# Službeni list L 367/2014

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 367 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 57.23. prosinca 2014. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 367

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 57.23. prosinca 2014.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća br. 940/2014/EU od 17. prosinca 2014. o porezu octroi de mer u najudaljenijim francuskim regijama | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Vijeća br. 940/2014/EU od 17. prosinca 2014. o porezu octroi de mer u najudaljenijim francuskim regijama

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2014/941/EU |
| | * | Odluka Vijeća od 27. lipnja 2013. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Kanade o carinskoj suradnji u pogledu pitanja koja se odnose na sigurnost opskrbnog lanca | 8 |
| | | Sporazum između Europske unije i Kanade o carinskoj suradnji u pogledu pitanja koja se odnose na sigurnost opskrbnog lanca | 10 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1377/2014 od 18. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000 o provedbi Odluke 2007/436/EZ, Euratom o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica | 14 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1378/2014 оd 17. listopada 2014. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Priloga II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 16 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1379/2014 оd 16. prosinca 2014. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 248/2011 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine | 22 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1380/2014 оd 17. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 595/2004 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1788/2003 o uvođenju pristojbe u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda | 82 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1381/2014 оd 22. prosinca 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 83 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Vijeća 2014/112/EU od 19. prosinca 2014. o provedbi Europskog sporazuma o utvrđivanju određenih vidova organizacije radnog vremena u plovidbi unutarnjim vodnim putovima, sklopljenoga između Europskog saveza za plovidbu unutarnjim vodama (EBU), Europske organizacije zapovjednika plovila (ESO) i Europske federacije radnika u prometu (ETF) (
  1
  ) | 86 |
| | | ODLUKE |
| | | 2014/942/EU |
| | * | Odluka Vijeća od 17. prosinca 2014. o imenovanju njemačkog člana Europskog gospodarskog i socijalnog odbora | 96 |
| | | 2014/943/EU |
| | * | Provedbena odluka Vijeća od 19. prosinca 2014. o imenovanju predsjednika, potpredsjednika i četiri dodatna stalna člana Jedinstvenog odbora za sanaciju | 97 |
| | | 2014/944/EU |
| | * | Odluka Komisije od 11. lipnja 2014. o državnoj potpori SA.26818 (C 20/10) (ex N 536/08 & NN 32/10) koju je Italija dodijelila društvu SO.G.A.S. za upravljanje zračnom lukom Stretto
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 3571)

   (
  1
  ) | 99 |
| | | 2014/945/EU |
| | * | Provedbena odluka Komisije оd 19. prosinca 2014. o određenim zaštitnim mjerama u vezi s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Njemačkoj
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 10261)

   (
  1
  ) | 115 |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | | 2014/946/EU |
| | * | Odluka br. 1/2014 Vijeća za stabilizaciju i pridruŽivanje EU-a i Srbije od 17. prosinca 2014. o zamjeni Protokola 3. uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane o definiciji pojma proizvodi s podrijetlom i načina administrativne suradnje | 119 |
| | | 2014/947/EU |
| | * | Odluka br. 1/2014 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba od 28. studenoga 2014. o izmjeni Priloga II. tom Sporazumu o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti | 122 |

II.   Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

2014/941/EU

*

Odluka Vijeća od 27. lipnja 2013. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Kanade o carinskoj suradnji u pogledu pitanja koja se odnose na sigurnost opskrbnog lanca

8

Sporazum između Europske unije i Kanade o carinskoj suradnji u pogledu pitanja koja se odnose na sigurnost opskrbnog lanca

10

UREDBE

*

Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1377/2014 od 18. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000 o provedbi Odluke 2007/436/EZ, Euratom o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica

14

*

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1378/2014 оd 17. listopada 2014. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Priloga II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

16

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1379/2014 оd 16. prosinca 2014. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 248/2011 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine

22

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1380/2014 оd 17. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 595/2004 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1788/2003 o uvođenju pristojbe u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda

82

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1381/2014 оd 22. prosinca 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

83

DIREKTIVE

*

Direktiva Vijeća 2014/112/EU od 19. prosinca 2014. o provedbi Europskog sporazuma o utvrđivanju određenih vidova organizacije radnog vremena u plovidbi unutarnjim vodnim putovima, sklopljenoga između Europskog saveza za plovidbu unutarnjim vodama (EBU), Europske organizacije zapovjednika plovila (ESO) i Europske federacije radnika u prometu (ETF) (
  1
  )

1

86

ODLUKE

2014/942/EU

*

Odluka Vijeća od 17. prosinca 2014. o imenovanju njemačkog člana Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

96

2014/943/EU

*

Provedbena odluka Vijeća od 19. prosinca 2014. o imenovanju predsjednika, potpredsjednika i četiri dodatna stalna člana Jedinstvenog odbora za sanaciju

97

2014/944/EU

*

Odluka Komisije od 11. lipnja 2014. o državnoj potpori SA.26818 (C 20/10) (ex N 536/08 & NN 32/10) koju je Italija dodijelila društvu SO.G.A.S. za upravljanje zračnom lukom Stretto
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 3571)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 3571)

1

99

2014/945/EU

*

Provedbena odluka Komisije оd 19. prosinca 2014. o određenim zaštitnim mjerama u vezi s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Njemačkoj
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 10261)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 10261)

1

115

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

2014/946/EU

*

Odluka br. 1/2014 Vijeća za stabilizaciju i pridruŽivanje EU-a i Srbije od 17. prosinca 2014. o zamjeni Protokola 3. uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane o definiciji pojma proizvodi s podrijetlom i načina administrativne suradnje

119

2014/947/EU

*

Odluka br. 1/2014 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba od 28. studenoga 2014. o izmjeni Priloga II. tom Sporazumu o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti

122

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

ODLUKE

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/1

---

ODLUKA VIJEĆA br. 940/2014/EU

od 17. prosinca 2014.

o porezu „octroi de mer” u najudaljenijim francuskim regijama

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 349.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,

u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Odredbama Ugovora koje se primjenjuju na najudaljenije regije Unije, uključujući francuske prekomorske departmane, u načelu se ne dopušta razlika u oporezivanju između lokalnih proizvoda i proizvoda iz matične Francuske ili ostalih država članica. Međutim, člankom 349. Ugovora predviđa se mogućnost uvođenja posebnih mjera za te regije zbog postojanja stalnih poteškoća koja utječu na gospodarske i socijalne uvjete najudaljenijih regija. |
| --- | --- |

(1)

Odredbama Ugovora koje se primjenjuju na najudaljenije regije Unije, uključujući francuske prekomorske departmane, u načelu se ne dopušta razlika u oporezivanju između lokalnih proizvoda i proizvoda iz matične Francuske ili ostalih država članica. Međutim, člankom 349. Ugovora predviđa se mogućnost uvođenja posebnih mjera za te regije zbog postojanja stalnih poteškoća koja utječu na gospodarske i socijalne uvjete najudaljenijih regija.

| (2) | Takvim se posebnim mjerama moraju uzeti u obzir posebne značajke i ograničenja tih regija, ali bez ugrožavanja cjelovitosti i dosljednosti pravnog poretka Unije, uključujući unutarnje tržište i zajedničke politike. Stalnost i kombinacija poteškoća s kojima se suočavaju najudaljenije regije Unije kako je navedeno u članku 349. Ugovora, a među kojima su udaljenost, ovisnost o sirovinama i energiji, obveza stvaranja većih zaliha, malo lokalno tržište s niskom razinom izvozne djelatnosti itd., podrazumijevaju veće troškove proizvodnje, a stoga i veću proizvodnu cijenu robe proizvedene lokalno, koja bez posebnih mjera ne bi bila jednako konkurentna kao roba proizvedena drugdje, čak i uzimajući u obzir trošak prijevoza potonje u francuske prekomorske departmane. Time bi se otežalo održavanje lokalne proizvodnje. Potrebno je primijeniti posebne mjere kako bi se poboljšanjem njezine konkurentnosti ojačala lokalna industrija. Odlukom Vijeća 2004/162/EZ (1) Francuskoj se do 31. prosinca 2014. dopušta primjena izuzeća od poreza „octroi de mer” ili njegova smanjenja za određene proizvode koji su proizvedeni u najudaljenijim francuskim regijama Guadeloupeu, Francuskoj Gvajani, Martiniku, Reunionu i, od 1. siječnja 2014., Mayotteu. Prilog toj odluci sadržava popis proizvoda na koje se mogu primjenjivati izuzeća od poreza ili smanjenja poreza. Razlika između oporezivanja proizvoda proizvedenih lokalno i oporezivanja ostalih proizvoda ne smije prelaziti 10, 20 ili 30 postotnih bodova, ovisno o proizvodu. |
| --- | --- |

(2)

Takvim se posebnim mjerama moraju uzeti u obzir posebne značajke i ograničenja tih regija, ali bez ugrožavanja cjelovitosti i dosljednosti pravnog poretka Unije, uključujući unutarnje tržište i zajedničke politike. Stalnost i kombinacija poteškoća s kojima se suočavaju najudaljenije regije Unije kako je navedeno u članku 349. Ugovora, a među kojima su udaljenost, ovisnost o sirovinama i energiji, obveza stvaranja većih zaliha, malo lokalno tržište s niskom razinom izvozne djelatnosti itd., podrazumijevaju veće troškove proizvodnje, a stoga i veću proizvodnu cijenu robe proizvedene lokalno, koja bez posebnih mjera ne bi bila jednako konkurentna kao roba proizvedena drugdje, čak i uzimajući u obzir trošak prijevoza potonje u francuske prekomorske departmane. Time bi se otežalo održavanje lokalne proizvodnje. Potrebno je primijeniti posebne mjere kako bi se poboljšanjem njezine konkurentnosti ojačala lokalna industrija. Odlukom Vijeća 2004/162/EZ (1) Francuskoj se do 31. prosinca 2014. dopušta primjena izuzeća od poreza „octroi de mer” ili njegova smanjenja za određene proizvode koji su proizvedeni u najudaljenijim francuskim regijama Guadeloupeu, Francuskoj Gvajani, Martiniku, Reunionu i, od 1. siječnja 2014., Mayotteu. Prilog toj odluci sadržava popis proizvoda na koje se mogu primjenjivati izuzeća od poreza ili smanjenja poreza. Razlika između oporezivanja proizvoda proizvedenih lokalno i oporezivanja ostalih proizvoda ne smije prelaziti 10, 20 ili 30 postotnih bodova, ovisno o proizvodu.

| (3) | Francuska je zatražila zadržavanje sustava sličnog onom iz Odluke 2004/162/EZ i nakon 1. siječnja 2015. Ona ističe da su gore navedene poteškoće stalne, da je režimom oporezivanja predviđenim Odlukom 2004/162/EZ omogućeno zadržavanje, a u nekim slučajevima i razvoj lokalne proizvodnje te da taj režim ne daje prednost trgovačkim društvima korisnicima jer uvoz proizvoda na koje se primjenjuje diferencirano oporezivanje, globalno gledano, neprestano raste. |
| --- | --- |

(3)

Francuska je zatražila zadržavanje sustava sličnog onom iz Odluke 2004/162/EZ i nakon 1. siječnja 2015. Ona ističe da su gore navedene poteškoće stalne, da je režimom oporezivanja predviđenim Odlukom 2004/162/EZ omogućeno zadržavanje, a u nekim slučajevima i razvoj lokalne proizvodnje te da taj režim ne daje prednost trgovačkim društvima korisnicima jer uvoz proizvoda na koje se primjenjuje diferencirano oporezivanje, globalno gledano, neprestano raste.

| (4) | Francuska je za svaku predmetnu najudaljeniju regiju (Guadeloupe, Francusku Gvajanu, Martinik, Mayotte i Reunion), dostavila pet nizova popisa proizvoda za koje predlaže primjenu diferenciranog oporezivanja u iznosu od 10, 20 ili 30 postotnih bodova, ovisno o tome jesu li proizvodi proizvedeni lokalno. To se ne odnosi na najudaljeniju francusku regiju Sveti Martin. |
| --- | --- |

(4)

Francuska je za svaku predmetnu najudaljeniju regiju (Guadeloupe, Francusku Gvajanu, Martinik, Mayotte i Reunion), dostavila pet nizova popisa proizvoda za koje predlaže primjenu diferenciranog oporezivanja u iznosu od 10, 20 ili 30 postotnih bodova, ovisno o tome jesu li proizvodi proizvedeni lokalno. To se ne odnosi na najudaljeniju francusku regiju Sveti Martin.

| (5) | Ovom se Odlukom provode odredbe članka 349. Ugovora i Francuskoj dopušta primjena diferenciranog oporezivanja na proizvode za koje je kao prvo dokazano postojanje lokalne proizvodnje, zatim, kao drugo, postojanje znatnog uvoza robe (uključujući iz matične Francuske i ostalih država članica) koji može ugroziti održavanje lokalne proizvodnje i, kao treće, postojanje dodatnih troškova koji povećavaju cijenu lokalne proizvodnje u usporedbi s proizvodima koji su drugdje proizvedeni, smanjujući time konkurentnost lokalno proizvedenih proizvoda. Dopušteno diferencirano oporezivanje ne bi smjelo prekoračiti dokazane dodatne troškove. Primjenom tih načela omogućila bi se provedba odredaba iz članka 349. Ugovora bez prekoračivanja onoga što je potrebno i bez stvaranja neopravdane prednosti u korist lokalne proizvodnje kako se ne bi ugrozila cjelovitost i dosljednost pravnog poretka Unije, uključujući očuvanje nenarušenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i politika državnih potpora. |
| --- | --- |

(5)

Ovom se Odlukom provode odredbe članka 349. Ugovora i Francuskoj dopušta primjena diferenciranog oporezivanja na proizvode za koje je kao prvo dokazano postojanje lokalne proizvodnje, zatim, kao drugo, postojanje znatnog uvoza robe (uključujući iz matične Francuske i ostalih država članica) koji može ugroziti održavanje lokalne proizvodnje i, kao treće, postojanje dodatnih troškova koji povećavaju cijenu lokalne proizvodnje u usporedbi s proizvodima koji su drugdje proizvedeni, smanjujući time konkurentnost lokalno proizvedenih proizvoda. Dopušteno diferencirano oporezivanje ne bi smjelo prekoračiti dokazane dodatne troškove. Primjenom tih načela omogućila bi se provedba odredaba iz članka 349. Ugovora bez prekoračivanja onoga što je potrebno i bez stvaranja neopravdane prednosti u korist lokalne proizvodnje kako se ne bi ugrozila cjelovitost i dosljednost pravnog poretka Unije, uključujući očuvanje nenarušenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i politika državnih potpora.

| (6) | Kako bi se malim poduzećima obveze pojednostavnile, izuzećima ili smanjenjima poreza trebali bi biti obuhvaćeni svi gospodarski subjekti čiji je godišnji promet jednak ili veći od 300 000 EUR. Gospodarski subjekti čiji je godišnji promet niži od tog praga ne bi trebali podlijegati plaćanju poreza „octroi de mer”, ali zauzvrat oni ne smiju odbiti prethodno plaćeni iznos tog poreza. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se malim poduzećima obveze pojednostavnile, izuzećima ili smanjenjima poreza trebali bi biti obuhvaćeni svi gospodarski subjekti čiji je godišnji promet jednak ili veći od 300 000 EUR. Gospodarski subjekti čiji je godišnji promet niži od tog praga ne bi trebali podlijegati plaćanju poreza „octroi de mer”, ali zauzvrat oni ne smiju odbiti prethodno plaćeni iznos tog poreza.

| (7) | Na sličan način, dosljednost sa zakonodavstvom Unije znači odbacivanje primjene diferencijalnog oporezivanja za sve prehrambene proizvode za koje se dodjeljuju potpore predviđene poglavljem III. Uredbe (EU) br. 228/2013 Europskog parlamenta i Vijeća. (2) Tom se odredbom sprečava da se pojačanim oporezivanjem proizvoda subvencioniranih porezom „octroi de mer” poništi ili umanji učinak financijske potpore poljoprivredi uvedene posebnim režimom opskrbe. |
| --- | --- |

(7)

Na sličan način, dosljednost sa zakonodavstvom Unije znači odbacivanje primjene diferencijalnog oporezivanja za sve prehrambene proizvode za koje se dodjeljuju potpore predviđene poglavljem III. Uredbe (EU) br. 228/2013 Europskog parlamenta i Vijeća. (2) Tom se odredbom sprečava da se pojačanim oporezivanjem proizvoda subvencioniranih porezom „octroi de mer” poništi ili umanji učinak financijske potpore poljoprivredi uvedene posebnim režimom opskrbe.

| (8) | Ciljevi potpore društvenom i gospodarskom razvoju francuskih prekomorskih departmana, koji su već predviđeni Odlukom 2004/162/EZ, potvrđuju se zahtjevima u pogledu svrhe poreza „octroi de mer”. Uključivanje prihoda od poreza „octroi de mer” u sredstva gospodarskog i poreznog režima francuskih prekomorskih departmana i njihova namjena strategiji gospodarskog i društvenog razvoja francuskih prekomorskih departmana koja uključuje potporu za promicanje lokalnih djelatnosti pravna je obveza. |
| --- | --- |

(8)

Ciljevi potpore društvenom i gospodarskom razvoju francuskih prekomorskih departmana, koji su već predviđeni Odlukom 2004/162/EZ, potvrđuju se zahtjevima u pogledu svrhe poreza „octroi de mer”. Uključivanje prihoda od poreza „octroi de mer” u sredstva gospodarskog i poreznog režima francuskih prekomorskih departmana i njihova namjena strategiji gospodarskog i društvenog razvoja francuskih prekomorskih departmana koja uključuje potporu za promicanje lokalnih djelatnosti pravna je obveza.

| (9) | Potrebno je produljiti razdoblje primjene Odluke 2004/162/EZ za šest mjeseci, do 30. lipnja 2015. To bi razdoblje omogućilo Francuskoj da u svoje nacionalno pravo prenese ovu Odluku. |
| --- | --- |

(9)

Potrebno je produljiti razdoblje primjene Odluke 2004/162/EZ za šest mjeseci, do 30. lipnja 2015. To bi razdoblje omogućilo Francuskoj da u svoje nacionalno pravo prenese ovu Odluku.

| (10) | Režim se treba primjenjivati pet godina i šest mjeseci, do 31. prosinca 2020., kada se postojeće smjernice u području regionalnih državnih potpora također prestaju primjenjivati. Međutim, najprije će trebati procijeniti rezultate primjene tog mehanizma. Stoga bi Francuska do 31. prosinca 2017. trebala dostaviti izvješće o primjeni uvedenog režima oporezivanja kako bi se provjerio učinak poduzetih mjera i njihov doprinos održavanju, promicanju i razvoju lokalnih gospodarskih djelatnosti, vodeći računa o poteškoćama s kojima se suočavaju najudaljenije regije. Izvješćem bi se trebalo provjeriti prelaze li porezne olakšice koje je Francuska odobrila za lokalno proizvedene proizvode ono što je nužno te jesu li te olakšice i dalje potrebne i proporcionalne. Izvješće bi također trebalo sadržavati analizu učinka uvedenog režima u pogledu cijena u najudaljenijim francuskim regijama. Na temelju tog izvješća Komisija bi Vijeću trebala dostaviti izvješće i, prema potrebi, prijedlog prilagodbe odredaba ove Odluke s obzirom na zaključke. |
| --- | --- |

(10)

Režim se treba primjenjivati pet godina i šest mjeseci, do 31. prosinca 2020., kada se postojeće smjernice u području regionalnih državnih potpora također prestaju primjenjivati. Međutim, najprije će trebati procijeniti rezultate primjene tog mehanizma. Stoga bi Francuska do 31. prosinca 2017. trebala dostaviti izvješće o primjeni uvedenog režima oporezivanja kako bi se provjerio učinak poduzetih mjera i njihov doprinos održavanju, promicanju i razvoju lokalnih gospodarskih djelatnosti, vodeći računa o poteškoćama s kojima se suočavaju najudaljenije regije. Izvješćem bi se trebalo provjeriti prelaze li porezne olakšice koje je Francuska odobrila za lokalno proizvedene proizvode ono što je nužno te jesu li te olakšice i dalje potrebne i proporcionalne. Izvješće bi također trebalo sadržavati analizu učinka uvedenog režima u pogledu cijena u najudaljenijim francuskim regijama. Na temelju tog izvješća Komisija bi Vijeću trebala dostaviti izvješće i, prema potrebi, prijedlog prilagodbe odredaba ove Odluke s obzirom na zaključke.

| (11) | Kako bi se izbjegla pravna praznina, ova se Odluka treba primjenjivati od 1. srpnja 2015. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se izbjegla pravna praznina, ova se Odluka treba primjenjivati od 1. srpnja 2015.

| (12) | Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje moguća primjena članaka 107. i 108. Ugovora. |
| --- | --- |

(12)

Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje moguća primjena članaka 107. i 108. Ugovora.

| (13) | Svrha je ove Odluke utvrditi pravni okivr za porez „octroi de mer” od 1. siječnja 2015. S obzirom na hitnost, trebalo bi predvidjeti iznimku od osmotjednog razdoblja utvrđenog člankom 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

(13)

Svrha je ove Odluke utvrditi pravni okivr za porez „octroi de mer” od 1. siječnja 2015. S obzirom na hitnost, trebalo bi predvidjeti iznimku od osmotjednog razdoblja utvrđenog člankom 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Odstupajući od članaka 28., 30 i 110. Ugovora, Francuskoj se do 31. prosinca 2020. dopušta primjena izuzeća od poreza „octroi de mer” ili smanjenja poreza „octroi de mer” u pogledu proizvoda navedenih u Prilogu koji su lokalno proizvedeni u Guadeloupeu, Francuskoj Gvajani, Martiniku, Mayotteu i Reunionu kao najudaljenijim regijama u smislu članka 349. Ugovora.

Ta izuzeća ili smanjenja moraju biti u skladu sa strategijom gospodarskog i društvenog razvoja predmetnih najudaljenijih regija, uzimajući u obzir okvir Unije, te doprinijeti promicanju lokalnih djelatnosti i pritom ne utjecati negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj je to suprotno zajedničkom interesu.

2.   U odnosu na porezne stope koje se primjenjuju na slične proizvode koji nisu podrijetlom iz predmetnih najudaljenijih regija, primjenom potpunih izuzeća ili smanjenja iz stavka 1. ne smiju nastati razlike veće od:

| (a) | deset postotnih bodova za proizvode predviđene dijelom A Priloga; |
| --- | --- |

(a)

deset postotnih bodova za proizvode predviđene dijelom A Priloga;

| (b) | dvadeset postotnih bodova za proizvode predviđene dijelom B Priloga; |
| --- | --- |

(b)

dvadeset postotnih bodova za proizvode predviđene dijelom B Priloga;

| (c) | trideset postotnih bodova za proizvode predviđene dijelom C Priloga. |
| --- | --- |

(c)

trideset postotnih bodova za proizvode predviđene dijelom C Priloga.

Francuska se obvezuje osigurati da izuzeća ili smanjenja koja se primjenjuju na proizvode navedene u Prilogu ne prelaze postotak koji je nužan za održavanje, promicanje i razvoj lokalnih gospodarskih djelatnosti.

3.   Francuska primjenjuje izuzeća ili smanjenja poreza iz stavaka 1. i 2. na gospodarske subjekte kojima je godišnji prihod jednak ili veći od 300 000 EUR. Svi gospodarski subjekti kojima su godišnji prihodi niži od tog praga ne podliježu porezu „octroi de mer”

Članak 2.

U pogledu proizvoda na koje je primijenjen poseban režim opskrbe na temelju poglavlja III. Uredbe (EU) br. 228/2013, francuska tijela primjenjuju isti režim oporezivanja kao i za lokalno proizvedene proizvode.

Članak 3.

