või miinimummarginaale ega marginaale, mis on kehtestatud vastavalt algmääruse artiklis 18 kirjeldatud tingimustele.

(4)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole eksportivate tootjatega seotud. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad nende eksportivate tootjate kohta täitma küsimustiku 1. lisa. Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õemees või vennanaine (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

(5)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muudes küsimustes kui vaid dumpingu kindlaksmääramine.

(6)  See on konfidentsiaalne dokument nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(7)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

I LISA

Image

Image

---

II LISA

Image

Image

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/45

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7474 – QIA/BPP/Songbird)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 461/18)

| 1. | 15. detsembril 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Qatar Investment Authority („QIA”, Katar) ja Brookfield Property Partners LP („BPP”, Bermuda) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Songbird Estates plc („Songbird”, Ühendkuningriik) üle avalikul pakkumisel. |
| --- | --- |

1.

15. detsembril 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Qatar Investment Authority („QIA”, Katar) ja Brookfield Property Partners LP („BPP”, Bermuda) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Songbird Estates plc („Songbird”, Ühendkuningriik) üle avalikul pakkumisel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | QIA on Katari riiklik investeerimisfond. |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

QIA on Katari riiklik investeerimisfond.

| — | BPP kuulub ettevõtja Brookfield Asset Management Inc (Kanada) ainukontrolli alla. Brookfield Asset Management Inc on alternatiivse varahaldusega tegelev ettevõtja, kelle põhitegevuseks on investeerimine kinnisvarasse, taastuvenergiasse, taristusse ja börsivälistesse ettevõtetesse. |
| --- | --- |

—

BPP kuulub ettevõtja Brookfield Asset Management Inc (Kanada) ainukontrolli alla. Brookfield Asset Management Inc on alternatiivse varahaldusega tegelev ettevõtja, kelle põhitegevuseks on investeerimine kinnisvarasse, taastuvenergiasse, taristusse ja börsivälistesse ettevõtetesse.

| — | Songbird on ettevõtja Canary Wharf Group plc emaettevõtja. Canary Wharf Group plc tegevuseks on kinnisvaraarendus ja -haldus ning kinnisvarasse investeerimine Londonis, eelkõige Canary Wharfi piirkonnas. |
| --- | --- |

—

Songbird on ettevõtja Canary Wharf Group plc emaettevõtja. Canary Wharf Group plc tegevuseks on kinnisvaraarendus ja -haldus ning kinnisvarasse investeerimine Londonis, eelkõige Canary Wharfi piirkonnas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7474 – QIA/BPP/Songbird):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7474 – QIA/BPP/Songbird):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 461/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 461/46

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2014/C 461/19)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„PASTEL DE CHAVES”

EÜ nr: PT-PGI-0005-1126-2.7.2013

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Pastel de Chaves”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Portugal

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 2.3. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Pastel de Chaves” on poolkuukujuline lehttaignast pagaritoode, mille täidise peamine komponent on vasikahakkliha. Toodet valmistatakse kahes suuruses ja müüakse küpsetatult või külmutatud pooltootena. Tootel on järgmised füüsikalised ja organoleptilised omadused:

Tabel 1

Füüsikalised omadused: minimaalsed ja maksimaalsed väärtused kahe erineva suurusega toote „Pastel de Chaves” puhul

Füüsikalised omadused: minimaalsed ja maksimaalsed väärtused kahe erineva suurusega toote „Pastel de Chaves” puhul

| | „Pastel de Chaves” | „Pastel de Chaves”
  Suupiste |
| --- | --- | --- |
| Miinimum | Maksimum | Miinimum | Maksimum |
| Pikkus (cm) | 12 | 14 | 8 | 9 |
| Laius (cm) | 6 | 8,5 | 5 | 6 |
| Kõrgus (cm) | 3 | 4,5 | 2 | 3 |
| Kaal (g) | 60 | 90 | 20 | 30 |

„Pastel de Chaves”

„Pastel de Chaves”

Suupiste

Miinimum

Maksimum

Miinimum

Maksimum

Pikkus (cm)

12

14

8

9

Laius (cm)

6

8,5

5

6

Kõrgus (cm)

3

4,5

2

3

Kaal (g)