1.   Francuska odmah obavješćuje Komisiju o režimima oporezivanja iz članka 1.

2.   Francuska do 31. prosinca 2017. Komisiji podnosi izvješće o primjeni režima oporezivanja iz članka 1. u kojem se navodi učinak poduzetih mjera i njihov doprinos održavanju, promicanju i razvoju lokalnih gospodarskih djelatnosti, vodeći računa o poteškoćama s kojima se suočavaju najudaljenije regije.

Na temelju tog izvješća Komisija dostavlja izvješće Vijeću i prema potrebi prijedlog za prilagodbu odredaba ove Odluke.

Članak 4.

U članku 1. stavku 1. Odluke 2004/162/EZ, datum „31. prosinca 2014.” zamjenjuje se datumom „30. lipnja 2015.”

Članak 5.

Članci od 1. do 3. primjenjuju se od 1. srpnja 2015.

Članak 4. primjenjuje se od 1. siječnja 2015.

Članak 6.

Ova je Odluka upućena Francuskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

G. L. GALLETTI

---

(1)  Odluka Vijeća 2004/162/EZ od 10. veljače 2004. o porezu „octroi de mer” u francuskim prekomorskim departmanima i produljenju razdoblja valjanosti Odluke 89/688/EEZ (SL L 52, 21.2.2004., str. 64.).

1

(2)  Uredba (EU) br. 228/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. ožujka 2013. o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u najudaljenijim regijama Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 247/2006 (SL L 78, 20.3.2013., str. 23.).

2

---

PRILOG

A.   Popis proizvoda u skladu s razvrstavanjem prema nomenklaturi Zajedničke carinske tarife (1)

1.   Najudaljenija regija Guadeloupe

0105 11, 0201, 0203, 0207, 0208, 0305 49 80, 0702, 0705 19, 0706100010, 0707 00 05, 0709 60 10, 0709 60 99, 1106, 2103 30 90, 2103 90 30, 2209 00 91, 2505, 2712 10 90, 2804, 2806, 2811, 2814, 2853 00 10, 3808, 4407 10, 4407 21 do 4407 29, 4407 99, 7003 12 99, 7003 19 90, 7003 20, 8419 19.

2.   Najudaljenija regija Francuska Gvajana

0105 11, 0702, 0709 60, 0805, 0807, 1006 20, 1006 30, 2505 10, 2517 10, 3824 50, 3919, 3920 43, 3920 51, 6810 11, 7215, 7606 osim 7606 91, 9405 60.

3.   Najudaljenija regija Martinik

0105 11, 0105 12, 0105 15, 0201, 0203, 0207, 0208 10, 0209, 0305, 0403 osim 0403 10, 0405, 0706, 0707, 0709 60, 0709 99, 0710 osim 0710 90, 0711, 0801 11 do 0801 19, 0802 90, 0803, 0804 30, 0804 50, 0805, 0809 10, 0809 40, 0810 30, 0810 90, 0812, 0813, 0910 91, 1102, 1106 20, 1904 10, 1904 20, 2001, 2005 osim 2005 99, 2103 30, 2103 90, 2104 10, 2505, 2710, 2711, 2712, 2804, 2806, 2811 osim 2811 21, 2814, 2836, 2853 00 10, 2907, 3204, 3205, 3206, 3207, 3401, 3808, 3820, 4012 11, 4012 12, 4012 19, 4401, 4407 21 do 4407 29, 4408, 4409, 4415 20, 4421 90, 4811, 4820, 6306 12, 6306 19, 6306 30, 6902, 6904 10, 7006, 7003 12, 7003 19, 7113 do 7117, 7225, 7309, 7310 osim 7310 21, 7616 91, 7616 99, 8402 90, 8419 19, 8902, 8903 99, 9406.

4.   Najudaljenija regija Mayotte

0407, 0702, 0704 90 90, 0705 19, 0709 99 10, 0707 00 05, 0708 90, 0709 30, 0709 60, 0709 93 10, 0709 99 60, 0714, 0801 11, 0801 12, 0801 19, 0803, 0804 30, 0805 10, 0904 11, 0904 12, 0905, 1806, 2309 90 osim 2309 90 96, 3925 10 00, 3925 90 80, 3926 90 92, 3926 90 97, 6901, 6902, 9021 21 90.

5.   Najudaljenija regija Reunion

0105 11, 0105 12, 0105 13, 0105 15, 0207, 0208 10, 0208 90 30, 0208 90 98, 0209, 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 0403, 0405 osim 0405 10, 0406 10, 0406 90, 0407, 0408, 0601, 0602, 0710, 0711 90 10, 0801, 0803, 0804, 0805, 0806, 0807, 0808, 0809, 0810, 0811, 0812, 0813, 0904, 0909 31, 0910 99 99, 1101 00 15, 1106 20, 1108 14, 1604 14, 1604 19, 1604 20, 1701, 1702, 1903, 1904, 2001, 2002 10, 2004 10 10, 2004 10 91, 2004 90 50, 2004 90 98, 2005 10, 2005 20, 2005 40, 2006, 2007 osim 2007999710, 2103 20, 2103 90, 2104, 2201, 2309 90 osim 2309 90 35 i 2309909690, 2710 19 81 do 2710 19 99, 3211, 3214, 3402, 3403 99, 3505 20, 3506 10,3808 92, 3808 99, 3809, 3811 90, 3814, 3820, 3824, 3921 11, 3921 13, 3921 90 90, 3925 10, 3926 90, 4009, 4010, 4016, 4407 10, 4409 10, 4409 21, 4409 29, 4415 20, 4421, 4811, 4820, 6306, 6801, 6811 89, 7007 29, 7009 osim 7009 10, 7312 90, 7314 osim 7314 20, 7314 39, 7314 41, 7314 49 i 7314 50, 7606, 8310, 8418 50, 8418 69, 8418 91, 8418 99, 8421 21 do 8421 29, 8471 30, 8471 41, 8471 49, 8537, 8706, 8707, 8708, 8902, 8903 99, 9001, 9021 21 90, 9021 29, 9405, 9406, 9506 21, 9506 29, 9619.

B.   Popis proizvoda u skladu s razvrstavanjem prema nomenklaturi Zajedničke carinske tarife

1.   Najudaljenija regija Guadeloupe

0302, 0306 15, 0306 16, 0306 19, 0307 91, 0307 99, 0403, 0407, 0409, 0807 11,0807 19 90, 1601, 1602 41 10, 1604 20 10, 1806 31, 1806 32 10, 1806 32 90, 1806 90 31, 1806 90 60, 1901 20, 1902 11, 1902 19, 1905, 2105, 2106, 2201 90, 2202 10, 2202 90, 2207 10, 2208 40, 2309 90 osim 2309903130, 2309 90 51 i 2309909690, 2523 29, 2828, 3101, 3102 90, 3103 90, 3104 20, 3105 20, 3208, 3209, 3305 10, 3401, 3402, 3406, 3917 osim 3917 10 10, 3919, 3920, 3923, 3924 10, 3925 10, 3925 30, 3925 90, 3926 90, 4418 10, 4418 20, 4418 90, 4818 10, 4818 20, 4818 30, 4818 90, 4821 10, 4821 90, 4823 40, 4823 61, 4823 69, 4823 70 10, 4910, 4911 10, 6303 12, 6303 91, 6303 92 90, 6303 99 90, 6306 12, 6306 19, 6306 30, 6810 osim 6810 11 10, 7213 10, 7213 91 10, 7214 20, 7214 99 10, 7308 30, 7308 40, 7308 90 59, 7308 90 98, 7309 00 10, 7310 10, 7310 21 11, 7310 21 19, 7310 29, 7314 osim 7314 12, 7610 10, 7610 90 90, 7616 99 90, 9001 40, 9404 10, 9404 21, 9406 00 20.

2.   Najudaljenija regija Francuska Gvajana

0201, 0203, 0204, 0206 10 95, 0206 10 98, 0206 30, 0206 80 99, 0207 11, 0207 13, 0207 41, 0207 43, 0208 10, 0208 90 10, 0208 90 30, 0209 10 90, 0209 90, 0210 11, 0210 12, 0210 19, 0210 99, 0302, 0303 89, 0304, 0305 39 90, 0305 49 80, 0305 59 80, 0305 69 80, 0306 17, 0403 10, 0406 10, 0406 40, 0406 90, 0901 osim 0901 90, 1601, 1602, 1604 11 do 1604 20, 1605 10 do 1605 29, 1605 52 do 1605 54, 1905, 2001 90 10, 2001 90 20, 2001 90 40, 2001 90 70, 2001 90 92, 2001 90 97, 2006 00 10, 2006 00 31, 2006 00 35, 2006003881, 2006003889, 2006 00 91, 2006009999, 2008 11, 2008 99 osim 2008994819, 2008994899, 2008994980, 2103, 2105, 2106 90 98, 2201, 2202, 2208 40, 2309 90 osim 2309909690, 2309909630, 2309903130, 2309 90 35, 2309 90 43, 2309904120, 2309904180 i 2309 90 51, 2828 90, 3208 90, 3209 10, 3402, 3809 91, 3923 osim 3923 10, 3923 40 i 3923 90, 3925, 3926 90, 4201, 4817, 4818, 4819 40, 4819 50, 4819 60, 4820 10, 4821 10, 4823 69, 4823 90 85, 4905 91, 4905 99, 4909, 4910, 4911, 5907, 6109, 6205, 6206, 6306 12, 6306 19, 6307 90 98, 6802 23, 6802 29, 6802 93, 6802 99, 6810 19, 6815, 7006 00 90, 7009, 7210, 7214 20, 7214 99, 7216, 7301, 7306, 7308 10, 7308 30, 7308 90, 7309, 7310 osim 7310 21 11 i 7310 21 19, 7314, 7326 90 98, 7411, 7412, 7604, 7607, 7610 10, 7610 90, 7612 10, 7612 90 30, 7612 90 80, 7616 91, 7616 99, 7907, 8211, 8421210090, 8537 10, 9404 21, 9405 20, 9405 40.

3.   Najudaljenija regija Martinik

0210 11, 0210 12, 0210 19, 0210 20, 0210 99 41, 0210 99 49, 0210 99 51, 0210 99 59, 0302, 0303, 0304, 0306, 0307, 0403 10, 0406 10, 0406 90 50, 0407, 0408 99, 0409, 0601, 0602, 0603, 0604, 0702, 0704 90, 0705, 0710 90, 0807, 0811, 1601, 1602, 1604 20, 1605 10, 1605 21, 1605 62, 1702, 1704 90 61, 1704 90 65, 1704 90 71, 1806, 1902, 2005 99, 2105, 2106, 2201, 2202 10, 2202 90, 2208 40, 2309 osim 2309909630, 2517 10, 2523 21, 2523 29, 2811 21, 2828 10, 2828 90, 3101, 3102, 3103, 3104, 3105, 3208, 3209, 3210, 3211, 3212, 3213, 3214, 3215, 3303, 3304, 3305, 3402, 3406, 3917, 3919, 3920, 3921 11, 3921 19, 3923 21, 3923 29, 3923 30, 3924, 3925, 3926 10, 3926 30, 3926 90 92, 4418 10, 4418 20, 4418 90, 4818 10, 4818 20, 4818 30, 4818 40, 4818 90, 4819, 4821, 4823, 4902, 4907 00 90, 4909, 4910, 4911 10, 6103, 6104, 6105, 6107, 6109 10, 6109 90 20, 6109 90 90, 6203, 6204, 6205, 6207, 6208, 6805, 6810 11, 6810 19, 6810 91, 6811 81, 6811 82, 7015 10, 7213, 7214, 7217, 7308, 7314, 7610, 8421 21, 8708 21 90, 8708 99 97, 8716 40, 8901 90 10, 9021 21, 9021 29, 9401 30, 9401 51, 9401 59, 9401 69, 9401 71, 9401 79, 9401 90, 9403, 9404 10, 9404 21, 9405 60.

4.   Najudaljenija regija Mayotte

0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 4407, 4409, 4414, 4418, 4419, 4420, 4421, 4819, 4821, 4902, 4909, 4910, 4911, 7003, 7005, 7210, 7212 30, 7216 61 90, 7216 91 10, 7301, 7308 30, 7312, 7314, 7326 90 98, 7606, 7610 10, 8310, 9401 69, 9401 90 30, 9403 20 80, 9403 40, 9406 00 31, 9406 00 38.

5.   Najudaljenija regija Reunion

0306 11, 0306 16, 0306 17, 0306 21, 0306 26, 0306 27, 0307 11, 0307 19, 0307 59, 0409, 0603, 0604 20 40, 0604 90 91, 0604 90 99, 0709 60, 0901 21, 0901 22, 0910 11, 0910 12, 0910 30, 0910 91 10, 0910 91 90, 1516 20, 1601, 1602, 1605,1704, 1806, 1901, 1902, 1905, 2005 51, 2005 59, 2005 99 10, 2005 99 30, 2005 99 50, 2005 99 80, 2008 osim 2008191980, 2008305590, 2008405190, 2008405990, 2008506190, 2008605090, 2008706190, 2008805090, 2008975990 i 2008994980, 2105, 2106 90, 2208 40, 2309 10, 3208, 3209, 3210, 3212, 3301 12, 3301 13, 3301 24, 3301 29, 3301 30, 3401 11, 3917, 3920, 3921 90 60, 3923, 3925 20, 3925 30, 4012, 4418, 4818 10, 4819 10, 4819 20, 4821, 4823 70, 4823 90, 4909, 4910, 4911 10, 4911 91, 7216 61 10, 7308 osim 7308 90, 7309, 7310, 7314 20, 7314 39, 7314 41, 7314 49, 7314 50, 7326, 7608, 7610, 7616 91, 7616 99 90, 8419 19, 8528 51, 8528 71, 8528 72, 8528 73, 9401 osim 9401 10 i 9401 20, 9403, 9404 10, 9506 99 90.

C.   Popis proizvoda u skladu s razvrstavanjem prema nomenklaturi Zajedničke carinske tarife

1.   Najudaljenija regija Guadeloupe

0901 21, 0901 22, 1006 30, 1006 40, 1101, 1701, 2007, 2009 osim 2009119998, 2009499990, 2009791990, 2009896990, 2009897390, 2009899799, 2009905939 i 2009905990, 2208 70 (2), 2208 90 (2), 7009 91, 7009 92.

2.   Najudaljenija regija Francuska Gvajana

1702, 2007, 2009 osim 2009119998, 2009311999, 2009499990, 2009893690, 2009819990 i 2009909880, 2203, 2208 70 (2), 2208 90 (2), 4403 49, 4403 99 95, 4407 22, 4407 29, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418 10 10, 4418 10 90, 4418 20 10, 4418 20 80, 4418 40, 4418 50, 4418 60, 4418 90, 4420 10, 9403 40 10, 9406 00 11, 9406 00 20, 9406 00 38.

3.   Najudaljenija regija Martinik

0901 21, 0901 22, 1006 30, 1006 40, 1101 00 11, 1101 00 15, 1701, 1901, 1905, 2006 00 10, 2006 00 35, 2006 00 91, 2007 osim 2007109915, 2007993315 i 2007993929, 2008 osim 2008 20 51, 2008506190, 2008605010, 2008805090, 2008939390, 2008975190, 2008975990, 2008994894, 2008994899, 2008994980 i 2008999990, 2009 osim 2009119996, 2009119998, 2009199899, 2009299990, 2009393919, 2009393999, 2009493091, 2009493099, 2009499190, 2009695110, 2009791191, 2009791199, 2009899799 (3), 2009899999 (3) i 2009905990 (3), 2203, 2204 29, 2205, 2208 70 (2), 2208 90 (2), 7009 91, 7009 92, 7212 30, 9001 40.

4.   Najudaljenija regija Mayotte

0401, 0403, 0406, 1601, 1602, 1901, 1905, 2105, 2201, 2202, 2203, 3301 29 11, 3301 29 31, 3401, 3402, 9404 29 90.

5.   Najudaljenija regija Reunion

0905 10, 1512 19, 1514 19 90, 1515 29, 2009 osim 2009119996, 2009199899, 2009299990, 2009393119, 2009691910, 2009695110, 2009791990, 2009799820, 2009896990 (2), 2009897390, 2009899799 (2), 2009899999 (2), 2009905180 i 2009 90 59 (2), 2202 10, 2202 90, 2203, 2204 21 79, 2204 21 80, 2204 21 83, 2204 21 84, 2204 29 83, 2204 29 84, 2206 00 59, 2206 00 89, 2208 70 (3), 2208 90 (3), 2402 20, 7113, 7114, 7115, 7117, 7308 90, 9404 21 10, 9404 21 90, 9404 29 10, 9404 29 90.

---

(1)  Prilog I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

(2)  Samo proizvodi na osnovi ruma iz tarifnog broja 2208 40.

(3)  Kada je vrijednost Brix proizvoda veća od 20.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/8

---

ODLUKA VIJEĆA

od 27. lipnja 2013.

o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Kanade o carinskoj suradnji u pogledu pitanja koja se odnose na sigurnost opskrbnog lanca

(2014/941/EU)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak, u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | Unija i Kanada trebale bi proširiti svoju carinsku suradnju na pitanja koje se odnose na sigurnost opskrbnog lanca i upravljanje s time povezanim rizicima kako bi se povećala sigurnost cjelokupnog opskrbnog lanca te istodobno olakšala zakonita trgovina. |
| --- | --- |

(1)

Unija i Kanada trebale bi proširiti svoju carinsku suradnju na pitanja koje se odnose na sigurnost opskrbnog lanca i upravljanje s time povezanim rizicima kako bi se povećala sigurnost cjelokupnog opskrbnog lanca te istodobno olakšala zakonita trgovina.

| (2) | U skladu s Odlukom Vijeća 2012/643/EU (1), Sporazum između Europske unije i Kanade o carinskoj suradnji u pogledu pitanja koja se odnose na sigurnost opskrbnog lanca („Sporazum”) potpisan je 4. ožujka 2013., podložno njegovu sklapanju. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s Odlukom Vijeća 2012/643/EU (1), Sporazum između Europske unije i Kanade o carinskoj suradnji u pogledu pitanja koja se odnose na sigurnost opskrbnog lanca („Sporazum”) potpisan je 4. ožujka 2013., podložno njegovu sklapanju.

| (3) | O stajalištu koje Unija treba donijeti u okviru Zajedničkog odbora za carinsku suradnju EU-a i Kanade (JCCC), kada je on pozvan donositi akte koji proizvode pravne učinke, trebalo bi odlučiti u skladu s postupkom određenim u članku 218. stavku 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Prema potrebi, druga stajališta koja Unija treba zauzeti u okviru JCCC-a trebalo bi utvrditi Vijeće u skladu s člankom 16. Ugovora o Europskoj uniji. |
| --- | --- |

(3)

O stajalištu koje Unija treba donijeti u okviru Zajedničkog odbora za carinsku suradnju EU-a i Kanade (JCCC), kada je on pozvan donositi akte koji proizvode pravne učinke, trebalo bi odlučiti u skladu s postupkom određenim u članku 218. stavku 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Prema potrebi, druga stajališta koja Unija treba zauzeti u okviru JCCC-a trebalo bi utvrditi Vijeće u skladu s člankom 16. Ugovora o Europskoj uniji.

| (4) | Sporazum bi trebalo odobriti u ime Unije, |
| --- | --- |

(4)

Sporazum bi trebalo odobriti u ime Unije,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sporazum između Europske unije i Kanade o carinskoj suradnji u pogledu pitanja koja se odnose na sigurnost opskrbnog lanca („Sporazum”) odobrava se u ime Unije.

Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.

Članak 2.

Predsjednik Vijeća određuje osobu ovlaštenu za slanje, u ime Unije, obavijesti predviđene u članku 9. Sporazuma, radi izražavanja suglasnosti Unije da bude obvezana Sporazumom (2).

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. lipnja 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

M. MARTINA

---

(1)  SL L 287, 18.10.2012., str. 1.

1

(2)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum stupanja Sporazuma na snagu u Službenom listu Europske unije.

2

Službenom listu Europske unije

---

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/10

---

PRIJEVOD

SPORAZUM

između Europske unije i Kanade o carinskoj suradnji u pogledu pitanja koja se odnose na sigurnost opskrbnog lanca

EUROPSKA UNIJA i KANADA („ugovorne stranke”),

PREPOZNAJUĆI potrebu za povećanjem sigurnosti cjelokupnog opskrbnog lanca za Kanadu i Europsku uniju te istodobnim olakšavanjem zakonite trgovine;

UVAŽAVAJUĆI dugogodišnje, bliske i produktivne odnose između carinskih tijela Kanade i Europske unije;

PREPOZNAJUĆI da se ti odnosi mogu unaprijediti bližom suradnjom u vezi sa sigurnošću spremnika i drugim pitanjima koja se odnose na sigurnost opskrbnog lanca na temelju, u najvećoj izvedivoj mjeri, uzajamnog priznavanja tehnika upravljanja rizicima, standarda rizika, kontrola sigurnosti i programâ trgovinskog partnerstva;

NASTOJEĆI pružiti okvir za istraživanje budućih mehanizama suradnje za unaprjeđivanje praksi sigurnosti opskrbnog lanca koji bi poboljšali učinkovitost u odnosu na carine kako bi se zajamčila sigurnost cjelokupnog opskrbnog lanca i olakšala zakonita trgovina u korist njihovih odgovarajućih trgovinskih zajednica;

NASTOJEĆI izraditi strategiju koja omogućuje suradnju Kanade i Europske unije u području pregleda tereta;

POLAZEĆI od ključnih elemenata okvira normi SAFE za osiguravanje i olakšavanje globalne trgovine Svjetske carinske organizacije;

POZIVAJUĆI SE na Sporazum između Europske zajednice i Kanade o carinskoj suradnji i uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima koji je stupio na snagu 1. siječnja 1998. („CMAA”) te želeći proširiti područje primjene tog sporazuma putem sporazuma o specifičnom pitanju, u skladu s člankom 23. CMAA-e;

UVAŽAVAJUĆI da je Zajednički odbor za carinsku suradnju („JCCC”) osnovan na temelju članka 20. CMAA-e kako bi osigurao pravilnu provedbu CMAA-e i, između ostalog, poduzimao mjere potrebne za carinsku suradnju u skladu s ciljevima CMAA-e i za proširenje CMAA-e radi povišenja stupnja carinske suradnje te njezine dopune u specifičnim sektorima ili pitanjima;

SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:

Članak 1.

Za potrebe ovog Sporazuma „carinsko tijelo” znači:

| — | u Europskoj uniji: nadležne službe Europske komisije i carinska tijela država članica Europske unije, |
| --- | --- |

—

u Europskoj uniji: nadležne službe Europske komisije i carinska tijela država članica Europske unije,

| — | u Kanadi: službe državne uprave koje je Kanada odredila kao nadležne za provedbu carinskih propisa. |
| --- | --- |

—

u Kanadi: službe državne uprave koje je Kanada odredila kao nadležne za provedbu carinskih propisa.

Članak 2.

Ugovorne stranke surađuju na pitanjima sigurnosti opskrbnog lanca i upravljanja s time povezanim rizicima.

Članak 3.

Ugovorne stranke upravljaju tom suradnjom putem svojih carinskih tijela.

Članak 4.

Ugovorne stranke surađuju:

| (a) | jačanjem carinskih aspekata osiguravanja logističkog lanca međunarodne trgovine, istodobno olakšavajući zakonitu trgovinu; |
| --- | --- |

(a)

jačanjem carinskih aspekata osiguravanja logističkog lanca međunarodne trgovine, istodobno olakšavajući zakonitu trgovinu;

| (b) | utvrđivanjem minimalnih standarda, u izvedivoj mjeri, za tehnike upravljanja rizicima i s njima povezanih zahtjeva i programa; |
| --- | --- |

(b)

utvrđivanjem minimalnih standarda, u izvedivoj mjeri, za tehnike upravljanja rizicima i s njima povezanih zahtjeva i programa;

| (c) | djelovanjem s ciljem utvrđivanja i, prema potrebi, utvrđivanjem uzajamnog priznavanja tehnika upravljanja rizicima, standarda rizika, kontrola sigurnosti, sigurnosti opskrbnog lanca i programâ trgovinskog partnerstva, uključujući jednakovrijedne mjere za olakšavanje trgovine; |
| --- | --- |

(c)

djelovanjem s ciljem utvrđivanja i, prema potrebi, utvrđivanjem uzajamnog priznavanja tehnika upravljanja rizicima, standarda rizika, kontrola sigurnosti, sigurnosti opskrbnog lanca i programâ trgovinskog partnerstva, uključujući jednakovrijedne mjere za olakšavanje trgovine;

| (d) | razmjenom informacija za sigurnost opskrbnog lanca i upravljanje rizicima; svaka razmjena informacija u okviru ovog Sporazuma podliježe zahtjevima za povjerljivost informacija i zaštitu osobnih podataka navedenima u članku 16. CMAA-e, kao i svim zahtjevima za povjerljivost i privatnost navedenima u zakonodavstvu ugovornih stranaka; |
| --- | --- |

(d)

razmjenom informacija za sigurnost opskrbnog lanca i upravljanje rizicima; svaka razmjena informacija u okviru ovog Sporazuma podliježe zahtjevima za povjerljivost informacija i zaštitu osobnih podataka navedenima u članku 16. CMAA-e, kao i svim zahtjevima za povjerljivost i privatnost navedenima u zakonodavstvu ugovornih stranaka;

| (e) | utvrđivanjem kontaktnih točaka za razmjenu informacija za sigurnost opskrbnog lanca; |
| --- | --- |

(e)

utvrđivanjem kontaktnih točaka za razmjenu informacija za sigurnost opskrbnog lanca;

| (f) | uvođenjem, prema potrebi, sučelja za razmjenu podataka, uključujući za podatke prije dolaska ili odlaska; |
| --- | --- |

(f)

uvođenjem, prema potrebi, sučelja za razmjenu podataka, uključujući za podatke prije dolaska ili odlaska;

| (g) | izradom strategije koja carinskim tijelima omogućuje suradnju u području pregleda tereta; |
| --- | --- |

(g)

izradom strategije koja carinskim tijelima omogućuje suradnju u području pregleda tereta;

| (h) | surađujući, u izvedivoj mjeri, u svim multilateralnim forumima na kojima se pitanja u vezi sa sigurnošću opskrbnog lanca mogu na odgovarajući način predstaviti i raspraviti. |
| --- | --- |

(h)

surađujući, u izvedivoj mjeri, u svim multilateralnim forumima na kojima se pitanja u vezi sa sigurnošću opskrbnog lanca mogu na odgovarajući način predstaviti i raspraviti.

Članak 5.

JCCC, osnovan na temelju članka 20. CMAA-e, brine o pravilnoj provedbi ovog Sporazuma i proučava sva pitanja koja proizlaze iz njegove primjene. Ovlašten je donositi odluke za provedbu ovog Sporazuma, u skladu s odgovarajućim domaćim zakonodavstvom ugovornih stranaka, o aspektima uzajamnog priznavanja tehnika upravljanja rizicima, standarda rizika, kontrola sigurnosti i programâ trgovinskog partnerstva, kao što su prijenos podataka i uzajamno dogovorene koristi.

Članak 6.

JCCC uspostavlja odgovarajuće radne mehanizme, uključujući radne skupine, za potporu svojem djelovanju u provedbi ovog Sporazuma i posebno za rješavanje pitanja sljedećih aspekata:

| (a) | utvrđivanja bilo kakvih regulatornih ili zakonodavnih promjena koje su potrebne za provedbu ovog Sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

utvrđivanja bilo kakvih regulatornih ili zakonodavnih promjena koje su potrebne za provedbu ovog Sporazuma;

| (b) | prepoznavanja i uspostave mjera za unapređenje mehanizama za razmjenu informacija; |
| --- | --- |

(b)

prepoznavanja i uspostave mjera za unapređenje mehanizama za razmjenu informacija;

| (c) | prepoznavanja i uspostave najboljih praksi, uključujući najbolje prakse za usklađivanje zahtjeva za prethodne elektroničke informacije o teretu s međunarodnim normama za dolazne, odlazne i tranzitne pošiljke; |
| --- | --- |

(c)

prepoznavanja i uspostave najboljih praksi, uključujući najbolje prakse za usklađivanje zahtjeva za prethodne elektroničke informacije o teretu s međunarodnim normama za dolazne, odlazne i tranzitne pošiljke;

| (d) | definiranja i uspostave standarda procjene rizika za informacije potrebne za određivanje pošiljki visokog rizika koje se uvoze u Kanadu i Europsku uniju ili se tamo pretovaruju ili su u provozu; |
| --- | --- |

(d)

definiranja i uspostave standarda procjene rizika za informacije potrebne za određivanje pošiljki visokog rizika koje se uvoze u Kanadu i Europsku uniju ili se tamo pretovaruju ili su u provozu;

| (e) | definiranja i uspostave mjera za usklađivanje standarda procjene rizika; |
| --- | --- |

(e)

definiranja i uspostave mjera za usklađivanje standarda procjene rizika;

| (f) | definiranja minimalnih kontrolnih standarda i metoda uz pomoć kojih se ti standardi mogu zadovoljiti; |
| --- | --- |

(f)

definiranja minimalnih kontrolnih standarda i metoda uz pomoć kojih se ti standardi mogu zadovoljiti;

| (g) | poboljšanja i uspostave standarda za programe trgovinskog partnerstva koji su osmišljeni za poboljšanje sigurnosti opskrbnog lanca i olakšavanje kretanja zakonite trgovine; |
| --- | --- |

(g)

poboljšanja i uspostave standarda za programe trgovinskog partnerstva koji su osmišljeni za poboljšanje sigurnosti opskrbnog lanca i olakšavanje kretanja zakonite trgovine;

| (h) | definiranja i poduzimanja konkretnih koraka za uspostavu uzajamnog priznavanja tehnika upravljanja rizicima, standarda rizika, kontrola sigurnosti i programâ trgovinskog partnerstva, uključujući jednakovrijedne mjere za olakšavanje trgovine. |
| --- | --- |

(h)

definiranja i poduzimanja konkretnih koraka za uspostavu uzajamnog priznavanja tehnika upravljanja rizicima, standarda rizika, kontrola sigurnosti i programâ trgovinskog partnerstva, uključujući jednakovrijedne mjere za olakšavanje trgovine.

Članak 7.

1.   Ako se između ugovornih stranaka jave poteškoće ili sporovi u odnosu na provedbu ovog Sporazuma, carinska tijela ugovornih stranaka nastoje riješiti pitanje savjetovanjima i raspravama.

2.   Ugovorne stranke mogu pristati i na druge oblike rješavanja sporova.

Članak 8.

1.   Ovaj se Sporazum može izmijeniti pisanim dogovorom ugovornih stranaka.

2.   Izmjena stupa na snagu 90 dana od dana kada je, razmjenom nota diplomatskim putem, poslana druga obavijest kojom se potvrđuje da su ugovorne stranke dovršile svoje odgovarajuće interne postupke potrebne za njezino stupanje na snagu.

Članak 9.

Ovaj Sporazum stupa na snagu prvoga dana mjeseca koji slijedi nakon dana kada su ugovorne strane obavijestile jedna drugu o dovršenju postupaka potrebnih za stupanje Sporazuma na snagu.

Članak 10.

1.   Ovaj Sporazum ostaje na snazi neograničeno vrijeme.

2.   Ugovorna stranka može otkazati sporazum slanjem obavijesti o otkazu drugoj ugovornoj stranci diplomatskim putem.

3.   Taj otkaz stupa na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi po isteku razdoblja od šest mjeseci nakon dana primitka obavijesti o otkazu.

4.   U slučaju otkaza ovog Sporazuma sve odluke JCCC-a ostaju na snazi, osim ako ugovorne stranke drukčije odluče.

U POTVRDU TOGA, niže potpisani, koji su za to propisno ovlašteni, potpisali su ovaj Sporazum.

Sastavljeno u Bruxellesu, u dva izvornika, ovoga 4. dana ožujka 2013., na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri čemu je svaka od tih verzija jednako vjerodostojna.

Za Europsku uniju

Za Kanadu

---

UREDBE

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/14

---

UREDBA VIJEĆA (EU, Euratom) br. 1377/2014

od 18. prosinca 2014.

o izmjeni Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000 o provedbi Odluke 2007/436/EZ, Euratom o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 322. stavak 2.,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog revizorskog suda (1),

budući da:

| (1) | Na temelju članka 10. stavaka od 4. do 8. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000 (2) Komisija treba izračunati iznose usklađenjâ vlastitih sredstava na temelju poreza na dodanu vrijednosti iz članka 2. stavka 1. točke (b) Odluke Vijeća 2007/436/EZ, Euratom (3) („sredstva od PDV-a”) i na temelju bruto nacionalnog dohotka (BND) iz članka 2. stavka 1. točke (c) te Odluke („dodatna sredstva”) te o njima treba pravovremeno obavijestiti države članice kako bi one iznose tih usklađenja mogle knjižiti na račun Komisije iz članka 9. stavka 1. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000 prvog radnog dana u prosincu. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju članka 10. stavaka od 4. do 8. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000 (2) Komisija treba izračunati iznose usklađenjâ vlastitih sredstava na temelju poreza na dodanu vrijednosti iz članka 2. stavka 1. točke (b) Odluke Vijeća 2007/436/EZ, Euratom (3) („sredstva od PDV-a”) i na temelju bruto nacionalnog dohotka (BND) iz članka 2. stavka 1. točke (c) te Odluke („dodatna sredstva”) te o njima treba pravovremeno obavijestiti države članice kako bi one iznose tih usklađenja mogle knjižiti na račun Komisije iz članka 9. stavka 1. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000 prvog radnog dana u prosincu.

| (2) | U iznimnim okolnostima iznosi tih usklađenja mogu biti vrlo visoki i za pojedine države članice mogu znatno premašiti dvije mjesečne dvanaestine koje treba staviti na raspolaganje kao sredstva od PDV-a i dodatna sredstva, a za sve države članice, kao cjelinu, polovinu ukupnih mjesečnih dvanaestina. |
| --- | --- |

(2)

U iznimnim okolnostima iznosi tih usklađenja mogu biti vrlo visoki i za pojedine države članice mogu znatno premašiti dvije mjesečne dvanaestine koje treba staviti na raspolaganje kao sredstva od PDV-a i dodatna sredstva, a za sve države članice, kao cjelinu, polovinu ukupnih mjesečnih dvanaestina.

| (3) | Obveza stavljanja na raspolaganje tako visokih iznosa može predstavljati veliko financijsko opterećenje za pojedine države članice koje može prouzročiti snažan fiskalni pritisak na te države članice, posebno krajem godine. |
| --- | --- |

(3)

Obveza stavljanja na raspolaganje tako visokih iznosa može predstavljati veliko financijsko opterećenje za pojedine države članice koje može prouzročiti snažan fiskalni pritisak na te države članice, posebno krajem godine.

| (4) | Stoga bi države članice trebale imati mogućnost zahtijevati odgodu stavljanja na raspolaganje tih iznosa do prvog radnog dana u rujnu sljedeće godine ako su ispunjeni određeni uvjeti. |
| --- | --- |

(4)

Stoga bi države članice trebale imati mogućnost zahtijevati odgodu stavljanja na raspolaganje tih iznosa do prvog radnog dana u rujnu sljedeće godine ako su ispunjeni određeni uvjeti.

| (5) | Ne dovodeći u pitanje postojeće obveze stavljanja traženih iznosa na raspolaganje na račun Komisije, svaka država članica koja odluči primijeniti tu mogućnost trebala bi dovoljno prije prvog radnog dana u prosincu Komisiji dostaviti zahtjev koji sadrži datum ili datume stavljanja na raspolaganje iznosâ usklađenjâ kako bi se omogućilo učinkovito upravljanje potrebama Unije za gotovinskim sredstvima. Za svako kašnjenje u stavljanju na raspolaganje tih iznosâ usklađenjâ u odnosu na datum ili datume priopćene Komisiji trebale bi se plaćati kamate u skladu s uvjetima iz članka 11. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000. |
| --- | --- |

(5)

Ne dovodeći u pitanje postojeće obveze stavljanja traženih iznosa na raspolaganje na račun Komisije, svaka država članica koja odluči primijeniti tu mogućnost trebala bi dovoljno prije prvog radnog dana u prosincu Komisiji dostaviti zahtjev koji sadrži datum ili datume stavljanja na raspolaganje iznosâ usklađenjâ kako bi se omogućilo učinkovito upravljanje potrebama Unije za gotovinskim sredstvima. Za svako kašnjenje u stavljanju na raspolaganje tih iznosâ usklađenjâ u odnosu na datum ili datume priopćene Komisiji trebale bi se plaćati kamate u skladu s uvjetima iz članka 11. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000.

| (6) | Iznosi koje zbog usklađenjâ treba staviti na raspolaganje prvog radnog dana u prosincu 2014. predstavljaju presedan s obzirom na visinu tih iznosa, a takvu situaciju nije se moglo predvidjeti u vrijeme donošenja Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000. |
| --- | --- |

(6)

Iznosi koje zbog usklađenjâ treba staviti na raspolaganje prvog radnog dana u prosincu 2014. predstavljaju presedan s obzirom na visinu tih iznosa, a takvu situaciju nije se moglo predvidjeti u vrijeme donošenja Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000.

| (7) | Kako bi se spriječilo da ta iznimna i nepredviđena situacija dovede do nerazmjerno teških proračunskih ograničenja za države članice i to neposredno pred kraj godine, mogućnost predviđenu u ovoj Uredbi trebalo bi moći primijeniti na iznose usklađenjâ koje bi, u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 1150/2000, trebalo knjižiti na račune Komisije prvog radnog dana u prosincu 2014. godine. U tom pogledu, države članice koje žele iskoristiti tu mogućnost dostavile su Komisiji, već prije prvog radnog dana prosinca 2014., formalni zahtjev s rasporedom plaćanja, |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se spriječilo da ta iznimna i nepredviđena situacija dovede do nerazmjerno teških proračunskih ograničenja za države članice i to neposredno pred kraj godine, mogućnost predviđenu u ovoj Uredbi trebalo bi moći primijeniti na iznose usklađenjâ koje bi, u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 1150/2000, trebalo knjižiti na račune Komisije prvog radnog dana u prosincu 2014. godine. U tom pogledu, države članice koje žele iskoristiti tu mogućnost dostavile su Komisiji, već prije prvog radnog dana prosinca 2014., formalni zahtjev s rasporedom plaćanja,

| (8) | Uredbu (EZ, Euratom) br. 1150/2000 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(8)

Uredbu (EZ, Euratom) br. 1150/2000 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U članku 10. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000 umeće se sljedeći stavak:

„7.a   Neovisno o pravilima utvrđenima u stavcima od 4. do 7. ovog članka, država članica može, putem formalnog zahtjeva Komisiji, knjižiti na račun iz članka 9. stavka 1. iznose koji se moraju knjižiti u korist Komisije u skladu s tim stavcima do prvog radnog dana u rujnu sljedeće godine ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | predmetna država članica morala bi na račun iz članka 9. stavka 1. prvog radnog dana u prosincu knjižiti iznos koji premašuje dvije dvanaestine ukupnog iznosa za tu državu članicu u proračunu koji se primjenjuje na dan 15. studenoga iste godine, za sredstva od PDV-a i dodatna sredstva, kako je navedeno u stavku 3. prvom podstavku ovog članka; ili |
| --- | --- |

(a)

predmetna država članica morala bi na račun iz članka 9. stavka 1. prvog radnog dana u prosincu knjižiti iznos koji premašuje dvije dvanaestine ukupnog iznosa za tu državu članicu u proračunu koji se primjenjuje na dan 15. studenoga iste godine, za sredstva od PDV-a i dodatna sredstva, kako je navedeno u stavku 3. prvom podstavku ovog članka; ili

| (b) | države članice kao cjelina morale bi na račun iz članka 9. stavka 1. prvog radnog dana u prosincu knjižiti ukupni iznos koji premašuje polovinu od jedne dvanaestine ukupnog iznosa u proračunu koji se primjenjuje na dan 15. studenoga iste godine, za sredstva od PDV-a i dodatna sredstva, kako je navedeno u stavku 3. prvom podstavku ovog članka i primjenjujući devizne tečajeve utvrđene u tom podstavku. |
| --- | --- |

(b)

države članice kao cjelina morale bi na račun iz članka 9. stavka 1. prvog radnog dana u prosincu knjižiti ukupni iznos koji premašuje polovinu od jedne dvanaestine ukupnog iznosa u proračunu koji se primjenjuje na dan 15. studenoga iste godine, za sredstva od PDV-a i dodatna sredstva, kako je navedeno u stavku 3. prvom podstavku ovog članka i primjenjujući devizne tečajeve utvrđene u tom podstavku.

Države članice mogu primijeniti prvi podstavak ovog stavka samo ako su prije prvog radnog dana u prosincu Komisiji dostavile formalni zahtjev s rasporedom plaćanja koji sadrži datum ili datume knjiženja iznosa usklađenjâ na račun iz članka 9. stavka 1. ove Uredbe.

Nakon primitka formalnog zahtjeva Komisija potvrđuje da su ispunjeni uvjeti navedeni u prvom podstavku točki (a) ili (b) i u drugom podstavku te u skladu s time obavješćuje države članice.

Za svako kašnjenje u knjiženju iznosa usklađenja na račun iz članka 9. stavka 1. u odnosu na datum ili datume priopćene Komisiji na temelju drugog podstavka ovog stavka predmetna država članica dužna je platiti kamate u skladu s uvjetima navedenima u članku 11.”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se na iznose koji se na račun iz članka 9. stavka 1. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000 knjiže nakon 30. studenoga 2014.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

S. GOZI

---

(1)  Mišljenje od 27. studenoga 2014. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000 od 22. svibnja 2000. o provedbi Odluke br. 94/728/EZ, Euratom o sustavu vlastitih sredstava Zajednica (SL L 130, 31.5.2000., str. 1.).

2

(3)  Odluka Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (SL L 163, 23.6.2007., str. 17.).

3

---

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/16

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1378/2014

оd 17. listopada 2014.

o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Priloga II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (1), a posebno njezin članak 58. stavak 7.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (2), a posebno njezin članak 6. stavak 3. i članak 7. stavak 3.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 11. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Belgija, Bugarska, Češka, Danska, Estonija, Irska, Grčka, Španjolska, Italija, Cipar, Latvija, Luksemburg, Mađarska, Malta, Nizozemska, Austrija, Poljska, Portugal, Slovenija, Slovačka, Finska, Švedska i Ujedinjena Kraljevima obavijestile su Komisiju do 1. kolovoza 2014. o svojim odlukama donesenim na temelju članka 11. te Uredbe, uključujući predviđeni rezultat smanjenjâ za kalendarske godine 2015. – 2019. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 11. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Belgija, Bugarska, Češka, Danska, Estonija, Irska, Grčka, Španjolska, Italija, Cipar, Latvija, Luksemburg, Mađarska, Malta, Nizozemska, Austrija, Poljska, Portugal, Slovenija, Slovačka, Finska, Švedska i Ujedinjena Kraljevima obavijestile su Komisiju do 1. kolovoza 2014. o svojim odlukama donesenim na temelju članka 11. te Uredbe, uključujući predviđeni rezultat smanjenjâ za kalendarske godine 2015. – 2019.

| (2) | U skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013 predviđeni rezultat smanjenja iz članka 11. stavka 6. te Uredbe o kojem su obavijestile države članice treba staviti na raspolaganje u obliku potpore Unije za mjere ruralnog razvoja. Stoga je Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 i Prilog III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 potrebno prilagoditi u skladu s iznosima o kojima su obavijestile države članice. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013 predviđeni rezultat smanjenja iz članka 11. stavka 6. te Uredbe o kojem su obavijestile države članice treba staviti na raspolaganje u obliku potpore Unije za mjere ruralnog razvoja. Stoga je Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 i Prilog III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 potrebno prilagoditi u skladu s iznosima o kojima su obavijestile države članice.

| (3) | Osim toga, u određenim slučajevima rezultat smanjenja plaćanja može biti ništav osobito zbog strukture poljoprivrednih gospodarstava u državama članicama te očekivane raspodjele izravnih plaćanja i mogućnosti da države članice primjene članak 11. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013. U skladu s time Belgija, Luksemburg, Malta, Austrija, Slovenija i Finska obavijestile su Komisiju o predviđenom rezultatu smanjenja koji je ništav za sve kalendarske godine 2015. – 2019. |
| --- | --- |

(3)

Osim toga, u određenim slučajevima rezultat smanjenja plaćanja može biti ništav osobito zbog strukture poljoprivrednih gospodarstava u državama članicama te očekivane raspodjele izravnih plaćanja i mogućnosti da države članice primjene članak 11. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013. U skladu s time Belgija, Luksemburg, Malta, Austrija, Slovenija i Finska obavijestile su Komisiju o predviđenom rezultatu smanjenja koji je ništav za sve kalendarske godine 2015. – 2019.

| (4) | Belgija, Njemačka, Francuska, Hrvatska, Litva i Rumunjska odlučile su upotrijebiti članak 11. stavak 3. Uredbe (EU) br. 1307/2013. |
| --- | --- |

(4)

Belgija, Njemačka, Francuska, Hrvatska, Litva i Rumunjska odlučile su upotrijebiti članak 11. stavak 3. Uredbe (EU) br. 1307/2013.

| (5) | U skladu s člankom 136.a stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (3) i člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Belgija, Češka, Danska, Njemačka, Estonija, Grčka, Nizozemska i Rumunjska obavijestile su Komisiju do 1. kolovoza 2014. o svojoj odluci o prijenosu određenog postotka svojih godišnjih nacionalnih gornjih granica za kalendarske godine 2015. – 2019. u programe ruralnog razvoja koji se financiraju u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1305/2013. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 136.a stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (3) i člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Belgija, Češka, Danska, Njemačka, Estonija, Grčka, Nizozemska i Rumunjska obavijestile su Komisiju do 1. kolovoza 2014. o svojoj odluci o prijenosu određenog postotka svojih godišnjih nacionalnih gornjih granica za kalendarske godine 2015. – 2019. u programe ruralnog razvoja koji se financiraju u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1305/2013.

| (6) | U skladu s člankom 136.a stavkom 2. podstavkom 3. Uredbe (EZ) br. 73/2009 i člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Mađarska je do 1. kolovoza 2014. obavijestila Komisiju o svojoj odluci o prijenosu u izravna plaćanja određenog postotka iznosa dodijeljenog potpori za mjere ruralnog razvoja koje se financiraju u okviru EPFRR-a u razdoblju 2016. – 2020. kako je navedeno u Uredbi (EU) br. 1305/2013. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 136.a stavkom 2. podstavkom 3. Uredbe (EZ) br. 73/2009 i člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Mađarska je do 1. kolovoza 2014. obavijestila Komisiju o svojoj odluci o prijenosu u izravna plaćanja određenog postotka iznosa dodijeljenog potpori za mjere ruralnog razvoja koje se financiraju u okviru EPFRR-a u razdoblju 2016. – 2020. kako je navedeno u Uredbi (EU) br. 1305/2013.

| (7) | Stoga je Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 i Priloge II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 potrebno na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(7)

Stoga je Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 i Priloge II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 potrebno na odgovarajući način izmijeniti.

| (8) | Budući da je ova Uredba nužna za neometano i pravovremeno donošenje programâ ruralnog razvoja, primjereno je da stupi na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(8)

Budući da je ova Uredba nužna za neometano i pravovremeno donošenje programâ ruralnog razvoja, primjereno je da stupi na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 zamjenjuje se tekstom u Prilogu I. ovoj Uredbi.