60

90

20

30

Tabel 2

Organoleptilised omadused

Organoleptilised omadused

| Välimus | Poolkuukujuline lehttaignast pirukas, mille ülemise pinna serv on küpsetamisel lehttaigna lõhenemise tõttu kerkinud. Pärast küpsetamist on piruka värvus ühtlane ja varieerub pruunikaskollasest kuldkollaseni. |
| --- | --- |
| Sisu | Pooleks lõigatud piruka puhul on näha, et see koosneb väga õhukestest taignalehtedest, mis annavad talle peenekihilise välimuse. Pealmised taignakihid on kuldkollased, erinedes sisemistest taignakihtidest, mis on pisut niisked ja hakklihast tumedaks värvunud. Piruka keskel on peenestatud lihast ja sibulast koosnev täidis, mille koostisosad on selgesti eristatavad. |
| Tekstuur | Tugev ja krõbe lehttaigen vastandub täidisele, mis on paks, pehme, niiske, mahlakas ja laialivalguv. |
| Maitse | Maitse ja lõhn on iseloomulikud vasikalihast valmistisele, küpsetamise käigus eraldunud vedeliku kaudu on need osaliselt lehttaignale edasi kandunud. Söömisel on lehttaigen ühtaegu krõbe, kreemjas ja suussulav ning täidis pehme, kreemjas, niiske ja aromaatne, tuntava vasikaliha, õli ja sibula maitsega. |

Välimus

Poolkuukujuline lehttaignast pirukas, mille ülemise pinna serv on küpsetamisel lehttaigna lõhenemise tõttu kerkinud. Pärast küpsetamist on piruka värvus ühtlane ja varieerub pruunikaskollasest kuldkollaseni.

Sisu

Pooleks lõigatud piruka puhul on näha, et see koosneb väga õhukestest taignalehtedest, mis annavad talle peenekihilise välimuse. Pealmised taignakihid on kuldkollased, erinedes sisemistest taignakihtidest, mis on pisut niisked ja hakklihast tumedaks värvunud. Piruka keskel on peenestatud lihast ja sibulast koosnev täidis, mille koostisosad on selgesti eristatavad.

Tekstuur

Tugev ja krõbe lehttaigen vastandub täidisele, mis on paks, pehme, niiske, mahlakas ja laialivalguv.

Maitse

Maitse ja lõhn on iseloomulikud vasikalihast valmistisele, küpsetamise käigus eraldunud vedeliku kaudu on need osaliselt lehttaignale edasi kandunud. Söömisel on lehttaigen ühtaegu krõbe, kreemjas ja suussulav ning täidis pehme, kreemjas, niiske ja aromaatne, tuntava vasikaliha, õli ja sibula maitsega.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Täidise valmistamine

Täidise valmistamine

Enamasti valmistavad pagarid täidise vastavalt oma oskustele ja kogemustele, seepärast on selles etapis oskusteabel tähtis osa, et täidis seisaks hästi koos ja oleks pehme.

Taigna valmistamine, piruka täitmine ja vormimine.

Need tootmisetapid osutavad selgelt pagari oskustele ja teadmistele, sest on vaja vilumust ja käelist osavust, et poolkuukujulised pirukad saaksid ühtlase suurusega, iseloomuliku peene kihilise välimusega ning tugeva ja krõbeda tekstuuriga.

Külmutamine

Külmutamine

Mõnes pagarikojas külmutatakse toode „Pastel de Chaves” kohe pärast selle poolkuukujuliseks vormimist. Seda tehakse tootmisrajatistes selleks, et vältida liigset käitlemist ja vähendada mikrobioloogilise saastumise võimalust.

3.5.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.6.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Erieeskirjad märgistamise kohta

Olenemata sellest, millisel kujul toode müüki pannakse, peab märgistusel olema järgmine teave:

| — | Pastel de Chaves – Indicação Geográfica Protegida või Pastel de Chaves IGP; |
| --- | --- |

—

Pastel de Chaves – Indicação Geográfica Protegida või Pastel de Chaves IGP;

| — | toote „Pastel de Chaves” logo: |
| --- | --- |

—

toote „Pastel de Chaves” logo:

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Omavalitsusüksus (concelho): Chaves.

concelho

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Alates 1862. aastast kuni tänapäevani on pirukate „Pastel de Chaves” valmistamise oskusteave jäänud omavalitsusüksuse piiridesse.

Veel üsna hiljuti takistas keeruline juurdepääs nii Chavesi orgu sisenemist kui ka sealt väljumist. See aitas kaasa oskusteabe püsimisele päritolupiirkonna piirides.

See asjaolu on retsepti ajaloo seisukohast oluline, sest rohkem kui 75 aasta jooksul kuulus retsept ühele ainsale ettevõttele – Casa do Antigo Pasteleiro –, kus veel praegugi saab näha algselt kasutatud ahju. Alles alates 1940ndatest aastatest esineb kohalikes väljaannetes tõendeid selle kohta, et saladus ei kuulu enam ainult ühele ettevõttele, ning pirukast „Pastel de Chaves” sai piirkonna esindustoode. Mõned kuulutused osutavad toote tähtsusele riiklikul tasandil, sest neis on märge, et ettemaksu korral toimetatakse kaup tellijani kogu riigi territooriumil (Almanaque de Chaves, 1949).