Članak 2.

Prilozi II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 zamjenjuju se tekstom u Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. listopada 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

1

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 608.

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 73/2009 od 19. siječnja 2009. o utvrđivanju zajedničkih pravila za programe izravne potpore za poljoprivrednike u okviru zajedničke poljoprivredne politike i utvrđivanju određenih programa potpore za poljoprivrednike, o izmjeni uredaba (EZ) br. 1290/2005, (EZ) br. 247/2006, (EZ) br. 378/2007 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1782/2003 (SL L 30, 31.1.2009., str. 16.).

3

---

PRILOG I.

„PRILOG I.

RASPODJELA POTPORE UNIJE ZA RURALNI RAZVOJ (OD 2014. DO 2020.)

| (tekuće cijene u EUR) |
| --- |
| | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. | UKUPNO
  2014. – 2020. |
| Belgija | 78 342 401 | 78 499 837 | 91 078 375 | 97 175 076 | 97 066 202 | 102 912 713 | 102 723 155 | 647 797 759 |
| Bugarska | 335 499 038 | 335 057 822 | 337 270 538 | 340 409 994 | 339 966 052 | 339 523 306 | 338 990 216 | 2 366 716 966 |
| Češka | 314 349 445 | 312 969 048 | 345 955 782 | 344 509 078 | 343 033 490 | 323 242 050 | 321 615 103 | 2 305 673 996 |
| Danska | 90 287 658 | 90 168 920 | 136 397 742 | 144 868 072 | 153 125 142 | 152 367 537 | 151 588 619 | 918 803 690 |
| Njemačka | 1 221 378 847 | 1 219 851 936 | 1 407 185 642 | 1 404 073 302 | 1 400 926 899 | 1 397 914 658 | 1 394 588 766 | 9 445 920 050 |
| Estonija | 103 626 144 | 103 651 030 | 111 192 345 | 122 865 093 | 125 552 583 | 127 277 180 | 129 177 183 | 823 341 558 |
| Irska | 313 148 955 | 313 059 463 | 313 149 965 | 313 007 411 | 312 891 690 | 312 764 355 | 312 570 314 | 2 190 592 153 |
| Grčka | 605 051 830 | 604 533 693 | 705 210 906 | 703 471 245 | 701 719 722 | 700 043 071 | 698 261 326 | 4 718 291 793 |
| Španjolska | 1 187 488 617 | 1 186 425 595 | 1 186 659 141 | 1 185 553 005 | 1 184 419 678 | 1 183 448 718 | 1 183 394 067 | 8 297 388 821 |
| Francuska | 1 404 875 907 | 1 635 877 165 | 1 663 306 545 | 1 665 777 592 | 1 668 304 328 | 1 671 324 729 | 1 675 377 983 | 11 384 844 249 |
| Hrvatska | 332 167 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 2 026 222 500 |
| Italija | 1 480 213 402 | 1 483 373 476 | 1 491 492 990 | 1 493 380 162 | 1 495 583 530 | 1 498 573 799 | 1 501 763 408 | 10 444 380 767 |
| Cipar | 18 895 839 | 18 893 552 | 18 897 207 | 18 894 801 | 18 892 389 | 18 889 108 | 18 881 481 | 132 244 377 |
| Latvija | 138 327 376 | 150 968 424 | 153 066 059 | 155 139 289 | 157 236 528 | 159 374 589 | 161 491 517 | 1 075 603 782 |
| Litva | 230 392 975 | 230 412 316 | 230 431 887 | 230 451 686 | 230 472 391 | 230 483 599 | 230 443 386 | 1 613 088 240 |
| Luksemburg | 14 226 474 | 14 272 231 | 14 318 896 | 14 366 484 | 14 415 051 | 14 464 074 | 14 511 390 | 100 574 600 |
| Mađarska | 495 668 727 | 495 016 871 | 489 265 618 | 488 620 684 | 488 027 342 | 487 402 356 | 486 662 895 | 3 430 664 493 |
| Malta | 13 880 143 | 13 965 035 | 13 938 619 | 13 914 927 | 13 893 023 | 13 876 504 | 13 858 647 | 97 326 898 |
| Nizozemska | 87 118 078 | 87 003 509 | 118 496 585 | 118 357 256 | 118 225 747 | 118 107 797 | 117 976 388 | 765 285 360 |
| Austrija | 557 806 503 | 559 329 914 | 560 883 465 | 562 467 745 | 564 084 777 | 565 713 368 | 567 266 225 | 3 937 551 997 |
| Poljska | 1 569 517 638 | 1 175 590 560 | 1 193 429 059 | 1 192 025 238 | 1 190 589 130 | 1 189 103 987 | 1 187 301 202 | 8 697 556 814 |
| Portugal | 577 031 070 | 577 895 019 | 578 913 888 | 579 806 001 | 580 721 241 | 581 637 133 | 582 456 022 | 4 058 460 374 |
| Rumunjska | 1 149 848 554 | 1 148 336 385 | 1 176 689 135 | 1 186 544 149 | 1 184 725 381 | 1 141 925 604 | 1 139 927 194 | 8 127 996 402 |
| Slovenija | 118 678 072 | 119 006 876 | 119 342 187 | 119 684 133 | 120 033 142 | 120 384 760 | 120 720 633 | 837 849 803 |
| Slovačka | 271 154 575 | 213 101 979 | 215 603 053 | 215 356 644 | 215 106 447 | 214 844 203 | 214 524 943 | 1 559 691 844 |
| Finska | 335 440 884 | 336 933 734 | 338 456 263 | 340 009 057 | 341 593 485 | 343 198 337 | 344 776 578 | 2 380 408 338 |
| Švedska | 257 858 535 | 258 014 757 | 249 223 940 | 249 386 135 | 249 552 108 | 249 710 989 | 249 818 786 | 1 763 565 250 |
| Ujedinjena Kraljevina | 667 773 873 | 752 322 030 | 755 698 156 | 755 518 938 | 755 301 511 | 756 236 113 | 756 815 870 | 5 199 666 491 |
| Ukupno EU-28 | 13 970 049 060 | 13 796 873 677 | 14 297 896 488 | 14 337 975 697 | 14 347 801 509 | 14 297 087 137 | 14 299 825 797 | 99 347 509 365 |
| |
| Tehnička pomoć | 34 130 699 | 34 131 977 | 34 133 279 | 34 134 608 | 34 135 964 | 34 137 346 | 34 138 756 | 238 942 629 |
| Ukupno | 14 004 179 759 | 13 831 005 654 | 14 332 029 767 | 14 372 110 305 | 14 381 937 473 | 14 331 224 483 | 14 333 964 553 | 99 586 451 994” |

(tekuće cijene u EUR)

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

UKUPNO

2014. – 2020.

Belgija

78 342 401

78 499 837

91 078 375

97 175 076

97 066 202

102 912 713

102 723 155

647 797 759

Bugarska

335 499 038

335 057 822

337 270 538

340 409 994

339 966 052

339 523 306

338 990 216

2 366 716 966

Češka

314 349 445

312 969 048

345 955 782

344 509 078

343 033 490

323 242 050

321 615 103

2 305 673 996

Danska

90 287 658

90 168 920

136 397 742

144 868 072

153 125 142

152 367 537

151 588 619

918 803 690

Njemačka

1 221 378 847

1 219 851 936

1 407 185 642

1 404 073 302

1 400 926 899

1 397 914 658

1 394 588 766

9 445 920 050

Estonija

103 626 144

103 651 030

111 192 345

122 865 093

125 552 583

127 277 180

129 177 183

823 341 558

Irska

313 148 955

313 059 463

313 149 965

313 007 411

312 891 690

312 764 355

312 570 314

2 190 592 153

Grčka

605 051 830

604 533 693

705 210 906

703 471 245

701 719 722

700 043 071

698 261 326

4 718 291 793

Španjolska

1 187 488 617

1 186 425 595

1 186 659 141

1 185 553 005

1 184 419 678

1 183 448 718

1 183 394 067

8 297 388 821

Francuska

1 404 875 907

1 635 877 165

1 663 306 545

1 665 777 592

1 668 304 328

1 671 324 729

1 675 377 983

11 384 844 249

Hrvatska

332 167 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

2 026 222 500

Italija

1 480 213 402

1 483 373 476

1 491 492 990

1 493 380 162

1 495 583 530

1 498 573 799

1 501 763 408

10 444 380 767

Cipar

18 895 839

18 893 552

18 897 207

18 894 801

18 892 389

18 889 108

18 881 481

132 244 377

Latvija

138 327 376

150 968 424

153 066 059

155 139 289

157 236 528

159 374 589

161 491 517

1 075 603 782

Litva

230 392 975

230 412 316

230 431 887

230 451 686

230 472 391

230 483 599

230 443 386

1 613 088 240

Luksemburg

14 226 474

14 272 231

14 318 896

14 366 484

14 415 051

14 464 074

14 511 390

100 574 600

Mađarska

495 668 727

495 016 871

489 265 618

488 620 684

488 027 342

487 402 356

486 662 895

3 430 664 493

Malta

13 880 143

13 965 035

13 938 619

13 914 927

13 893 023

13 876 504

13 858 647

97 326 898

Nizozemska

87 118 078

87 003 509

118 496 585

118 357 256

118 225 747

118 107 797

117 976 388

765 285 360

Austrija

557 806 503

559 329 914

560 883 465

562 467 745

564 084 777

565 713 368

567 266 225

3 937 551 997

Poljska

1 569 517 638

1 175 590 560

1 193 429 059

1 192 025 238

1 190 589 130

1 189 103 987

1 187 301 202

8 697 556 814

Portugal

577 031 070

577 895 019

578 913 888

579 806 001

580 721 241

581 637 133

582 456 022

4 058 460 374

Rumunjska

1 149 848 554

1 148 336 385

1 176 689 135

1 186 544 149

1 184 725 381

1 141 925 604

1 139 927 194

8 127 996 402

Slovenija

118 678 072

119 006 876

119 342 187

119 684 133

120 033 142

120 384 760

120 720 633

837 849 803

Slovačka

271 154 575

213 101 979

215 603 053

215 356 644

215 106 447

214 844 203

214 524 943

1 559 691 844

Finska

335 440 884

336 933 734

338 456 263

340 009 057

341 593 485

343 198 337

344 776 578

2 380 408 338

Švedska

257 858 535

258 014 757

249 223 940

249 386 135

249 552 108

249 710 989

249 818 786

1 763 565 250

Ujedinjena Kraljevina

667 773 873

752 322 030

755 698 156

755 518 938

755 301 511

756 236 113

756 815 870

5 199 666 491

Ukupno EU-28

13 970 049 060

13 796 873 677

14 297 896 488

14 337 975 697

14 347 801 509

14 297 087 137

14 299 825 797

99 347 509 365

Tehnička pomoć

34 130 699

34 131 977

34 133 279

34 134 608

34 135 964

34 137 346

34 138 756

238 942 629

Ukupno

14 004 179 759

13 831 005 654

14 332 029 767

14 372 110 305

14 381 937 473

14 331 224 483

14 333 964 553

99 586 451 994”

---

PRILOG II.

PRILOG II.

Nacionalne gornje granice iz članka 6.

| (u tisućama EUR) |
| --- |
| Kalendarska godina | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. |
| Belgija | 523 658 | 509 773 | 502 095 | 488 964 | 481 857 | 505 266 |
| Bugarska | 721 251 | 792 449 | 793 226 | 794 759 | 796 292 | 796 292 |
| Češka | 844 854 | 844 041 | 843 200 | 861 708 | 861 698 | 872 809 |
| Danska | 870 751 | 852 682 | 834 791 | 826 774 | 818 757 | 880 384 |
| Njemačka | 4 912 772 | 4 880 476 | 4 848 079 | 4 820 322 | 4 792 567 | 5 018 395 |
| Estonija | 114 378 | 114 562 | 123 704 | 133 935 | 143 966 | 169 366 |
| Irska | 1 215 003 | 1 213 470 | 1 211 899 | 1 211 482 | 1 211 066 | 1 211 066 |
| Grčka | 1 921 966 | 1 899 160 | 1 876 329 | 1 855 473 | 1 834 618 | 1 931 177 |
| Španjolska | 4 842 658 | 4 851 682 | 4 866 665 | 4 880 049 | 4 893 433 | 4 893 433 |
| Francuska | 7 302 140 | 7 270 670 | 7 239 017 | 7 214 279 | 7 189 541 | 7 437 200 |
| Hrvatska (1) | 183 035 | 202 065 | 240 125 | 278 185 | 316 245 | 304 479 |
| Italja | 3 902 039 | 3 850 805 | 3 799 540 | 3 751 937 | 3 704 337 | 3 704 337 |
| Cipar | 50 784 | 50 225 | 49 666 | 49 155 | 48 643 | 48 643 |
| Latvija | 181 044 | 205 764 | 230 431 | 255 292 | 280 154 | 302 754 |
| Litva | 417 890 | 442 510 | 467 070 | 492 049 | 517 028 | 517 028 |
| Luksemburg | 33 604 | 33 546 | 33 487 | 33 460 | 33 432 | 33 432 |
| Mađarska | 1 345 746 | 1 344 461 | 1 343 134 | 1 343 010 | 1 342 867 | 1 269 158 |
| Malta | 5 241 | 5 241 | 5 242 | 5 243 | 5 244 | 4 690 |
| Nizozemska | 749 315 | 736 840 | 724 362 | 712 616 | 700 870 | 732 370 |
| Austrija | 693 065 | 692 421 | 691 754 | 691 746 | 691 738 | 691 738 |
| Poljska | 3 378 604 | 3 395 300 | 3 411 854 | 3 431 236 | 3 450 512 | 3 061 518 |
| Portugal | 565 816 | 573 954 | 582 057 | 590 706 | 599 355 | 599 355 |
| Rumunjska | 1 599 993 | 1 772 469 | 1 801 335 | 1 872 821 | 1 903 195 | 1 903 195 |
| Slovenija | 137 987 | 136 997 | 136 003 | 135 141 | 134 278 | 134 278 |
| Slovačka | 438 299 | 441 478 | 444 636 | 448 155 | 451 659 | 394 385 |
| Finska | 523 333 | 523 422 | 523 493 | 524 062 | 524 631 | 524 631 |
| Švedska | 696 890 | 697 295 | 697 678 | 698 723 | 699 768 | 699 768 |
| Ujedinjena Kraljevina | 3 173 324 | 3 179 880 | 3 186 319 | 3 195 781 | 3 205 243 | 3 591 683 |

(u tisućama EUR)

Kalendarska godina

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

Belgija

523 658

509 773

502 095

488 964

481 857

505 266

Bugarska

721 251

792 449

793 226

794 759

796 292

796 292

Češka

844 854

844 041

843 200

861 708

861 698

872 809

Danska

870 751

852 682

834 791

826 774

818 757

880 384

Njemačka

4 912 772

4 880 476

4 848 079

4 820 322

4 792 567

5 018 395

Estonija

114 378

114 562

123 704

133 935

143 966

169 366

Irska

1 215 003

1 213 470

1 211 899

1 211 482

1 211 066

1 211 066

Grčka

1 921 966

1 899 160

1 876 329

1 855 473

1 834 618

1 931 177

Španjolska

4 842 658

4 851 682

4 866 665

4 880 049

4 893 433

4 893 433

Francuska

7 302 140

7 270 670

7 239 017

7 214 279

7 189 541

7 437 200

Hrvatska (1)

183 035

202 065

240 125

278 185

316 245

304 479

Italja

3 902 039

3 850 805

3 799 540

3 751 937

3 704 337

3 704 337

Cipar

50 784

50 225

49 666

49 155

48 643

48 643

Latvija

181 044

205 764

230 431

255 292

280 154

302 754

Litva

417 890

442 510

467 070

492 049

517 028

517 028

Luksemburg

33 604

33 546

33 487

33 460

33 432

33 432

Mađarska

1 345 746

1 344 461

1 343 134

1 343 010

1 342 867

1 269 158

Malta

5 241

5 241

5 242

5 243

5 244

4 690

Nizozemska

749 315

736 840

724 362

712 616

700 870

732 370

Austrija

693 065

692 421

691 754

691 746

691 738

691 738

Poljska

3 378 604

3 395 300

3 411 854

3 431 236

3 450 512

3 061 518

Portugal

565 816

573 954

582 057

590 706

599 355

599 355

Rumunjska

1 599 993

1 772 469

1 801 335

1 872 821

1 903 195

1 903 195

Slovenija

137 987

136 997

136 003

135 141

134 278

134 278

Slovačka

438 299

441 478

444 636

448 155

451 659

394 385

Finska

523 333

523 422

523 493

524 062

524 631

524 631

Švedska

696 890

697 295

697 678

698 723

699 768

699 768

Ujedinjena Kraljevina

3 173 324

3 179 880

3 186 319

3 195 781

3 205 243

3 591 683

PRILOG III.

Neto gornje granice iz članka 7.

| (u milijunima EUR) |
| --- |
| Kalendarska godina | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. |
| Belgija | 523,7 | 509,8 | 502,1 | 489,0 | 481,9 | 505,3 |
| Bugarska | 720,9 | 788,8 | 789,6 | 791,0 | 792,5 | 798,9 |
| Češka | 840,1 | 839,3 | 838,5 | 856,7 | 856,7 | 872,8 |
| Danska | 870,2 | 852,2 | 834,3 | 826,3 | 818,3 | 880,4 |
| Njemačka | 4 912,8 | 4 880,5 | 4 848,1 | 4 820,3 | 4 792,6 | 5 018,4 |
| Estonija | 114,4 | 114,5 | 123,7 | 133,9 | 143,9 | 169,4 |
| Irska | 1 214,8 | 1 213,3 | 1 211,8 | 1 211,4 | 1 211,0 | 1 211,1 |
| Grčka | 2 109,8 | 2 087,0 | 2 064,1 | 2 043,3 | 2 022,4 | 2 119,0 |
| Španjolska | 4 902,3 | 4 911,3 | 4 926,3 | 4 939,7 | 4 953,1 | 4 954,4 |
| Francuska | 7 302,1 | 7 270,7 | 7 239,0 | 7 214,3 | 7 189,5 | 7 437,2 |
| Hrvatska (2) | 183,0 | 202,1 | 240,1 | 278,2 | 316,2 | 304,5 |
| Italija | 3 897,1 | 3 847,3 | 3 797,2 | 3 750,0 | 3 702,4 | 3 704,3 |
| Cipar | 50,8 | 50,2 | 49,7 | 49,1 | 48,6 | 48,6 |
| Latvija | 181,0 | 205,7 | 230,3 | 255,0 | 279,8 | 302,8 |
| Litva | 417,9 | 442,5 | 467,1 | 492,0 | 517,0 | 517,0 |
| Luksemburg | 33,6 | 33,5 | 33,5 | 33,5 | 33,4 | 33,4 |
| Mađarska | 1 276,7 | 1 275,5 | 1 274,1 | 1 274,0 | 1 273,9 | 1 269,2 |
| Malta | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 4,7 |
| Nizozemska | 749,2 | 736,8 | 724,3 | 712,5 | 700,8 | 732,4 |
| Austrija | 693,1 | 692,4 | 691,8 | 691,7 | 691,7 | 691,7 |
| Poljska | 3 359,2 | 3 375,7 | 3 392,0 | 3 411,2 | 3 430,2 | 3 061,5 |
| Portugal | 565,9 | 574,0 | 582,1 | 590,8 | 599,4 | 599,5 |
| Rumunjska | 1 600,0 | 1 772,5 | 1 801,3 | 1 872,8 | 1 903,2 | 1 903,2 |
| Slovenija | 138,0 | 137,0 | 136,0 | 135,1 | 134,3 | 134,3 |
| Slovačka | 435,5 | 438,6 | 441,8 | 445,2 | 448,7 | 394,4 |
| Finska | 523,3 | 523,4 | 523,5 | 524,1 | 524,6 | 524,6 |
| Švedska | 696,8 | 697,2 | 697,6 | 698,7 | 699,7 | 699,8 |
| Ujedinjena Kraljevina | 3 169,8 | 3 176,3 | 3 182,7 | 3 191,4 | 3 200,8 | 3 591,7 |

(u milijunima EUR)

Kalendarska godina

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

Belgija

523,7

509,8

502,1

489,0

481,9

505,3

Bugarska

720,9

788,8

789,6

791,0

792,5

798,9

Češka

840,1

839,3

838,5

856,7

856,7

872,8

Danska

870,2

852,2

834,3

826,3

818,3

880,4

Njemačka

4 912,8

4 880,5

4 848,1

4 820,3

4 792,6

5 018,4

Estonija

114,4

114,5

123,7

133,9

143,9

169,4

Irska

1 214,8

1 213,3

1 211,8

1 211,4

1 211,0

1 211,1

Grčka

2 109,8

2 087,0

2 064,1

2 043,3

2 022,4

2 119,0

Španjolska

4 902,3

4 911,3

4 926,3

4 939,7

4 953,1

4 954,4

Francuska

7 302,1

7 270,7

7 239,0

7 214,3

7 189,5

7 437,2

Hrvatska (2)

183,0

202,1

240,1

278,2

316,2

304,5

Italija

3 897,1

3 847,3

3 797,2

3 750,0

3 702,4

3 704,3

Cipar

50,8

50,2

49,7

49,1

48,6

48,6

Latvija

181,0

205,7

230,3

255,0

279,8

302,8

Litva

417,9

442,5

467,1

492,0

517,0

517,0

Luksemburg

33,6

33,5

33,5

33,5

33,4

33,4

Mađarska

1 276,7

1 275,5

1 274,1

1 274,0

1 273,9

1 269,2

Malta

5,2

5,2

5,2

5,2

5,2

4,7

Nizozemska

749,2

736,8

724,3

712,5

700,8

732,4

Austrija

693,1

692,4

691,8

691,7

691,7

691,7

Poljska

3 359,2

3 375,7

3 392,0

3 411,2

3 430,2

3 061,5

Portugal

565,9

574,0

582,1

590,8

599,4

599,5

Rumunjska

1 600,0

1 772,5

1 801,3

1 872,8

1 903,2

1 903,2

Slovenija

138,0

137,0

136,0

135,1

134,3

134,3

Slovačka

435,5

438,6

441,8

445,2

448,7

394,4

Finska

523,3

523,4

523,5

524,1

524,6

524,6

Švedska

696,8

697,2

697,6

698,7

699,7

699,8

Ujedinjena Kraljevina

3 169,8

3 176,3

3 182,7

3 191,4

3 200,8

3 591,7

---

(1)  Za Hrvatsku nacionalna gornja granica za kalendarsku godinu 2021. iznosi 342 539 000 EUR, a za 2022. iznosi 380 599 000 EUR.

1

(2)  Za Hrvatsku nacionalna gornja granica za kalendarsku godinu 2021. iznosi 342 539 000 EUR, a za 2022. iznosi 380 599 000 EUR.

2

---

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/22

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1379/2014

оd 16. prosinca 2014.

o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 248/2011 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 15., i Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (2), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 3.,

budući da:

A.   POSTUPAK

1.   Mjere na snazi

| (1) | Vijeće je Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 248/2011 (3) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih proizvoda od neprekinutih staklenih vlakana trenutačno razvrstanih u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 i 7019 31 00 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 248/2011 (3) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih proizvoda od neprekinutih staklenih vlakana trenutačno razvrstanih u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 i 7019 31 00 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

2.   Pokretanje antisubvencijskog ispitnog postupka

| (2) | U obavijesti objavljenoj 12. prosinca 2013. u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka”) (4) Europska komisija („Komisija”) najavila je pokretanje antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom u Europsku uniju određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „predmetna zemlja”). |
| --- | --- |

(2)

U obavijesti objavljenoj 12. prosinca 2013. u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka”) (4) Europska komisija („Komisija”) najavila je pokretanje antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom u Europsku uniju određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „predmetna zemlja”).

| (3) | Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je 28. listopada 2013. Europsko udruženje proizvođača staklenih vlakana („APFE”) („podnositelj pritužbe”) podnijelo pritužbu u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie subvencioniranja određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana i tako nastale znatne štete, što je Komisija smatrala dostatnim opravdanjem za pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je 28. listopada 2013. Europsko udruženje proizvođača staklenih vlakana („APFE”) („podnositelj pritužbe”) podnijelo pritužbu u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie subvencioniranja određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana i tako nastale znatne štete, što je Komisija smatrala dostatnim opravdanjem za pokretanje ispitnog postupka.

| (4) | U skladu s člankom 10. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 597/2009 („Osnovna antisubvencijska uredba”) Komisija je prije pokretanja ispitnog postupka obavijestila vladu NRK-a da je primila pravilno dokumentiranu pritužbu u kojoj se tvrdi da je subvencionirani uvoz određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a prouzročio znatnu štetu industriji Unije. Komisija je pozvala vladu NRK-a na savjetovanje u cilju razjašnjavanja situacije u vezi sa sadržajem pritužbe i postizanjem sporazumnog rješenja. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 10. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 597/2009 („Osnovna antisubvencijska uredba”) Komisija je prije pokretanja ispitnog postupka obavijestila vladu NRK-a da je primila pravilno dokumentiranu pritužbu u kojoj se tvrdi da je subvencionirani uvoz određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a prouzročio znatnu štetu industriji Unije. Komisija je pozvala vladu NRK-a na savjetovanje u cilju razjašnjavanja situacije u vezi sa sadržajem pritužbe i postizanjem sporazumnog rješenja.

| (5) | Vlada NRK-a prihvatila je ponudu za savjetovanje koje je potom održano 5. prosinca 2013. Tijekom savjetovanja nije bilo moguće postići zajedničko rješenje. Međutim, Komisija je uzela u obzir primjedbe vlade NRK-a o programima navedenima u pritužbi. Nakon savjetovanja od vlade NRK-a 9. prosinca 2013. primljen je pisani podnesak. |
| --- | --- |

(5)

Vlada NRK-a prihvatila je ponudu za savjetovanje koje je potom održano 5. prosinca 2013. Tijekom savjetovanja nije bilo moguće postići zajedničko rješenje. Međutim, Komisija je uzela u obzir primjedbe vlade NRK-a o programima navedenima u pritužbi. Nakon savjetovanja od vlade NRK-a 9. prosinca 2013. primljen je pisani podnesak.

| (6) | Vladi NRK-a ponuđeno je dodatno savjetovanje u pogledu dodatnih programa koji su utvrđeni tijekom ispitnog postupka. Međutim, vlada NRK-a nije prihvatila tu ponudu te je tvrdila da joj u pogledu tih programa nisu dostavljeni dostatni podaci. |
| --- | --- |

(6)

Vladi NRK-a ponuđeno je dodatno savjetovanje u pogledu dodatnih programa koji su utvrđeni tijekom ispitnog postupka. Međutim, vlada NRK-a nije prihvatila tu ponudu te je tvrdila da joj u pogledu tih programa nisu dostavljeni dostatni podaci.

3.   Usporedni zahtjev za djelomičnu reviziju tijekom važenja antidampinških mjera na snazi

| (7) | Komisija je primila zahtjev za pokretanje djelomične revizije tijekom važenja antidampinških mjera na snazi (5), opsega ograničenog na ispitivanje štete u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 („Osnovna antidampinška uredba”). Zahtjev je 28. listopada 2013. podnijelo i udruženje APFE u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana u Uniji. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je primila zahtjev za pokretanje djelomične revizije tijekom važenja antidampinških mjera na snazi (5), opsega ograničenog na ispitivanje štete u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 („Osnovna antidampinška uredba”). Zahtjev je 28. listopada 2013. podnijelo i udruženje APFE u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana u Uniji.

| (8) | Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za opravdano pokretanje djelomične revizije tijekom važenja mjere, Komisija je 18. prosinca 2013. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju parcijalne privremene antidampinške revizije”) (6) najavila pokretanje djelomične revizije tijekom važenja mjere u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne antidampinške uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za opravdano pokretanje djelomične revizije tijekom važenja mjere, Komisija je 18. prosinca 2013. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju parcijalne privremene antidampinške revizije”) (6) najavila pokretanje djelomične revizije tijekom važenja mjere u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne antidampinške uredbe.

| (9) | Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da su postojeće mjere uvedene Provedbenom uredbom Vijeća 248/2011 nevaljane i ništavne u pogledu tog proizvođača izvoznika te da je stoga potrebno prekinuti trenutačni ispitni postupak revizije u pogledu postojećih mjera uvedenih tom Uredbom. Taj je proizvođač izvoznik tvrdio da postojeće mjere predstavljaju povredu Sporazuma WTO-a o antidampingu jer je tom proizvođaču izvozniku odbijen pojedinačni tretman u skladu s odredbama članka 9. stavka 5. Osnovne antidampinške uredbe, kakve su bile u trenutku donošenja te Uredbe. Kako bi potkrijepio tu tvrdnju, uputio je na Izvješće žalbenog tijela WTO-a od 28. srpnja 2011. u predmetu DS397 (7). |
| --- | --- |

(9)

Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da su postojeće mjere uvedene Provedbenom uredbom Vijeća 248/2011 nevaljane i ništavne u pogledu tog proizvođača izvoznika te da je stoga potrebno prekinuti trenutačni ispitni postupak revizije u pogledu postojećih mjera uvedenih tom Uredbom. Taj je proizvođač izvoznik tvrdio da postojeće mjere predstavljaju povredu Sporazuma WTO-a o antidampingu jer je tom proizvođaču izvozniku odbijen pojedinačni tretman u skladu s odredbama članka 9. stavka 5. Osnovne antidampinške uredbe, kakve su bile u trenutku donošenja te Uredbe. Kako bi potkrijepio tu tvrdnju, uputio je na Izvješće žalbenog tijela WTO-a od 28. srpnja 2011. u predmetu DS397 (7).

| (10) | Nakon Izvješća žalbenog tijela WTO-a od 28. srpnja 2011. u predmetu DS397 izmijenjen je članak 9. stavak 5. Osnovne antidampinške uredbe (8). Izmjena se primjenjuje na sve ispitne postupke pokrenute nakon njezina stupanja na snagu, tj. nakon 6. rujna 2012. Što se tiče proizvođača izvoznika koji su podlijegali mjerama koje su već bile na snazi prije tog datuma, Komisija je 23. ožujka 2012. (9) objavila obavijest u kojoj je pozvala sve proizvođače izvoznike u zemljama bez tržišnoga gospodarstva da zatraže reviziju ako smatraju da je mjere kojima podliježu potrebno revidirati u kontekstu prethodno spomenutog Izvješća žalbenog tijela. Provedbena uredba (EU) br. 248/2011 izričito je navedena u toj obavijesti. Komisija od tog proizvođača izvoznika nije primila takav zahtjev te taj proizvođač izvoznik nije zahtijevao reviziju tijekom važenja mjere u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Nakon Izvješća žalbenog tijela WTO-a od 28. srpnja 2011. u predmetu DS397 izmijenjen je članak 9. stavak 5. Osnovne antidampinške uredbe (8). Izmjena se primjenjuje na sve ispitne postupke pokrenute nakon njezina stupanja na snagu, tj. nakon 6. rujna 2012. Što se tiče proizvođača izvoznika koji su podlijegali mjerama koje su već bile na snazi prije tog datuma, Komisija je 23. ožujka 2012. (9) objavila obavijest u kojoj je pozvala sve proizvođače izvoznike u zemljama bez tržišnoga gospodarstva da zatraže reviziju ako smatraju da je mjere kojima podliježu potrebno revidirati u kontekstu prethodno spomenutog Izvješća žalbenog tijela. Provedbena uredba (EU) br. 248/2011 izričito je navedena u toj obavijesti. Komisija od tog proizvođača izvoznika nije primila takav zahtjev te taj proizvođač izvoznik nije zahtijevao reviziju tijekom važenja mjere u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe.

| (11) | Stoga valjanost postojećih mjera nije upitna i tvrdnja se odbacuje. |
| --- | --- |

(11)

Stoga valjanost postojećih mjera nije upitna i tvrdnja se odbacuje.

4.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje obaju ispitnih postupaka

| (12) | Ispitnim postupkom o subvencioniranju i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(12)

Ispitnim postupkom o subvencioniranju i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).

| (13) | Analize štete provedene u okviru trenutačne antisubvencijske i antidampinške djelomične revizije tijekom važenja mjere temelje se na istoj definiciji industrije Unije, istim reprezentativnim proizvođačima Unije i istom razdoblju ispitnog postupka te su dovele do identičnih zaključaka, osim ako je određeno drukčije. To se smatralo primjerenim kako bi se pojednostavnila analiza štete i dobili dosljedni nalazi u obama ispitnim postupcima. Zbog toga su primjedbe o aspektima štete koje su dostavljene u bilo kojem od tih postupaka uzete u obzir u okviru obaju ispitnih postupaka. |
| --- | --- |

(13)

Analize štete provedene u okviru trenutačne antisubvencijske i antidampinške djelomične revizije tijekom važenja mjere temelje se na istoj definiciji industrije Unije, istim reprezentativnim proizvođačima Unije i istom razdoblju ispitnog postupka te su dovele do identičnih zaključaka, osim ako je određeno drukčije. To se smatralo primjerenim kako bi se pojednostavnila analiza štete i dobili dosljedni nalazi u obama ispitnim postupcima. Zbog toga su primjedbe o aspektima štete koje su dostavljene u bilo kojem od tih postupaka uzete u obzir u okviru obaju ispitnih postupaka.

5.   Strane na koje se odnose ispitni postupci

| (14) | Komisija je u objema obavijestima o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u obama ispitnim postupcima. Uz to, Komisija je posebno obavijestila podnositelja pritužbe, druge proizvođače iz Unije koji su joj poznati, poznate joj proizvođače izvoznike i nadležna tijela NRK-a, uvoznike koji su joj poznati, dobavljače i korisnike, trgovce te udruženja za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje obaju ispitnih postupaka i pozvala ih na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u objema obavijestima o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u obama ispitnim postupcima. Uz to, Komisija je posebno obavijestila podnositelja pritužbe, druge proizvođače iz Unije koji su joj poznati, poznate joj proizvođače izvoznike i nadležna tijela NRK-a, uvoznike koji su joj poznati, dobavljače i korisnike, trgovce te udruženja za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje obaju ispitnih postupaka i pozvala ih na sudjelovanje.

| (15) | Zainteresirane strane dobile su priliku da se očituju o pokretanju obaju ispitnih postupaka i zatraže raspravu s Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u postupcima koji se odnose na trgovinu. |
| --- | --- |

(15)

Zainteresirane strane dobile su priliku da se očituju o pokretanju obaju ispitnih postupaka i zatraže raspravu s Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u postupcima koji se odnose na trgovinu.

6.   Uzorkovanje

| (16) | Komisija je u obama obavijestima o pokretanju postupka najavila da može ograničiti na prihvatljiv broj proizvođače izvoznike iz NRK-a, nepovezane uvoznike i proizvođače iz Unije koji će se ispitati odabirom uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 27. Osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je u obama obavijestima o pokretanju postupka najavila da može ograničiti na prihvatljiv broj proizvođače izvoznike iz NRK-a, nepovezane uvoznike i proizvođače iz Unije koji će se ispitati odabirom uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 27. Osnovne antisubvencijske uredbe.

6.1.   Uzorkovanje proizvođača iz Unije primjenjivo na oba ispitna postupka

| (17) | Komisija je u obama obavijestima o pokretanju navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju proizvodnje u Uniji i količina prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije tijekom RIP-a te zemljopisnog širenja. Taj se uzorak sastojao od proizvodnih postrojenja triju proizvođača iz Unije s poslovnim nastanom u Belgiji, Francuskoj i Slovačkoj (10), koji čine oko 52 % ukupne proizvodnje u Uniji i 49 % cjelokupne prodaje na tržištu Unije. Stoga se taj uzorak smatralo reprezentativnim za industriju Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da se očituju o privremenom uzorku. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je u obama obavijestima o pokretanju navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju proizvodnje u Uniji i količina prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije tijekom RIP-a te zemljopisnog širenja. Taj se uzorak sastojao od proizvodnih postrojenja triju proizvođača iz Unije s poslovnim nastanom u Belgiji, Francuskoj i Slovačkoj (10), koji čine oko 52 % ukupne proizvodnje u Uniji i 49 % cjelokupne prodaje na tržištu Unije. Stoga se taj uzorak smatralo reprezentativnim za industriju Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da se očituju o privremenom uzorku.

| (18) | Tijekom ispitnih postupaka vlada NRK-a tvrdila je da je za uzorkovanje proizvođača iz Unije u početnom antidampinškom ispitnom postupku bez razloga primijenjena metodologija drugačija od one u trenutačnim ispitnim postupcima. Vlada NRK-a navela je i. da je Komisija već bila odabrala uzorak prije pokretanja postupaka, tj. da je prije pokretanja postupaka već bila odlučila da je uzorkovanje potrebno, ii. da su u početnom ispitnom postupku sve strane koje su htjele biti uključene u uzorak morale Komisiji dostaviti podatke u roku od 15 dana od pokretanja postupka, dok se u trenutačnom predmetu to ne zahtijeva od proizvođača koji su već uključeni u uzorak, iii. da strane koje su htjele biti uključene u uzorak ni u jednoj obavijesti o pokretanju nisu dobile informacije o tome koje podatke moraju dostaviti kako bi bile uključene u uzorak te da nisu dostavljeni nikakvi podaci u pogledu proizvodnje i količine prodaje proizvođača u uzorku i iv. da primijenjeni kriterij odabira „ovaj uzorak predstavlja najveću reprezentativnu količinu proizvođača koju je moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu” nije bio uključen u članak 17. Osnovne antidampinške uredbe te da uzorak odabran na tom temelju nije u skladu s tom odredbom. |
| --- | --- |

(18)

Tijekom ispitnih postupaka vlada NRK-a tvrdila je da je za uzorkovanje proizvođača iz Unije u početnom antidampinškom ispitnom postupku bez razloga primijenjena metodologija drugačija od one u trenutačnim ispitnim postupcima. Vlada NRK-a navela je i. da je Komisija već bila odabrala uzorak prije pokretanja postupaka, tj. da je prije pokretanja postupaka već bila odlučila da je uzorkovanje potrebno, ii. da su u početnom ispitnom postupku sve strane koje su htjele biti uključene u uzorak morale Komisiji dostaviti podatke u roku od 15 dana od pokretanja postupka, dok se u trenutačnom predmetu to ne zahtijeva od proizvođača koji su već uključeni u uzorak, iii. da strane koje su htjele biti uključene u uzorak ni u jednoj obavijesti o pokretanju nisu dobile informacije o tome koje podatke moraju dostaviti kako bi bile uključene u uzorak te da nisu dostavljeni nikakvi podaci u pogledu proizvodnje i količine prodaje proizvođača u uzorku i iv. da primijenjeni kriterij odabira „ovaj uzorak predstavlja najveću reprezentativnu količinu proizvođača koju je moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu” nije bio uključen u članak 17. Osnovne antidampinške uredbe te da uzorak odabran na tom temelju nije u skladu s tom odredbom.

| (19) | Komisija je u objema obavijestima o pokretanju objasnila da je s obzirom na velik broj proizvođača iz Unije te radi dovršetka ispitnih postupaka u roku odlučila provesti uzorkovanje te je istodobno predložen privremeni uzorak. Upotrijebljena je ista metodologija tj. uzorkovanje kao u prethodnom ispitnom postupku. Upotrebom privremenog uzorka nije promijenjena metodologija, nego je jednostavno povećana njezina učinkovitost time što je omogućena ušteda vremena, a istodobno su ispoštovana prava na obranu. Komisija je zaista pružila priliku ostalim proizvođačima iz Unije koji smatraju da postoje razlozi zbog kojih ih je potrebno uključiti u uzorak da se jave Komisiji ili bilo kojoj drugoj zainteresiranoj strani da podnese bilo koje druge relevantne podatke u pogledu uzorka. U konačnom uzorku potrebno je uzeti obzir sve primljene primjedbe, ako ih ima. Budući da unutar zadanog roka nisu primljene nikakve primjedbe, privremeni je uzorak potvrđen. Što se tiče druge tvrdnje, proizvođači koji su bili privremeno odabrani za uzorak ispunili su važeći obrazac u kojem su bili uključeni podaci potrebni Komisiji za odabir privremenog uzorka. Važeći obrazac i odgovori dostupni su za pregled u dokumentaciji predmeta koja nije povjerljiva. Što se tiče treće tvrdnje, strane koje su htjele biti uključene bile su pozvane da se u roku od 15 dana od objave obiju obavijesti o pokretanju postupka jave Komisiji i imale su priliku pregledati dokumentaciju predmeta koja nije povjerljiva u kojoj je bilo moguće pronaći važeće obrasce. Ti važeći obrasci sadržavali su podatke o proizvodnji i količini prodaje. Četvrta je tvrdnja jednako tako neutemeljena jer je jasno da se članak 17. stavak 1. Osnovne antidampinške uredbe odnosi na najveću reprezentativnu količinu koju je moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je u objema obavijestima o pokretanju objasnila da je s obzirom na velik broj proizvođača iz Unije te radi dovršetka ispitnih postupaka u roku odlučila provesti uzorkovanje te je istodobno predložen privremeni uzorak. Upotrijebljena je ista metodologija tj. uzorkovanje kao u prethodnom ispitnom postupku. Upotrebom privremenog uzorka nije promijenjena metodologija, nego je jednostavno povećana njezina učinkovitost time što je omogućena ušteda vremena, a istodobno su ispoštovana prava na obranu. Komisija je zaista pružila priliku ostalim proizvođačima iz Unije koji smatraju da postoje razlozi zbog kojih ih je potrebno uključiti u uzorak da se jave Komisiji ili bilo kojoj drugoj zainteresiranoj strani da podnese bilo koje druge relevantne podatke u pogledu uzorka. U konačnom uzorku potrebno je uzeti obzir sve primljene primjedbe, ako ih ima. Budući da unutar zadanog roka nisu primljene nikakve primjedbe, privremeni je uzorak potvrđen. Što se tiče druge tvrdnje, proizvođači koji su bili privremeno odabrani za uzorak ispunili su važeći obrazac u kojem su bili uključeni podaci potrebni Komisiji za odabir privremenog uzorka. Važeći obrazac i odgovori dostupni su za pregled u dokumentaciji predmeta koja nije povjerljiva. Što se tiče treće tvrdnje, strane koje su htjele biti uključene bile su pozvane da se u roku od 15 dana od objave obiju obavijesti o pokretanju postupka jave Komisiji i imale su priliku pregledati dokumentaciju predmeta koja nije povjerljiva u kojoj je bilo moguće pronaći važeće obrasce. Ti važeći obrasci sadržavali su podatke o proizvodnji i količini prodaje. Četvrta je tvrdnja jednako tako neutemeljena jer je jasno da se članak 17. stavak 1. Osnovne antidampinške uredbe odnosi na najveću reprezentativnu količinu koju je moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu.

| (20) | Nakon konačne objave vlada NRK-a ponovila je tvrdnje u pogledu navodne postupovne nedosljednosti u odabiru uzoraka proizvođača iz Unije prije pokretanja obaju postupaka i naglasila: i. da je opravdanje Komisije za ispunjavanje rokova ispitnog postupka neodrživo jer se člankom 17. stavkom 2. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 27. stavkom 2. Osnovne antisubvencijske uredbe jasno predviđa uzorkovanje nakon pokretanja obaju postupaka i, u skladu s primjedbama, u roku od tri tjedna od pokretanja obaju postupaka, ii. da je privremeni uzorak diskriminirajući ili neobjektivan i da bi djelovao demotivirajuće na ostale proizvođače iz Unije koji bi se mogli javiti te iii. da Komisija nije osigurala ostalim proizvođačima iz Unije tri tjedna za javljanje. |
| --- | --- |

(20)

Nakon konačne objave vlada NRK-a ponovila je tvrdnje u pogledu navodne postupovne nedosljednosti u odabiru uzoraka proizvođača iz Unije prije pokretanja obaju postupaka i naglasila: i. da je opravdanje Komisije za ispunjavanje rokova ispitnog postupka neodrživo jer se člankom 17. stavkom 2. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 27. stavkom 2. Osnovne antisubvencijske uredbe jasno predviđa uzorkovanje nakon pokretanja obaju postupaka i, u skladu s primjedbama, u roku od tri tjedna od pokretanja obaju postupaka, ii. da je privremeni uzorak diskriminirajući ili neobjektivan i da bi djelovao demotivirajuće na ostale proizvođače iz Unije koji bi se mogli javiti te iii. da Komisija nije osigurala ostalim proizvođačima iz Unije tri tjedna za javljanje.

| (21) | U članku 17. stavku 2. Osnovne antidampinške uredbe i članku 27. stavku 2. Osnovne antisubvencijske uredbe navedeno je da „se prednost daje odabiru uzorka u savjetovanju s, i uz pristanak, dotičnih stranaka, pod uvjetom da su stranke poznate i da su dale na raspolaganje dovoljno podataka u roku od tri tjedna od pokretanja ispitnog postupka”. Što se tiče prve tvrdnje, Osnovnom antidampinškom uredbom i Osnovnom antisubvencijskom uredbom Komisiju se ne sprečava da pri pokretanju ispitnog postupka predloži privremeni uzorak i pozove strane da se o njemu očituju. Nadalje, s obzirom na to da proizvođači iz Unije (ili bar velik broj njih) podupiru pritužbu i uzimajući u obzir podatke dobivene u važećim obrascima, Komisija je imala na raspolaganju podatke o industriji Unije koji su joj bili potrebni za odabir privremenog uzorka u početnoj fazi. Zbog tih je saznanja uzorkovanje proizvođača iz Unije bilo drukčije od uzorkovanja koje se odnosilo na proizvođače izvoznike. Što se tiče druge i treće tvrdnje, u obavijestima o pokretanju postupka navedeno je da se proizvođači iz Unije koji smatraju da ih je potrebno uključiti u uzorak moraju javiti Komisiji u roku od 15 dana. Komisija ne vidjeti na koji se način time krši Osnovna uredba i zašto bi se to smatralo diskriminatornim, neobjektivnim, a kamoli demotivirajućim. |
| --- | --- |

(21)

U članku 17. stavku 2. Osnovne antidampinške uredbe i članku 27. stavku 2. Osnovne antisubvencijske uredbe navedeno je da „se prednost daje odabiru uzorka u savjetovanju s, i uz pristanak, dotičnih stranaka, pod uvjetom da su stranke poznate i da su dale na raspolaganje dovoljno podataka u roku od tri tjedna od pokretanja ispitnog postupka”. Što se tiče prve tvrdnje, Osnovnom antidampinškom uredbom i Osnovnom antisubvencijskom uredbom Komisiju se ne sprečava da pri pokretanju ispitnog postupka predloži privremeni uzorak i pozove strane da se o njemu očituju. Nadalje, s obzirom na to da proizvođači iz Unije (ili bar velik broj njih) podupiru pritužbu i uzimajući u obzir podatke dobivene u važećim obrascima, Komisija je imala na raspolaganju podatke o industriji Unije koji su joj bili potrebni za odabir privremenog uzorka u početnoj fazi. Zbog tih je saznanja uzorkovanje proizvođača iz Unije bilo drukčije od uzorkovanja koje se odnosilo na proizvođače izvoznike. Što se tiče druge i treće tvrdnje, u obavijestima o pokretanju postupka navedeno je da se proizvođači iz Unije koji smatraju da ih je potrebno uključiti u uzorak moraju javiti Komisiji u roku od 15 dana. Komisija ne vidjeti na koji se način time krši Osnovna uredba i zašto bi se to smatralo diskriminatornim, neobjektivnim, a kamoli demotivirajućim.

| (22) | Vlada NRK-a tvrdila je da uzorak nije reprezentativan jer u njega nije bilo uključeno nijedno društvo sa znatnijom proizvodnjom za vlastite potrebe, što znači da dio domaće industrije jednostavno nije bio ocijenjen. |
| --- | --- |

(22)

Vlada NRK-a tvrdila je da uzorak nije reprezentativan jer u njega nije bilo uključeno nijedno društvo sa znatnijom proizvodnjom za vlastite potrebe, što znači da dio domaće industrije jednostavno nije bio ocijenjen.

| (23) | Ta se tvrdnja odbacuje jer su proizvođači iz Unije svakako prodavali vlastite proizvode. Nadalje, vlada NRK-a nije navela koje je proizvođače iz Unije bilo potrebno uključiti, a koje isključiti. |
| --- | --- |

(23)

Ta se tvrdnja odbacuje jer su proizvođači iz Unije svakako prodavali vlastite proizvode. Nadalje, vlada NRK-a nije navela koje je proizvođače iz Unije bilo potrebno uključiti, a koje isključiti.

| (24) | Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da uzorak proizvođača iz Unije nije bio reprezentativan jer nijedan od proizvođača iz Unije nije ni proizvodio ni prodavao podloge od sječenih niti. |
| --- | --- |

(24)

Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da uzorak proizvođača iz Unije nije bio reprezentativan jer nijedan od proizvođača iz Unije nije ni proizvodio ni prodavao podloge od sječenih niti.

| (25) | Subjekti triju proizvođača iz Unije u uzorku zaista nisu proizvodili podloge od sječenih niti, ali proizvodili su podloge od filamenata te ostale glavne vrste proizvoda. Zbog toga se smatralo da su subjekti u uzorku reprezentativni, kao i zbog toga što su činili oko 52 % ukupne proizvodnje u Uniji, 49 % cjelokupne prodaje na tržištu Unije i predstavljali dobro zemljopisno širenje. Činjenica da proizvođači iz uzorka u Uniji nisu proizvodili jednu od brojnih vrsta proizvoda ne mijenja taj zaključak. |
| --- | --- |

(25)

Subjekti triju proizvođača iz Unije u uzorku zaista nisu proizvodili podloge od sječenih niti, ali proizvodili su podloge od filamenata te ostale glavne vrste proizvoda. Zbog toga se smatralo da su subjekti u uzorku reprezentativni, kao i zbog toga što su činili oko 52 % ukupne proizvodnje u Uniji, 49 % cjelokupne prodaje na tržištu Unije i predstavljali dobro zemljopisno širenje. Činjenica da proizvođači iz uzorka u Uniji nisu proizvodili jednu od brojnih vrsta proizvoda ne mijenja taj zaključak.