Almanaque de Chaves, 1949

Chavesi omavalitsusüksuse territooriumilt on leitud nii kirjalikke kui ka suulisi tõendeid selle kohta, et „juba 1862. aastal valmistati Chavesi esimeses pagariäris D. Teresa Feliz Barreira pirukaid „Pastel de Chaves”. (Notícias de Chaves, Ano XXXVII – n.o1921,22. aprill 1987). Toote seotusele piirkonnaga osutab põlvest-põlve edasi kandunud ja tänapäeva jõudnud traditsioon ja oskusteave, toote nimi „Pastel de Chaves” ning asjaolu, et piirkonna lähinaabruses ei ole valmistatud ei sarnast ega jäljendavat toodet. 150 aasta jooksul kogusid Chavesi pagarid teadmisi täidise ja taigna valmistamise kohta ning tulemuseks on pirukas, mille maine on otseselt seotud selle päritolukohaga.

Notícias de Chaves, Ano XXXVII – n.o

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Toode „Pastel de Chaves” eristub muudest pagaritoodetest poolkuukujulise vormi ja traditsioonilisel viisil käsitsi valmistatud peenekihilise krõbeda lehttaigna poolest ning täidise poolest, mis on paks, pehme, niiske, mahlakas ja laialivalguv.

Tootmismeetodid õrna ja peenekihilise taigna ning lihast ja sibulast koosneva täidise saamiseks, mida hoiab koos täidisele lisatud sai, põhinevad Chavesi pagarite poolt pikkade aastate jooksul omandatud oskusteabel.

Esiteks hõlmab oskusteave taigna valmistamise meetodit: taigen rullitakse lahti, lisatakse rasvaine ja volditakse taigen kokku. Tegevust korratakse kolm korda, seejärel vormitakse taigen rulliks, millest lõigatakse 2–3 cm paksused viilud. Kohalike pagarite oskustest annab tunnistust asjaolu, et on vaja vilumust ja käelist osavust, et pirukad oleksid ühesuurused ning tootele iseloomulikult peenekihilised ning tugeva ja krõbeda tekstuuriga.

Teiseks hõlmab oskusteave täidise valmistamist, mis koosneb kuumtöödeldud lihast ja tahkunud saia väikestest tükkidest, mis tagavad täidise koos püsimise ja pehmuse. See oskusteave kajastub lõpptoote kvaliteedis ja täidise välimuses, selgelt on näha liha- ja sibulatükke, mida sai koos hoiab.

Kolmandaks hõlmab oskusteave peenekihilise taigna käsitsemist, mis on oluline pirukate vormimisel. Just täidis ja vormimine tagavad pirukatele nende välise ja sisemise ilme, konsistentsi, maitse ja tekstuuri, mis teevad pirukad ainulaadseteks.

Toode „Pastel de Chaves” on taigna ja täidise valmistamist ning pirukate vormimist käsitleva oskusteabe rakendamise tulemus.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

„Pastel de Chaves” on lehttaigna ja täidise valmistamist käsitleva oskusteabe rakendamise otsene tulemus. Pirukate „ajalugu ulatub 1862. aastasse, mil teadmata päritolu müüja pakkus Chavesi linnast läbi rännates korvist ebatavalise kujuga saiakesi, mida tal ei olnud nõudluse rahuldamiseks piisavas koguses. Kohaliku isu rahuldamiseks olevat pagaripoe Casa do Antigo Pasteleiro asutaja Teresa Feliz Barreira pakkunud ainulaadse delikatessi retsepti eest väidetavalt ühe naela.” (Revista Unibanco, jaanuar/veebruar 2004).

Revista Unibanco,

Kohalik algupärane valmistamismeetod on püsinud peaaegu muutumatuna rohkem kui 150 aastat, kusjuures oskusteave oli üle 75 aasta vaid ühe ettevõtja – Casa do Antigo Pasteleiro – omanduses. Võttes arvesse, et Chavesi linn asub laias orus, mida ümbritsevate graniit- ja kiltkivikaljude tipud kõrguvad üle 1 084 meetri, oli juurdepääs orule pikka aega raskendatud, seepärast on oskusteave jäänud päritolupiirkonda ning naabruses ei ole sarnast toodet valmistatud.

Toote „Pastel de Chaves” maitse on jäänud meelde ning pirukas on saavutanud Portugali kulinaarias silmapaistva koha. Toode väärib Portugali parima lehttaignapiruka nimetust (Revista Unibanco, jaanuar/veebruar 2004).

Revista Unibanco

Toote „Pastel de Chaves” maine ja tuntus ning üle 150 aasta pikkune seotus ainult Chavesi omavalitsusüksusega on hästi dokumenteeritud.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

3

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_pastel_chaves_2012.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

2

(3)  Vt joonealune märkus 2.

3

---