6.2.   Uzorkovanje uvoznika primjenjivo na oba ispitna postupka

| (26) | Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke utvrđene u objema obavijestima o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke utvrđene u objema obavijestima o pokretanju postupka.

| (27) | Budući da su samo dva nepovezana uvoznika dostavila odgovore na obrazac za uzorkovanje, uzorkovanje nije bilo potrebno. |
| --- | --- |

(27)

Budući da su samo dva nepovezana uvoznika dostavila odgovore na obrazac za uzorkovanje, uzorkovanje nije bilo potrebno.

6.3.   Uzorkovanje proizvođača izvoznika iz NRK-a primjenjivo na oba ispitna postupka

| (28) | Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke utvrđene u obavijestima o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Stalne misije NRK-a pri Uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da kontaktira s njima. |
| --- | --- |

(28)

Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke utvrđene u obavijestima o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Stalne misije NRK-a pri Uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da kontaktira s njima.

| (29) | Osam proizvođača izvoznika iz predmetne zemlje dostavilo je zatražene podatke i pristalo biti uključeno u uzorak. U skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne antisubvencijske uredbe i člankom 17. stavkom 1. Osnovne antidampinške uredbe Komisija je odabrala uzorak od triju proizvođača izvoznika na temelju najveće reprezentativne količine izvoza koju je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 27. stavkom 2. Osnovne antisubvencijske uredbe i člankom 17. stavkom 2. Osnovne antidampinške uredbe svi predmetni proizvođači izvoznici koji su poznati i nadležna tijela predmetne zemlje pozvani su da se očituju o privremeno odabranom uzorku. Nisu dostavljene nikakve primjedbe. Stoga je Komisija odlučila zadržati predloženi uzorak i sve su zainteresirane strane u skladu s tim obaviještene o konačno odabranom uzorku. |
| --- | --- |

(29)

Osam proizvođača izvoznika iz predmetne zemlje dostavilo je zatražene podatke i pristalo biti uključeno u uzorak. U skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne antisubvencijske uredbe i člankom 17. stavkom 1. Osnovne antidampinške uredbe Komisija je odabrala uzorak od triju proizvođača izvoznika na temelju najveće reprezentativne količine izvoza koju je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 27. stavkom 2. Osnovne antisubvencijske uredbe i člankom 17. stavkom 2. Osnovne antidampinške uredbe svi predmetni proizvođači izvoznici koji su poznati i nadležna tijela predmetne zemlje pozvani su da se očituju o privremeno odabranom uzorku. Nisu dostavljene nikakve primjedbe. Stoga je Komisija odlučila zadržati predloženi uzorak i sve su zainteresirane strane u skladu s tim obaviještene o konačno odabranom uzorku.

| (30) | Uzorak proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika jest sljedeći:






  — | Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC”); |
| --- | --- | --- |

(30)

Uzorak proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika jest sljedeći:

—

Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC”);

| — | Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd („OCH”) i njegova povezana društva; Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd („NCH”) i Changzhou Tianma Group Co., Ltd („Tianma”). Ta se tri društva navode kao „grupacija Jiangsu Changhai”; |
| --- | --- |

—

Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd („OCH”) i njegova povezana društva; Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd („NCH”) i Changzhou Tianma Group Co., Ltd („Tianma”). Ta se tri društva navode kao „grupacija Jiangsu Changhai”;

| — | Jushi Group Co., Ltd i njegova povezana društva; Jushi Group Chengdu Co., Ltd i Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Ta se tri društva navode kao „grupacija Jushi”. |
| --- | --- |

—

Jushi Group Co., Ltd i njegova povezana društva; Jushi Group Chengdu Co., Ltd i Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Ta se tri društva navode kao „grupacija Jushi”.

| (31) | Uzorak je činio 78 % ukupne količine izvozne prodaje iz NRK-a u Uniju tijekom RIP-a na temelju odgovora na obrasce za uzorkovanje. |
| --- | --- |

(31)

Uzorak je činio 78 % ukupne količine izvozne prodaje iz NRK-a u Uniju tijekom RIP-a na temelju odgovora na obrasce za uzorkovanje.

7.   Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

| (32) | Komisija je poslala upitnike vladi NRK-a, svim kineskim proizvođačima izvoznicima koji su to zatražili te proizvođačima iz Unije u uzorku, korisnicima i trgovinskim udruženjima koji su se joj se javili unutar rokova određenih u objema obavijestima o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je poslala upitnike vladi NRK-a, svim kineskim proizvođačima izvoznicima koji su to zatražili te proizvođačima iz Unije u uzorku, korisnicima i trgovinskim udruženjima koji su se joj se javili unutar rokova određenih u objema obavijestima o pokretanju postupka.

| (33) | Odgovori na upitnik primljeni su od vlade, triju kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, triju proizvođača iz Unije u uzorku, 14 korisnika i dvaju nepovezanih uvoznika. Međutim, odgovor jednog od korisnika bio je nedostatan zbog čega Komisija nije mogla provesti smislenu analizu tih podataka, unatoč tome što je poslala nekoliko podsjetnika. |
| --- | --- |

(33)

Odgovori na upitnik primljeni su od vlade, triju kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, triju proizvođača iz Unije u uzorku, 14 korisnika i dvaju nepovezanih uvoznika. Međutim, odgovor jednog od korisnika bio je nedostatan zbog čega Komisija nije mogla provesti smislenu analizu tih podataka, unatoč tome što je poslala nekoliko podsjetnika.

| (34) | Nadalje, jedno udruženje koje predstavlja industriju stakla, Glass Alliance Europe, javilo se kao zainteresirana strana u ime svojih članova i dostavilo izjavu o stajalištu. |
| --- | --- |

(34)

Nadalje, jedno udruženje koje predstavlja industriju stakla, Glass Alliance Europe, javilo se kao zainteresirana strana u ime svojih članova i dostavilo izjavu o stajalištu.

| (35) | Pisani podnesci primljeni su i od nekoliko udruženja korisnika, odnosno udruženja Danish Wind Industry, Danish Plastics Federation i grupacije Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites („GPIC”) te od društva Siemens Wind Power AG. |
| --- | --- |

(35)

Pisani podnesci primljeni su i od nekoliko udruženja korisnika, odnosno udruženja Danish Wind Industry, Danish Plastics Federation i grupacije Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites („GPIC”) te od društva Siemens Wind Power AG.

| (36) | Osim toga, očitovala se Kineska gospodarska komora za uvoz i izvoz proizvoda lake industrije i obrte („CCCLA”). |
| --- | --- |

(36)

Osim toga, očitovala se Kineska gospodarska komora za uvoz i izvoz proizvoda lake industrije i obrte („CCCLA”).

| (37) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje subvencioniranja, štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 26. Osnovne antisubvencijske uredbe provedeni su u vladi NRK-a i u poslovnim prostorijama sljedećih društava: | Proizvođači iz Unije:







  — | 3B Fibreglass SPRL, Belgija; |
| --- | --- | --- | --- |

(37)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje subvencioniranja, štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 26. Osnovne antisubvencijske uredbe provedeni su u vladi NRK-a i u poslovnim prostorijama sljedećih društava:

Proizvođači iz Unije:

—

3B Fibreglass SPRL, Belgija;

| — | Owens Corning Fibreglass France, Francuska; |
| --- | --- |

—

Owens Corning Fibreglass France, Francuska;

| — | Johns Manville Slovakia a.s., Slovačka. |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia a.s., Slovačka.

| | Proizvođači izvoznici iz NRK-a:







  — | Chongqing Polycomp International Corporation; |
| --- | --- | --- |

Proizvođači izvoznici iz NRK-a:

—

Chongqing Polycomp International Corporation;

| — | Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd;

| — | Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd;

| — | Changzhou Tianma Group Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Changzhou Tianma Group Co., Ltd;

| — | Jushi Group Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Jushi Group Co., Ltd;

| — | Jushi Group Chengdu Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Jushi Group Chengdu Co., Ltd;

| — | Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.

| | Trgovci povezani s proizvođačima izvoznicima u NRK-u:







  — | China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation („CMBIE”); |
| --- | --- | --- |

Trgovci povezani s proizvođačima izvoznicima u NRK-u:

—

China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation („CMBIE”);

| — | China National Building Materials International Corporation („CNBMIC”). |
| --- | --- |

—

China National Building Materials International Corporation („CNBMIC”).

| | Trgovci povezani s proizvođačima izvoznicima u Uniji:







  — | Jushi Italia Srl; |
| --- | --- | --- |

Trgovci povezani s proizvođačima izvoznicima u Uniji:

—

Jushi Italia Srl;

| — | Jushi Spain SA; |
| --- | --- |

—

Jushi Spain SA;

| — | Jushi France SAS. |
| --- | --- |

—

Jushi France SAS.

| | Nepovezani uvoznici:







  — | Helm AG, Germany. |
| --- | --- | --- |

Nepovezani uvoznici:

—

Helm AG, Germany.

| | Korisnici:







  — | Basell Polyolefine, Njemačka; |
| --- | --- | --- |

Korisnici:

—

Basell Polyolefine, Njemačka;

| — | DSM, Nizozemska; |
| --- | --- |

—

DSM, Nizozemska;

| — | DuPont de Nemours, Belgija; |
| --- | --- |

—

DuPont de Nemours, Belgija;

| — | Exel Composites, Belgija; |
| --- | --- |

—

Exel Composites, Belgija;

| — | Fiberline Composites, Danska; |
| --- | --- |

—

Fiberline Composites, Danska;

| — | Formax, Ujedinjena Kraljevina; |
| --- | --- |

—

Formax, Ujedinjena Kraljevina;

| — | Polyone, Njemačka; |
| --- | --- |

—

Polyone, Njemačka;

| — | Vestas Wind Systems, Danska. |
| --- | --- |

—

Vestas Wind Systems, Danska.

| (38) | Ukratko, vlada NRK-a tvrdila je da su prekršena njezina prava na obranu povezana s pristupom dokumentaciji koja je zainteresiranim stranama dostupna za pregled jer su bez opravdanog razloga nedostajali podaci iz dokumentacije koja nije povjerljiva ili nisu dostavljeni dovoljno detaljni sažeci ili, iznimno, nisu navedeni razlozi za nedostavljanje sažetka koji nije povjerljiv. |
| --- | --- |

(38)

Ukratko, vlada NRK-a tvrdila je da su prekršena njezina prava na obranu povezana s pristupom dokumentaciji koja je zainteresiranim stranama dostupna za pregled jer su bez opravdanog razloga nedostajali podaci iz dokumentacije koja nije povjerljiva ili nisu dostavljeni dovoljno detaljni sažeci ili, iznimno, nisu navedeni razlozi za nedostavljanje sažetka koji nije povjerljiv.

| (39) | Komisija je smatrala da je dokumentacija bez povjerljivih podataka koja je dostupna za pregled zainteresiranim stranama sadržavala dovoljno podataka kako bi se zainteresiranim stranama omogućilo da pregledaju podatke koje je Komisija upotrijebila u analizi, zbog čega se ta tvrdnja smatrala neutemeljenom. Vlada je obaviještena o razlozima zbog kojih je Komisija smatrala da su tvrdnje neutemeljene. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je smatrala da je dokumentacija bez povjerljivih podataka koja je dostupna za pregled zainteresiranim stranama sadržavala dovoljno podataka kako bi se zainteresiranim stranama omogućilo da pregledaju podatke koje je Komisija upotrijebila u analizi, zbog čega se ta tvrdnja smatrala neutemeljenom. Vlada je obaviještena o razlozima zbog kojih je Komisija smatrala da su tvrdnje neutemeljene.

| (40) | Nakon konačne objave vlada NRK-a i jedan proizvođač izvoznik ponovili su da je odredba o povjerljivosti primijenjena preširoko i zatražili objavu vrsta proizvoda koje prodaju proizvođači iz Unije te ukupne količine po PCN-u. |
| --- | --- |

(40)

Nakon konačne objave vlada NRK-a i jedan proizvođač izvoznik ponovili su da je odredba o povjerljivosti primijenjena preširoko i zatražili objavu vrsta proizvoda koje prodaju proizvođači iz Unije te ukupne količine po PCN-u.

| (41) | Komisija smatra da nije došlo do kršenja prava na obranu jer su svi proizvođači izvoznici primili posebnu objavu PCN-ova koje proizvode proizvođači iz Unije u uzorku u odnosu na koje je postojalo tržišno natjecanje s NRK-om. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(41)

Komisija smatra da nije došlo do kršenja prava na obranu jer su svi proizvođači izvoznici primili posebnu objavu PCN-ova koje proizvode proizvođači iz Unije u uzorku u odnosu na koje je postojalo tržišno natjecanje s NRK-om. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

B.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

1.   Predmetni proizvod

| (42) | Predmetni proizvod u obama ispitnim postupcima isti je kao proizvod definiran u Provedbenoj uredbi Vijeća (EU) br. 248/2011 i opisan u objema obavijestima o pokretanju postupka, odnosno sječene niti od staklenih vlakana, duljine od najviše 50 mm; roving prediva od staklenih vlakana, osim onih koja su impregnirana i prevučena te imaju gubitak mase pri žarenju veći od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887); te podloge izrađene od filamentnih staklenih vlakana, osim podloga od staklene vune („predmetni proizvod” ili „proizvodi od filamentnih staklenih vlakana”), trenutačno razvrstane u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 i 7019 31 00 (potonjom oznakom zamijenjena je oznaka 7019 31 10 1. siječnja 2014.) i podrijetlom iz NRK-a. |
| --- | --- |

(42)

Predmetni proizvod u obama ispitnim postupcima isti je kao proizvod definiran u Provedbenoj uredbi Vijeća (EU) br. 248/2011 i opisan u objema obavijestima o pokretanju postupka, odnosno sječene niti od staklenih vlakana, duljine od najviše 50 mm; roving prediva od staklenih vlakana, osim onih koja su impregnirana i prevučena te imaju gubitak mase pri žarenju veći od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887); te podloge izrađene od filamentnih staklenih vlakana, osim podloga od staklene vune („predmetni proizvod” ili „proizvodi od filamentnih staklenih vlakana”), trenutačno razvrstane u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 i 7019 31 00 (potonjom oznakom zamijenjena je oznaka 7019 31 10 1. siječnja 2014.) i podrijetlom iz NRK-a.

| (43) | Predmetni je proizvod sirovina koja se najčešće upotrebljava za pojačanje termoplastičnih i termoaktivnih smola u industriji kompozitnih materijala. Tako nastali kompozitni materijali (plastika ojačana filamentnim staklenim vlaknima) upotrebljavaju se u brojnim industrijama: industriji proizvodnje automobila, elektroničkoj industriji, industriji krila za vjetrenjače, građevinskoj industriji, industriji tankova/cijevi, industriji potrošačke robe, aeronautičkoj i vojnoj industriji itd. |
| --- | --- |

(43)

Predmetni je proizvod sirovina koja se najčešće upotrebljava za pojačanje termoplastičnih i termoaktivnih smola u industriji kompozitnih materijala. Tako nastali kompozitni materijali (plastika ojačana filamentnim staklenim vlaknima) upotrebljavaju se u brojnim industrijama: industriji proizvodnje automobila, elektroničkoj industriji, industriji krila za vjetrenjače, građevinskoj industriji, industriji tankova/cijevi, industriji potrošačke robe, aeronautičkoj i vojnoj industriji itd.

| (44) | Ovim su postupkom obuhvaćene tri osnovne vrste proizvoda od filamentnih staklenih vlakana, odnosno sječene niti (11), roving prediva (12) i podloge (13) (osim podloga od staklene vune). Ispitnim postupkom pokazalo se da, unatoč razlikama u izgledu i mogućim razlikama u konačnoj primjeni različitih vrsta proizvoda, sve različite vrste predmetnog proizvoda imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i u osnovi iste namjene. |
| --- | --- |

(44)

Ovim su postupkom obuhvaćene tri osnovne vrste proizvoda od filamentnih staklenih vlakana, odnosno sječene niti (11), roving prediva (12) i podloge (13) (osim podloga od staklene vune). Ispitnim postupkom pokazalo se da, unatoč razlikama u izgledu i mogućim razlikama u konačnoj primjeni različitih vrsta proizvoda, sve različite vrste predmetnog proizvoda imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i u osnovi iste namjene.

2.   Zahtjevi za isključenje proizvoda

2.1.   Oznaka KN 7019 31 90

| (45) | Nakon objave obiju obavijesti o pokretanju postupka CCCLA je dostavio primjedbu da se obje obavijesti o pokretanju postupka odnose na oznaku KN 7019 31 10, a pritužba se odnosila na oznaku KN 7019 31 00 koja više ne postoji. Tvrdili su da su proizvodi koji su prethodno bili razvrstani u oznaku KN 7019 31 00 sada razvrstani u dvije različite oznake KN: 7019 31 10 (podloge od filamentnih staklenih vlakana) i 7019 31 90 (druge podloge od staklenih vlakana). Budući da su trenutačnim ispitnim postupcima obuhvaćeni određeni proizvodi od filamentnih staklenih vlakana, CCCLA vjeruje da je proizvode razvrstane u oznaku KN 7019 31 90, odnosno „podloge od staklenih vlakana bez filamenata” potrebno isključiti iz opsega predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(45)

Nakon objave obiju obavijesti o pokretanju postupka CCCLA je dostavio primjedbu da se obje obavijesti o pokretanju postupka odnose na oznaku KN 7019 31 10, a pritužba se odnosila na oznaku KN 7019 31 00 koja više ne postoji. Tvrdili su da su proizvodi koji su prethodno bili razvrstani u oznaku KN 7019 31 00 sada razvrstani u dvije različite oznake KN: 7019 31 10 (podloge od filamentnih staklenih vlakana) i 7019 31 90 (druge podloge od staklenih vlakana). Budući da su trenutačnim ispitnim postupcima obuhvaćeni određeni proizvodi od filamentnih staklenih vlakana, CCCLA vjeruje da je proizvode razvrstane u oznaku KN 7019 31 90, odnosno „podloge od staklenih vlakana bez filamenata” potrebno isključiti iz opsega predmetnog proizvoda.

| (46) | Ta je tvrdnja bespredmetna jer taj proizvod ionako nije predmetni proizvod. |
| --- | --- |

(46)

Ta je tvrdnja bespredmetna jer taj proizvod ionako nije predmetni proizvod.

| (47) | Podnositelj pritužbe pozivao se na oznaku KN 7019 31 00 i izričito je naveo da su podloge od staklene vune (tj. druge podloge ili podloge od staklenih vlakana bez filamenata) isključene. Zato prije oznake KN stoji „ex”. |
| --- | --- |

(47)

Podnositelj pritužbe pozivao se na oznaku KN 7019 31 00 i izričito je naveo da su podloge od staklene vune (tj. druge podloge ili podloge od staklenih vlakana bez filamenata) isključene. Zato prije oznake KN stoji „ex”.

| (48) | Obje obavijesti o pokretanju postupka objavljene su u prosincu 2013. i njihov tekst glasi „trenutačno razvrstane u oznake KN [...] 7019 31 10”. Budući da su od 1. siječnja 2012. proizvodi koji su prethodno bili razvrstani u oznaku KN 7019 31 00 podijeljeni u oznake KN 7019 31 10 i 7019 31 90, u obavijest o pokretanju postupka nisu uključene „podloge od staklenih vlakana bez filamenata” jer tekst te obavijesti glasi „trenutačno razvrstane u oznake KN [...] 7019 31 10”. |
| --- | --- |

(48)

Obje obavijesti o pokretanju postupka objavljene su u prosincu 2013. i njihov tekst glasi „trenutačno razvrstane u oznake KN [...] 7019 31 10”. Budući da su od 1. siječnja 2012. proizvodi koji su prethodno bili razvrstani u oznaku KN 7019 31 00 podijeljeni u oznake KN 7019 31 10 i 7019 31 90, u obavijest o pokretanju postupka nisu uključene „podloge od staklenih vlakana bez filamenata” jer tekst te obavijesti glasi „trenutačno razvrstane u oznake KN [...] 7019 31 10”.

| (49) | Međutim, tekst postojeće Uredbe glasi „trenutačno razvrstane u oznake KN [...] 7019 31 00” s obzirom na to da su te dvije oznake KN, 7019 31 10 i 7019 31 90, ponovno spojene 1. siječnja 2014. jer je oznaka KN 7019 31 90 u praksi ostala neupotrijebljena (jer su druge podloge od staklenih vlakana, odnosno podloge od staklene vune, umjesto toga bile razvrstane u oznaku KN 7019 39 00). |
| --- | --- |

(49)

Međutim, tekst postojeće Uredbe glasi „trenutačno razvrstane u oznake KN [...] 7019 31 00” s obzirom na to da su te dvije oznake KN, 7019 31 10 i 7019 31 90, ponovno spojene 1. siječnja 2014. jer je oznaka KN 7019 31 90 u praksi ostala neupotrijebljena (jer su druge podloge od staklenih vlakana, odnosno podloge od staklene vune, umjesto toga bile razvrstane u oznaku KN 7019 39 00).

| (50) | Stoga tvrdnja za isključenje oznake KN 7019 31 90 nije relevantna. |
| --- | --- |

(50)

Stoga tvrdnja za isključenje oznake KN 7019 31 90 nije relevantna.

2.2.   Teksturirana roving prediva

| (51) | Jedan je korisnik zahtijevao da se teksturirana roving prediva (14) isključe iz opsega proizvoda na temelju činjenice da ih proizvođači filamentnih staklenih vlakana iz Unije ne proizvode. |
| --- | --- |

(51)

Jedan je korisnik zahtijevao da se teksturirana roving prediva (14) isključe iz opsega proizvoda na temelju činjenice da ih proizvođači filamentnih staklenih vlakana iz Unije ne proizvode.

| (52) | Međutim, utvrđeno je da tri društva iz Unije proizvode teksturirana roving prediva s dovoljnim kapacitetom za opskrbu tržišta. Ispitnim postupkom pokazalo se da, unatoč mogućim razlikama u konačnoj primjeni, sve različite vrste predmetnog proizvoda imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i u osnovi iste namjene. Stoga se zahtjev za isključenje teksturiranih roving prediva iz opsega proizvoda odbija. |
| --- | --- |

(52)

Međutim, utvrđeno je da tri društva iz Unije proizvode teksturirana roving prediva s dovoljnim kapacitetom za opskrbu tržišta. Ispitnim postupkom pokazalo se da, unatoč mogućim razlikama u konačnoj primjeni, sve različite vrste predmetnog proizvoda imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i u osnovi iste namjene. Stoga se zahtjev za isključenje teksturiranih roving prediva iz opsega proizvoda odbija.

| (53) | Nakon konačne objave vlada NRK-a tvrdila je da je teksturirana roving prediva potrebno isključiti jer i. samo je jedan proizvođač iz Unije opskrbljivao tržište teksturiranim roving predivima u ograničenim količinama, zbog čega uvoz tih proizvoda nije mogao prouzročiti štetu industriji Unije, ii. teksturirana roving prediva drukčija su od glatkih roving prediva jer potonja imaju veću rastezljivost u dijagonalnom smjeru zbog kompozitno pultrudiranog profila i drukčiji proizvodni postupak i iii. suprotno početnom antidampinškom ispitnom postupku u pogledu niti, Komisija smatra da ograničena zamjenjivost nije značajan čimbenik zbog kojeg bi se dopustilo isključenje teksturiranih roving prediva. |
| --- | --- |

(53)

Nakon konačne objave vlada NRK-a tvrdila je da je teksturirana roving prediva potrebno isključiti jer i. samo je jedan proizvođač iz Unije opskrbljivao tržište teksturiranim roving predivima u ograničenim količinama, zbog čega uvoz tih proizvoda nije mogao prouzročiti štetu industriji Unije, ii. teksturirana roving prediva drukčija su od glatkih roving prediva jer potonja imaju veću rastezljivost u dijagonalnom smjeru zbog kompozitno pultrudiranog profila i drukčiji proizvodni postupak i iii. suprotno početnom antidampinškom ispitnom postupku u pogledu niti, Komisija smatra da ograničena zamjenjivost nije značajan čimbenik zbog kojeg bi se dopustilo isključenje teksturiranih roving prediva.

| (54) | Što se tiče prve tvrdnje, Komisija smatra da u Uniji postoji niz proizvođača koji imaju kapacitet za pokrivanje tržišnih potreba za teksturiranim roving predivima, ali samo jedan od njih trenutačno prodaje tu vrstu proizvoda. Tvrdnja vlade NRK-a da samo jedan proizvođač iz Unije zapravo prodaje taj proizvod zapravo upućuje na štetu jer to znači da su se korisnici počeli opskrbljivati putem drugih dobavljača izvan Unije, točnije iz NRK-a. |
| --- | --- |

(54)

Što se tiče prve tvrdnje, Komisija smatra da u Uniji postoji niz proizvođača koji imaju kapacitet za pokrivanje tržišnih potreba za teksturiranim roving predivima, ali samo jedan od njih trenutačno prodaje tu vrstu proizvoda. Tvrdnja vlade NRK-a da samo jedan proizvođač iz Unije zapravo prodaje taj proizvod zapravo upućuje na štetu jer to znači da su se korisnici počeli opskrbljivati putem drugih dobavljača izvan Unije, točnije iz NRK-a.

| (55) | Što se tiče druge tvrdnje, proizvodni postupak za teksturirana roving prediva identičan je postupku proizvodnje „uobičajenih”roving prediva, osim jednog dodatnog koraka upuhivanja zraka u roving predivo, za što je potrebna samo relativno jeftina dodatna oprema i time se ne mijenjaju osnovna tehnička i fizička svojstva proizvoda. Teksturirana roving prediva samo se čine nešto čupavijima od „uobičajenih”roving prediva. |
| --- | --- |

(55)

Što se tiče druge tvrdnje, proizvodni postupak za teksturirana roving prediva identičan je postupku proizvodnje „uobičajenih”roving prediva, osim jednog dodatnog koraka upuhivanja zraka u roving predivo, za što je potrebna samo relativno jeftina dodatna oprema i time se ne mijenjaju osnovna tehnička i fizička svojstva proizvoda. Teksturirana roving prediva samo se čine nešto čupavijima od „uobičajenih”roving prediva.

| (56) | Što se tiče treće tvrdnje, Komisija je slijedila isti pristup kao u prethodnim ispitnim postupcima u kojima su teksturirana roving prediva jednako tako bila dio predmetnog proizvoda, a zahtjev za njihovo isključenje bio je odbijen. Nisu iznesene nikakve tvrdnje koje bi upućivale na drukčiji zaključak. |
| --- | --- |

(56)

Što se tiče treće tvrdnje, Komisija je slijedila isti pristup kao u prethodnim ispitnim postupcima u kojima su teksturirana roving prediva jednako tako bila dio predmetnog proizvoda, a zahtjev za njihovo isključenje bio je odbijen. Nisu iznesene nikakve tvrdnje koje bi upućivale na drukčiji zaključak.

| (57) | Stoga se zahtjev za isključenje teksturiranih roving prediva iz opsega proizvoda odbija. |
| --- | --- |

(57)

Stoga se zahtjev za isključenje teksturiranih roving prediva iz opsega proizvoda odbija.

2.3.   Proizvodi u pogledu kojih se industrija Unije ne natječe na tržištu s NRK-om

| (58) | Vlada NRK-a zahtijevala je da se proizvodi u pogledu kojih se industrija Unije ne natječe na tržištu s kineskim uvozom (kako je navedeno u inačici antisubvencijske pritužbe bez povjerljivih podataka) isključe iz opsega proizvoda. Ti su proizvodi bili sječene niti za mokru upotrebu i podloge. |
| --- | --- |

(58)

Vlada NRK-a zahtijevala je da se proizvodi u pogledu kojih se industrija Unije ne natječe na tržištu s kineskim uvozom (kako je navedeno u inačici antisubvencijske pritužbe bez povjerljivih podataka) isključe iz opsega proizvoda. Ti su proizvodi bili sječene niti za mokru upotrebu i podloge.

| (59) | Sječene niti za mokru upotrebu imaju ograničen rok trajanja i veće troškove prijevoza zbog dodatne težine vode u svojem sadržaju. Unatoč tome, njima se trguje na globalnoj razini. Ispitnim postupkom pokazalo se da, unatoč određenim razlikama u izgledu i mogućim razlikama u konačnoj primjeni, sve različite vrste predmetnog proizvoda imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i u osnovi iste namjene. Sječene niti za mokru upotrebu i podloge, kao i sve ostale vrste predmetnog proizvoda, upotrebljavaju se kao materijal za ojačanje. Nadalje, tvrdnja vlade NRK-a da neki kineski proizvodi od filamentnih staklenih vlakana još nisu prisutni na tržištu Unije u velikim količinama ne znači da se buduće poslovno ponašanje u pogledu izvoza tih vrsta ne može promijeniti. Stoga se zahtjev za isključenje tih proizvoda iz opsega proizvoda odbija. |
| --- | --- |

(59)

Sječene niti za mokru upotrebu imaju ograničen rok trajanja i veće troškove prijevoza zbog dodatne težine vode u svojem sadržaju. Unatoč tome, njima se trguje na globalnoj razini. Ispitnim postupkom pokazalo se da, unatoč određenim razlikama u izgledu i mogućim razlikama u konačnoj primjeni, sve različite vrste predmetnog proizvoda imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i u osnovi iste namjene. Sječene niti za mokru upotrebu i podloge, kao i sve ostale vrste predmetnog proizvoda, upotrebljavaju se kao materijal za ojačanje. Nadalje, tvrdnja vlade NRK-a da neki kineski proizvodi od filamentnih staklenih vlakana još nisu prisutni na tržištu Unije u velikim količinama ne znači da se buduće poslovno ponašanje u pogledu izvoza tih vrsta ne može promijeniti. Stoga se zahtjev za isključenje tih proizvoda iz opsega proizvoda odbija.

| (60) | Nakon konačne objave vlada NRK-a tvrdila je da i. samo jedan proizvođač iz Unije proizvodi sječene niti za mokru upotrebu te da stoga uvoz tog proizvoda nikako ne može prouzročiti štetu industriji Unije, ii. proizvođači iz Unije ne trpe nikakvu štetu povezanu s prethodno navedenim proizvodima jer je industrija Unije u otvorenoj inačici pritužbe tvrdila da na tim proizvodima može ostvariti dobit veću od 8 % – 10 %, iii. činjenica da sječene niti za mokru upotrebu imaju veći udjel vode, ograničen rok trajanja i proizvode se drukčijim proizvodnim postupkom znači da su fizički i kemijski drukčiji od uobičajenih sječenih niti te iv. suprotno prethodnom ispitnom postupku u pogledu niti, Komisija smatra da ograničena zamjenjivost nije značajan čimbenik za dopuštenje isključenja sječenih niti za mokru upotrebu i podloga. |
| --- | --- |

(60)

Nakon konačne objave vlada NRK-a tvrdila je da i. samo jedan proizvođač iz Unije proizvodi sječene niti za mokru upotrebu te da stoga uvoz tog proizvoda nikako ne može prouzročiti štetu industriji Unije, ii. proizvođači iz Unije ne trpe nikakvu štetu povezanu s prethodno navedenim proizvodima jer je industrija Unije u otvorenoj inačici pritužbe tvrdila da na tim proizvodima može ostvariti dobit veću od 8 % – 10 %, iii. činjenica da sječene niti za mokru upotrebu imaju veći udjel vode, ograničen rok trajanja i proizvode se drukčijim proizvodnim postupkom znači da su fizički i kemijski drukčiji od uobičajenih sječenih niti te iv. suprotno prethodnom ispitnom postupku u pogledu niti, Komisija smatra da ograničena zamjenjivost nije značajan čimbenik za dopuštenje isključenja sječenih niti za mokru upotrebu i podloga.

| (61) | Prva tvrdnja odbačena je jer nekoliko proizvođača iz Unije prodaje sječene niti za mokru upotrebu i stoga industrija Unije nije isključena iz štete u pogledu te vrste proizvoda. |
| --- | --- |

(61)

Prva tvrdnja odbačena je jer nekoliko proizvođača iz Unije prodaje sječene niti za mokru upotrebu i stoga industrija Unije nije isključena iz štete u pogledu te vrste proizvoda.

| (62) | Što se tiče druge tvrdnje, činjenica da su neke vrste proizvoda u određenim vremenskim razdobljima profitabilne nije dostatan razlog za isključenje tih vrsta proizvoda. Osim toga, sječene niti za mokru upotrebu uvoze se u Uniju u mnogo manjim količinama nego ostali proizvodi od filamentnih staklenih vlakana. Profitna marža za tu vrstu proizvoda stoga nije reprezentativna za predmetni proizvod. |
| --- | --- |

(62)

Što se tiče druge tvrdnje, činjenica da su neke vrste proizvoda u određenim vremenskim razdobljima profitabilne nije dostatan razlog za isključenje tih vrsta proizvoda. Osim toga, sječene niti za mokru upotrebu uvoze se u Uniju u mnogo manjim količinama nego ostali proizvodi od filamentnih staklenih vlakana. Profitna marža za tu vrstu proizvoda stoga nije reprezentativna za predmetni proizvod.

| (63) | Što se tiče treće tvrdnje, predmetni proizvod ne definira se u odnosu na svoj udjel vode. Udjel vode u sječenim nitima za mokru upotrebu stoga nije opravdanje za isključenje tog proizvoda. Uz to, postupak proizvodnje sječenih niti za mokru upotrebu isti je kao postupak proizvodnje sječenih niti za suhu upotrebu, uz jedan korak manje, a to je faza sušenja. |
| --- | --- |

(63)

Što se tiče treće tvrdnje, predmetni proizvod ne definira se u odnosu na svoj udjel vode. Udjel vode u sječenim nitima za mokru upotrebu stoga nije opravdanje za isključenje tog proizvoda. Uz to, postupak proizvodnje sječenih niti za mokru upotrebu isti je kao postupak proizvodnje sječenih niti za suhu upotrebu, uz jedan korak manje, a to je faza sušenja.

| (64) | Što se tiče četvrte tvrdnje, Komisija je slijedila isti pristup kao u prethodnom antidampinškom ispitnom postupku u kojem su sječene niti za mokru upotrebu jednako tako bile dio predmetnog proizvoda. Nisu iznesene nikakve tvrdnje koje bi upućivale na drukčiji zaključak. |
| --- | --- |

(64)

Što se tiče četvrte tvrdnje, Komisija je slijedila isti pristup kao u prethodnom antidampinškom ispitnom postupku u kojem su sječene niti za mokru upotrebu jednako tako bile dio predmetnog proizvoda. Nisu iznesene nikakve tvrdnje koje bi upućivale na drukčiji zaključak.

| (65) | Stoga se zahtjev za isključenje sječenih niti za mokru upotrebu iz opsega proizvoda odbija. |
| --- | --- |

(65)

Stoga se zahtjev za isključenje sječenih niti za mokru upotrebu iz opsega proizvoda odbija.

3.   Istovjetni proizvod

| (66) | Slično kao u prethodnom antidampinškom ispitnom postupku, utvrđeno je da predmetni proizvod i proizvodi od filamentnih staklenih vlakana koji se proizvode i prodaju na domaćem tržištu NRK-a te proizvodi od filamentnih staklenih vlakana koje u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i namjenu. Stoga su ti proizvodi istovjetni proizvodi za potrebe trenutačnih ispitnih postupaka u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne antidampinške uredbe i članka 2. točke (c) Osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(66)

Slično kao u prethodnom antidampinškom ispitnom postupku, utvrđeno je da predmetni proizvod i proizvodi od filamentnih staklenih vlakana koji se proizvode i prodaju na domaćem tržištu NRK-a te proizvodi od filamentnih staklenih vlakana koje u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i namjenu. Stoga su ti proizvodi istovjetni proizvodi za potrebe trenutačnih ispitnih postupaka u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne antidampinške uredbe i članka 2. točke (c) Osnovne antisubvencijske uredbe.

C.   SUBVENCIJA

1.   Uvod

| (67) | U 12. petogodišnjem planu za nacionalni gospodarski i društveni razvoj NRK-a naglašena je strateška vizija vlade NRK-a za razvoj i promicanje ključnih industrija uključujući, među ostalim, proizvodnju proizvoda od staklenih vlakana. Točnije, u poglavlju 9. 12. petogodišnjeg plana, koje se odnosi na restrukturiranje i modernizaciju industrije proizvodnje, navedeno je:

  „Usredotočit ćemo se na razvoj novih materijala kao što su fotovoltaično staklo, ultratanko supstratno staklo, posebna staklena vlakna i posebna keramika.” |
| --- | --- |

(67)

U 12. petogodišnjem planu za nacionalni gospodarski i društveni razvoj NRK-a naglašena je strateška vizija vlade NRK-a za razvoj i promicanje ključnih industrija uključujući, među ostalim, proizvodnju proizvoda od staklenih vlakana. Točnije, u poglavlju 9. 12. petogodišnjeg plana, koje se odnosi na restrukturiranje i modernizaciju industrije proizvodnje, navedeno je:

„Usredotočit ćemo se na razvoj novih materijala kao što su fotovoltaično staklo, ultratanko supstratno staklo, posebna staklena vlakna i posebna keramika.”

| (68) | U odjeljku 3. poglavlja 9. prethodno navedenog plana u pogledu tehnološke modernizacije poduzeća izričito je navedeno da će vlada NRK-a ... „poticati poduzeća da razviju mogućnosti razvoja novih proizvoda, povećaju tehnološki sadržaj i dodanu vrijednost proizvoda te brže razvijaju i unapređuju proizvode.” |
| --- | --- |

(68)

U odjeljku 3. poglavlja 9. prethodno navedenog plana u pogledu tehnološke modernizacije poduzeća izričito je navedeno da će vlada NRK-a ... „poticati poduzeća da razviju mogućnosti razvoja novih proizvoda, povećaju tehnološki sadržaj i dodanu vrijednost proizvoda te brže razvijaju i unapređuju proizvode.”

| (69) | Nadalje, u poglavlju 10. odjeljku 1. istog plana propisano je sljedeće:

  „Naglasak na razvoj industrije novih materijala odnosit će se na nove funkcionalne materijale, napredne strukturalne materijale, vlakna visokih performansi i od njih izrađene sastavne materijale te na osnovne materijale za opću namjenu”
  . |
| --- | --- |

(69)

Nadalje, u poglavlju 10. odjeljku 1. istog plana propisano je sljedeće:

„Naglasak na razvoj industrije novih materijala odnosit će se na nove funkcionalne materijale, napredne strukturalne materijale, vlakna visokih performansi i od njih izrađene sastavne materijale te na osnovne materijale za opću namjenu”

| (70) | Važnost inovacija i novih materijala općenito je jasno istaknuta i u „12. petogodišnjem programu za industrijske tehnološke inovacije” te u „Nacionalnom planu za dugoročni znanstveni i tehnički razvoj (2006.–2020.)”. |
| --- | --- |

(70)

Važnost inovacija i novih materijala općenito je jasno istaknuta i u „12. petogodišnjem programu za industrijske tehnološke inovacije” te u „Nacionalnom planu za dugoročni znanstveni i tehnički razvoj (2006.–2020.)”.

| (71) | Uz to, u „Katalogu uputa o industrijskom restrukturiranju iz 2011.” (Odluka br. 9.) kao poticana industrija izričito su navedeni „izvlačenje žica u pećima za E-staklena vlakna [...], razvoj i proizvodnja staklenih vlakana visokih performansi i proizvoda od tih vlakana”. Uz to, u „Katalogu smjernica za industrije sa stranim ulaganjima”, u kojem su navedene industrije u kojima se potiču strana ulaganja (15), izričito je navedena proizvodnja proizvoda od staklenih vlakana i posebnih staklenih vlakana. |
| --- | --- |

(71)

Uz to, u „Katalogu uputa o industrijskom restrukturiranju iz 2011.” (Odluka br. 9.) kao poticana industrija izričito su navedeni „izvlačenje žica u pećima za E-staklena vlakna [...], razvoj i proizvodnja staklenih vlakana visokih performansi i proizvoda od tih vlakana”. Uz to, u „Katalogu smjernica za industrije sa stranim ulaganjima”, u kojem su navedene industrije u kojima se potiču strana ulaganja (15), izričito je navedena proizvodnja proizvoda od staklenih vlakana i posebnih staklenih vlakana.

| (72) | Vlada NRK-a tvrdila je da su ti planovi osmišljeni samo kao smjernice i da nisu obvezujući. Međutim, kako je jasno navedeno u 12. petogodišnjem planu, on jest pravno obvezujući:

  „Ovaj plan, nakon što ga je donio i odobrio Nacionalni narodni kongres, ima pravnu valjanost.” |
| --- | --- |

(72)

Vlada NRK-a tvrdila je da su ti planovi osmišljeni samo kao smjernice i da nisu obvezujući. Međutim, kako je jasno navedeno u 12. petogodišnjem planu, on jest pravno obvezujući:

„Ovaj plan, nakon što ga je donio i odobrio Nacionalni narodni kongres, ima pravnu valjanost.”

| (73) | Nakon objave vlada NRK-a tvrdila je da su opsegom predmetnog proizvoda obuhvaćeni samo proizvodi od standardnih staklenih vlakana (E-staklo), a ne i tehnološki naprednija staklena vlakna (staklena vlakna za posebne namjene ili S-staklo). Stoga predmetni proizvod iz ovog ispitnog postupka nije obuhvaćen područjem rada poticanih industrija jer su među poticanim industrijama jedino industrija posebnih staklenih vlakana i vlakana visokih performansi. Vlada NRK-a, među ostalim, upućuje na 12. petogodišnji plan koji se odnosi samo na „vlakna visokih performansi” i „posebna staklena vlakna”. |
| --- | --- |

(73)

Nakon objave vlada NRK-a tvrdila je da su opsegom predmetnog proizvoda obuhvaćeni samo proizvodi od standardnih staklenih vlakana (E-staklo), a ne i tehnološki naprednija staklena vlakna (staklena vlakna za posebne namjene ili S-staklo). Stoga predmetni proizvod iz ovog ispitnog postupka nije obuhvaćen područjem rada poticanih industrija jer su među poticanim industrijama jedino industrija posebnih staklenih vlakana i vlakana visokih performansi. Vlada NRK-a, među ostalim, upućuje na 12. petogodišnji plan koji se odnosi samo na „vlakna visokih performansi” i „posebna staklena vlakna”.

| (74) | Kao prvo, predmetni su proizvod određeni proizvodi od filamentnih staklenih vlakana. U definiciji proizvoda nije naznačena razlika ovisno o tome jesu li ti proizvodi proizvedeni od standardnih staklenih vlakana (u nastavku teksta E-staklo) ili posebnih staklenih vlakana (S-staklo). Kao drugo, nijedna zainteresirana strana nije se javila sa zahtjevom za isključenje proizvoda u kojem bi se tvrdilo da posebna staklena vlakna ne bi trebala biti obuhvaćena opsegom proizvoda. Kao treće, vlada NRK-a nije osporila činjenicu da potiče razvoj „posebnih staklenih vlakana”. Zapravo, čak su i proizvodi od standardnih staklenih vlakana navedeni kao industrija za koje se potiču strana ulaganja (vidjeti uvodnu izjavu 71.). |
| --- | --- |

(74)

Kao prvo, predmetni su proizvod određeni proizvodi od filamentnih staklenih vlakana. U definiciji proizvoda nije naznačena razlika ovisno o tome jesu li ti proizvodi proizvedeni od standardnih staklenih vlakana (u nastavku teksta E-staklo) ili posebnih staklenih vlakana (S-staklo). Kao drugo, nijedna zainteresirana strana nije se javila sa zahtjevom za isključenje proizvoda u kojem bi se tvrdilo da posebna staklena vlakna ne bi trebala biti obuhvaćena opsegom proizvoda. Kao treće, vlada NRK-a nije osporila činjenicu da potiče razvoj „posebnih staklenih vlakana”. Zapravo, čak su i proizvodi od standardnih staklenih vlakana navedeni kao industrija za koje se potiču strana ulaganja (vidjeti uvodnu izjavu 71.).

| (75) | U svakom slučaju, čak i da se prihvati da vlada NRK-a potiče samo razvoj staklenih vlakana visokih performansi (npr. S-stakla), ispitnim postupkom nije otkrivena nikakva razlika između industrije standardnih staklenih vlakana s jedne strane i industrije posebnih staklenih vlakana s druge. Dapače, proizvode od staklenih vlakana, neovisno o tome jesu li od E-stakla ili od staklenih vlakana visokih performansi kao što je S-staklo, proizvodi ista industrija staklenih vlakana. Točnije, Komisija je u tom pogledu utvrdila da svi kineski proizvođači izvoznici u uzorku u okviru proizvodnog postupka upotrebljavaju i standardna staklena vlakna (E-staklo) i staklena vlakna visokih performansi (npr. S-staklo) te da na snazi ne postoji nikakav mehanizam kojim bi se ograničila pružena potpora, bilo u obliku povlaštenih zajmova ili osiguranja prava upotrebe zemljišta, na samo jedan segment proizvodnje. Iz toga slijedi da se izričitim poticanjem razvoja proizvoda od staklenih vlakana visokih performansi ne može, ni pravno ni činjenično, isključiti industriju osnovnih staklenih vlakana iz općenite strateške politike poticanja poduzeća na poboljšanje vlastite sposobnosti za razvoj novih proizvoda, povećanje tehnološkog sadržaja i dodane vrijednosti njihovih proizvoda te na brže razvijanje i unapređivanje vlastitih proizvoda. |
| --- | --- |

(75)

U svakom slučaju, čak i da se prihvati da vlada NRK-a potiče samo razvoj staklenih vlakana visokih performansi (npr. S-stakla), ispitnim postupkom nije otkrivena nikakva razlika između industrije standardnih staklenih vlakana s jedne strane i industrije posebnih staklenih vlakana s druge. Dapače, proizvode od staklenih vlakana, neovisno o tome jesu li od E-stakla ili od staklenih vlakana visokih performansi kao što je S-staklo, proizvodi ista industrija staklenih vlakana. Točnije, Komisija je u tom pogledu utvrdila da svi kineski proizvođači izvoznici u uzorku u okviru proizvodnog postupka upotrebljavaju i standardna staklena vlakna (E-staklo) i staklena vlakna visokih performansi (npr. S-staklo) te da na snazi ne postoji nikakav mehanizam kojim bi se ograničila pružena potpora, bilo u obliku povlaštenih zajmova ili osiguranja prava upotrebe zemljišta, na samo jedan segment proizvodnje. Iz toga slijedi da se izričitim poticanjem razvoja proizvoda od staklenih vlakana visokih performansi ne može, ni pravno ni činjenično, isključiti industriju osnovnih staklenih vlakana iz općenite strateške politike poticanja poduzeća na poboljšanje vlastite sposobnosti za razvoj novih proizvoda, povećanje tehnološkog sadržaja i dodane vrijednosti njihovih proizvoda te na brže razvijanje i unapređivanje vlastitih proizvoda.

| (76) | Iz prethodno navedenoga slijedi da je tvrdnja da predmetni proizvod nije dio poticane industrije neutemeljena te se stoga odbacuje. |
| --- | --- |

(76)

Iz prethodno navedenoga slijedi da je tvrdnja da predmetni proizvod nije dio poticane industrije neutemeljena te se stoga odbacuje.

| (77) | Osim toga, u „Odluci br. 40. Državnog vijeća o donošenju i provedbi ‚Privremenih odredaba o promicanju industrijskog restrukturiranja’” (koja se s „Privremenim odredbama o promicanju industrijskog restrukturiranja” naziva „Odluka br. 40.”) navedeno je da će vlada NRK-a aktivno podupirati razvoj različitih vrsta industrije (16). |
| --- | --- |

(77)

Osim toga, u „Odluci br. 40. Državnog vijeća o donošenju i provedbi ‚Privremenih odredaba o promicanju industrijskog restrukturiranja’” (koja se s „Privremenim odredbama o promicanju industrijskog restrukturiranja” naziva „Odluka br. 40.”) navedeno je da će vlada NRK-a aktivno podupirati razvoj različitih vrsta industrije (16).

| (78) | Iako se Odluka br. 40. ne odnosi izričito na industriju filamentnih staklenih vlakana ili općenito na industriju novih materijala, u njoj se, unatoč tome, upućuje sve financijske institucije da pruže kreditnu potporu samo projektima koje se potiče te im se savjetuje provedba „drugih povlaštenih politika za projekte koje se potiče” (17). Stoga se može zaključiti da su odredbe Odluke br. 40. bile primjenjive na industriju filamentnih staklenih vlakana. |
| --- | --- |

(78)

Iako se Odluka br. 40. ne odnosi izričito na industriju filamentnih staklenih vlakana ili općenito na industriju novih materijala, u njoj se, unatoč tome, upućuje sve financijske institucije da pruže kreditnu potporu samo projektima koje se potiče te im se savjetuje provedba „drugih povlaštenih politika za projekte koje se potiče” (17). Stoga se može zaključiti da su odredbe Odluke br. 40. bile primjenjive na industriju filamentnih staklenih vlakana.

| (79) | Vlada NRK-a tvrdila je da se u Odluci br. 40. podrazumijeva samo da bi industrije koje se potiče trebale primiti kreditnu potporu „u skladu s načelima izdavanja kredita” i da nije moguće zaključiti da je tu potporu potrebno davati na povlaštenoj osnovi. |
| --- | --- |

(79)

Vlada NRK-a tvrdila je da se u Odluci br. 40. podrazumijeva samo da bi industrije koje se potiče trebale primiti kreditnu potporu „u skladu s načelima izdavanja kredita” i da nije moguće zaključiti da je tu potporu potrebno davati na povlaštenoj osnovi.

| (80) | Ispitnim postupkom pokazalo se da su društva u uzorku ostvarila korist od povlaštenog davanja zajmova. Neka od društava koja su ostvarivala gubitke nastavila su ostvarivati financiranje na povlaštenoj osnovi. Komisija stoga odbacuje tvrdnju vlade NRK-a da je davanje zajmova industriji filamentnih staklenih vlakana izvršeno „u skladu s načelima izdavanja kredita”. Ključno pitanje ostaje da u skladu s Odlukom br. 40. sve financijske institucije osiguravaju kredit poticanim industrijama, što uključuje industriju filamentnih staklenih vlakana, i da ta se ta potpora de facto pruža na povlaštenoj osnovi. |
| --- | --- |

(80)

Ispitnim postupkom pokazalo se da su društva u uzorku ostvarila korist od povlaštenog davanja zajmova. Neka od društava koja su ostvarivala gubitke nastavila su ostvarivati financiranje na povlaštenoj osnovi. Komisija stoga odbacuje tvrdnju vlade NRK-a da je davanje zajmova industriji filamentnih staklenih vlakana izvršeno „u skladu s načelima izdavanja kredita”. Ključno pitanje ostaje da u skladu s Odlukom br. 40. sve financijske institucije osiguravaju kredit poticanim industrijama, što uključuje industriju filamentnih staklenih vlakana, i da ta se ta potpora de facto pruža na povlaštenoj osnovi.

| (81) | Nadalje, „Nacionalnim planom za srednjoročni i dugoročni znanstveni i tehnički razvoj (2006.–2020.)” jamči se da će se „pridati najveća važnost financiranju politika”,„poticati financijske institucije da daju potporu u obliku povlaštenih kredita glavnim nacionalnim znanstvenim i tehnološkim industrijalizacijskim projektima”,„poticati financijske institucije na poboljšanje i jačanje financijskih usluga za visokotehnološka poduzeća” te da će se „provesti politike povlaštenih poreza radi promicanja razvoja visokotehnoloških poduzeća”. |
| --- | --- |

(81)

Nadalje, „Nacionalnim planom za srednjoročni i dugoročni znanstveni i tehnički razvoj (2006.–2020.)” jamči se da će se „pridati najveća važnost financiranju politika”,„poticati financijske institucije da daju potporu u obliku povlaštenih kredita glavnim nacionalnim znanstvenim i tehnološkim industrijalizacijskim projektima”,„poticati financijske institucije na poboljšanje i jačanje financijskih usluga za visokotehnološka poduzeća” te da će se „provesti politike povlaštenih poreza radi promicanja razvoja visokotehnoloških poduzeća”.

| (82) | Proizvodnja filamentnih staklenih vlakana odgovara opisu visokotehnološkog poduzeća kako pokazuje broj proizvođača sa statusom nove i visoke tehnologije u NRK-u. Ispitnim postupkom zaista je otkriveno da su neka od društava u uzorku dobila potvrdu poduzeća visoke i nove tehnologije na temelju koje mogu ostvariti korist od povlaštenog tretmana opisanog u prethodno navedenom „Nacionalnom planu za srednjoročni i dugoročni znanstveni i tehnički razvoj (2006.–2020.)”. |
| --- | --- |

(82)

Proizvodnja filamentnih staklenih vlakana odgovara opisu visokotehnološkog poduzeća kako pokazuje broj proizvođača sa statusom nove i visoke tehnologije u NRK-u. Ispitnim postupkom zaista je otkriveno da su neka od društava u uzorku dobila potvrdu poduzeća visoke i nove tehnologije na temelju koje mogu ostvariti korist od povlaštenog tretmana opisanog u prethodno navedenom „Nacionalnom planu za srednjoročni i dugoročni znanstveni i tehnički razvoj (2006.–2020.)”.

2.   Izostanak suradnje i upotreba dostupnih činjenica

2.1.   Primjena odredaba članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe na jednog proizvođača izvoznika

| (83) | Tijekom posjeta radi provjere jednom društvu iz NRK-a otkriveno je da je to društvo zamijenilo revidirani financijski izvještaj koji je na početku dostavilo Komisiji u odgovoru na antisubvencijski upitnik. To društvo nije dobrovoljno objavilo te podatke i postojanje drukčijeg revidiranog financijskog izvještaja otkriveno je tek kad je od društva zatraženo da pruži na uvid izvorni primjerak financijskog izvještaja. Osim toga, taj je novi izvještaj sastavljen samo na kineskom jeziku. Budući da prosljeđivanje dviju inačica revidiranih financijskih izvještaja predstavlja kršenje međunarodnih revizijskih načela (br. 560. koji se odnosi na „naknadne događaje”), skupina za provjeru naglasila je da je riječ o ozbiljnom problemu jer je time dovedena u pitanje vjerodostojnost podnesenih financijskih izvještaja. To je društvo objasnilo da su revidirani financijski izvještaji koje je dostavilo na početku u odgovoru na upitnik sadržavali greške, zbog čega su zamijenjeni novom inačicom koju je izdalo isto revizorsko društvo i da su označeni istim datumom kao izvorni financijski izvještaji koji su uništeni te pod istim rednim brojem. |
| --- | --- |

(83)

Tijekom posjeta radi provjere jednom društvu iz NRK-a otkriveno je da je to društvo zamijenilo revidirani financijski izvještaj koji je na početku dostavilo Komisiji u odgovoru na antisubvencijski upitnik. To društvo nije dobrovoljno objavilo te podatke i postojanje drukčijeg revidiranog financijskog izvještaja otkriveno je tek kad je od društva zatraženo da pruži na uvid izvorni primjerak financijskog izvještaja. Osim toga, taj je novi izvještaj sastavljen samo na kineskom jeziku. Budući da prosljeđivanje dviju inačica revidiranih financijskih izvještaja predstavlja kršenje međunarodnih revizijskih načela (br. 560. koji se odnosi na „naknadne događaje”), skupina za provjeru naglasila je da je riječ o ozbiljnom problemu jer je time dovedena u pitanje vjerodostojnost podnesenih financijskih izvještaja. To je društvo objasnilo da su revidirani financijski izvještaji koje je dostavilo na početku u odgovoru na upitnik sadržavali greške, zbog čega su zamijenjeni novom inačicom koju je izdalo isto revizorsko društvo i da su označeni istim datumom kao izvorni financijski izvještaji koji su uništeni te pod istim rednim brojem.

| (84) | Nakon posjeta radi provjere i nakon što je preveden „drugi” skup financijskih izvještaja, Komisija je poslala dopis tom društvu u kojem je detaljno navela specifične razloge zašto je smatrala da se neki podaci dostavljeni u upitniku ne mogu smatrati provjerenima. Društvo je obaviješteno o tome da Komisija može odlučiti temeljiti nalaze na dostupnim činjenicama u skladu s člankom 28. stavkom 1. Osnovne antisubvencijske uredbe te mu je pružena mogućnost da se očituje. |
| --- | --- |

(84)

Nakon posjeta radi provjere i nakon što je preveden „drugi” skup financijskih izvještaja, Komisija je poslala dopis tom društvu u kojem je detaljno navela specifične razloge zašto je smatrala da se neki podaci dostavljeni u upitniku ne mogu smatrati provjerenima. Društvo je obaviješteno o tome da Komisija može odlučiti temeljiti nalaze na dostupnim činjenicama u skladu s člankom 28. stavkom 1. Osnovne antisubvencijske uredbe te mu je pružena mogućnost da se očituje.

| (85) | Društvo se očitovalo u pisanom obliku i tijekom rasprave sa službenikom za saslušanje. U odgovoru društva upućivalo se na to da postoji još jedan (treći) revidirani financijski izvještaj (u formatu koji se upotrebljava za društva uvrštena na burzu). Iako se nije činilo da između„drugog” i „trećeg” izvještaja postoje znatne razlike, treći je izvještaj bio mnogo detaljniji i opsežniji. Osim što je taj financijski izvještaj već bio izdan i dostupan društvu tijekom posjeta radi provjere (18), Komisija tijekom provjere nije bila pravovremeno obaviještena o tome da on postoji. Za razliku od ostalih financijskih izvještaja, u toj „trećoj” inačici izričito su i detaljno bile navedene sve subvencije (uključujući pravnu osnovnu) koje je društvo primilo tijekom RIP-a. Stoga bi ispitivanje tog financijskog izvještaja bilo vrlo korisno tijekom posjeta radi provjere kako bi se provjerili svi podaci dostavljeni u pogledu pojedinačnih programa subvencija koje je to društvo primilo. |
| --- | --- |

(85)

Društvo se očitovalo u pisanom obliku i tijekom rasprave sa službenikom za saslušanje. U odgovoru društva upućivalo se na to da postoji još jedan (treći) revidirani financijski izvještaj (u formatu koji se upotrebljava za društva uvrštena na burzu). Iako se nije činilo da između„drugog” i „trećeg” izvještaja postoje znatne razlike, treći je izvještaj bio mnogo detaljniji i opsežniji. Osim što je taj financijski izvještaj već bio izdan i dostupan društvu tijekom posjeta radi provjere (18), Komisija tijekom provjere nije bila pravovremeno obaviještena o tome da on postoji. Za razliku od ostalih financijskih izvještaja, u toj „trećoj” inačici izričito su i detaljno bile navedene sve subvencije (uključujući pravnu osnovnu) koje je društvo primilo tijekom RIP-a. Stoga bi ispitivanje tog financijskog izvještaja bilo vrlo korisno tijekom posjeta radi provjere kako bi se provjerili svi podaci dostavljeni u pogledu pojedinačnih programa subvencija koje je to društvo primilo.

| (86) | Revidirani financijski izvještaj bitan je dokument za omogućivanje ispravne provjere podataka koje je društvo dostavilo Komisiji u pogledu, među ostalim, zajmova, kredita, prava upotrebe zemljišta, odgoda plaćanja poreza itd. |
| --- | --- |

(86)

Revidirani financijski izvještaj bitan je dokument za omogućivanje ispravne provjere podataka koje je društvo dostavilo Komisiji u pogledu, među ostalim, zajmova, kredita, prava upotrebe zemljišta, odgoda plaćanja poreza itd.

| (87) | Kako je prethodno opisano, društvo nije u potpunosti surađivalo, čime je stvorena ozbiljna prepreka ispravnoj provjeri podataka dostavljenih Komisiji te Komisija stoga nije mogla ispravno provjeriti primljene podatke u pogledu, među ostalim, razine subvencija koje je društvo primilo. Posljedično, Komisija nije mogla doći do razumno točnih nalaza, posebno u pogledu razine primljenih subvencija. |
| --- | --- |

(87)

Kako je prethodno opisano, društvo nije u potpunosti surađivalo, čime je stvorena ozbiljna prepreka ispravnoj provjeri podataka dostavljenih Komisiji te Komisija stoga nije mogla ispravno provjeriti primljene podatke u pogledu, među ostalim, razine subvencija koje je društvo primilo. Posljedično, Komisija nije mogla doći do razumno točnih nalaza, posebno u pogledu razine primljenih subvencija.

| (88) | Smatra se da je to društvo dostavilo obmanjujuće podatke te da nije surađivalo na odgovarajući način. Komisija je stoga odlučila primijeniti odredbe članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe. Budući da je društvo bilo dio grupacije, odredbe članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe bile su primjenjive na cijelu grupaciju. |
| --- | --- |

(88)

Smatra se da je to društvo dostavilo obmanjujuće podatke te da nije surađivalo na odgovarajući način. Komisija je stoga odlučila primijeniti odredbe članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe. Budući da je društvo bilo dio grupacije, odredbe članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe bile su primjenjive na cijelu grupaciju.

| (89) | Međutim, u pogledu utvrđivanja razine subvencioniranja za tu grupaciju, Komisija je upotrijebila stvarne podatke dvaju društava iz grupacije koja su u potpunosti surađivala u obama ispitnim postupcima i čiji su se podaci smatrali pouzdanima u pogledu razina subvencioniranja. Što se tiče društva iz grupacije koje je dostavilo obmanjujuće podatke, utvrđivanje razine subvencioniranja temeljilo se na dostupnim činjenicama. Pri utvrđivanju razine subvencioniranja za taj pravni subjekt dostupne činjenice koje je upotrijebila Komisija bile su najviša razina subvencioniranja utvrđena za svaki program subvencija za svaki pravni subjekt koji pripada društvima ili grupaciji društava u uzorku iz uvodne izjave 30., a koji je u potpunosti surađivao u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(89)

Međutim, u pogledu utvrđivanja razine subvencioniranja za tu grupaciju, Komisija je upotrijebila stvarne podatke dvaju društava iz grupacije koja su u potpunosti surađivala u obama ispitnim postupcima i čiji su se podaci smatrali pouzdanima u pogledu razina subvencioniranja. Što se tiče društva iz grupacije koje je dostavilo obmanjujuće podatke, utvrđivanje razine subvencioniranja temeljilo se na dostupnim činjenicama. Pri utvrđivanju razine subvencioniranja za taj pravni subjekt dostupne činjenice koje je upotrijebila Komisija bile su najviša razina subvencioniranja utvrđena za svaki program subvencija za svaki pravni subjekt koji pripada društvima ili grupaciji društava u uzorku iz uvodne izjave 30., a koji je u potpunosti surađivao u ispitnom postupku.

| (90) | Nakon objave podnositelj pritužbe tvrdio je da metodologija upotrijebljena za izračun razine subvencioniranja grupacije nije bila točna. Tvrdio je da bi marža subvencije te grupacije trebala biti mnogo viša s obzirom na to da je riječ o zbroju najviših marži subvencije utvrđenih za svaki program subvencija za svako od društava koja surađuju. |
| --- | --- |

(90)

Nakon objave podnositelj pritužbe tvrdio je da metodologija upotrijebljena za izračun razine subvencioniranja grupacije nije bila točna. Tvrdio je da bi marža subvencije te grupacije trebala biti mnogo viša s obzirom na to da je riječ o zbroju najviših marži subvencije utvrđenih za svaki program subvencija za svako od društava koja surađuju.

| (91) | Ta se tvrdnja temelji na nesporazumu. Metodologija upotrijebljena za izračun razine subvencioniranja opisana u uvodnoj izjavi 89. primijenjena je samo na društvo (iz grupacije) koje je dostavilo obmanjujuće podatke, a ne na cijelu grupaciju. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(91)

Ta se tvrdnja temelji na nesporazumu. Metodologija upotrijebljena za izračun razine subvencioniranja opisana u uvodnoj izjavi 89. primijenjena je samo na društvo (iz grupacije) koje je dostavilo obmanjujuće podatke, a ne na cijelu grupaciju. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (92) | Društvo koje je dostavilo obmanjujuće podatke nije izvozilo predmetni proizvod. U okviru grupacije predmetni je proizvod izvozilo jedno od njezinih povezanih društava. Međutim, to je društvo u potpunosti surađivalo u obama ispitnim postupcima i dostavilo pouzdane podatke o izvoznoj cijeni te grupacije. Stoga su dostavljeni podaci upotrijebljeni za konačne nalaze Komisije u tom postupku. |
| --- | --- |

(92)

Društvo koje je dostavilo obmanjujuće podatke nije izvozilo predmetni proizvod. U okviru grupacije predmetni je proizvod izvozilo jedno od njezinih povezanih društava. Međutim, to je društvo u potpunosti surađivalo u obama ispitnim postupcima i dostavilo pouzdane podatke o izvoznoj cijeni te grupacije. Stoga su dostavljeni podaci upotrijebljeni za konačne nalaze Komisije u tom postupku.

| (93) | Nakon objave proizvođač izvoznik tvrdio je da je Komisija pogriješila primijenivši odredbe članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(93)

Nakon objave proizvođač izvoznik tvrdio je da je Komisija pogriješila primijenivši odredbe članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe.

| (94) | Kao prvo, tvrdilo se da u dopisu poslanom tom društvu, u kojem je Komisija navela detaljne razloge za predloženu primjenu odredaba članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe, nije bilo navedeno da Komisija nije mogla provjeriti podatke o subvencijama. Stoga se Komisija u konačnim zaključcima ne može osloniti na tu argumentaciju jer tom društvu nije dana prilika da se o njoj očituje. |
| --- | --- |

(94)

Kao prvo, tvrdilo se da u dopisu poslanom tom društvu, u kojem je Komisija navela detaljne razloge za predloženu primjenu odredaba članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe, nije bilo navedeno da Komisija nije mogla provjeriti podatke o subvencijama. Stoga se Komisija u konačnim zaključcima ne može osloniti na tu argumentaciju jer tom društvu nije dana prilika da se o njoj očituje.

| (95) | Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Komisija je u tom dopisu izričito navela da „ne može zaključiti da su podaci u pogledu razine subvencija koje je dostavilo [društvo] provjereni”. U svakom slučaju, to je društvo bilo u potpunosti obaviješteno o razlozima za primjenu najboljih dostupnih činjenica u dokumentu u konačnoj objavi te mu je dana prilika da se očituje, što je i učinilo. |
| --- | --- |

(95)

Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Komisija je u tom dopisu izričito navela da „ne može zaključiti da su podaci u pogledu razine subvencija koje je dostavilo [društvo] provjereni”. U svakom slučaju, to je društvo bilo u potpunosti obaviješteno o razlozima za primjenu najboljih dostupnih činjenica u dokumentu u konačnoj objavi te mu je dana prilika da se očituje, što je i učinilo.

| (96) | Kao drugo, proizvođač izvoznik tvrdio je da se Komisija, čak i da je trebala primijeniti odredbe članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe, nije trebala služiti podacima drugih društava kao osnovom za utvrđivanje razine subvencioniranja, nego bi se umjesto toga trebala osloniti na stvarni skup revidiranih financijskih izvještaja društva jer oni i dalje predstavljaju „najbolje odgovarajuće” i „najprimjerenije” podatke o razini subvencioniranja društva. |
| --- | --- |

(96)

Kao drugo, proizvođač izvoznik tvrdio je da se Komisija, čak i da je trebala primijeniti odredbe članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe, nije trebala služiti podacima drugih društava kao osnovom za utvrđivanje razine subvencioniranja, nego bi se umjesto toga trebala osloniti na stvarni skup revidiranih financijskih izvještaja društva jer oni i dalje predstavljaju „najbolje odgovarajuće” i „najprimjerenije” podatke o razini subvencioniranja društva.

| (97) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 83. do 88., Komisija ozbiljno sumnja u vjerodostojnost dostavljenih financijskih izvještaja te se zbog toga nije mogla osloniti na njih kako bi provjerila razinu subvencioniranja za različite programe i/ili programe subvencija kao što su povlašteni zajmovi i prava na upotrebu zemljišta po naknadi nižoj od odgovarajuće. Pouzdani revidirani financijski izvještaji zaista su presudni za provjeru točnosti i potpunosti podataka dostavljenih drugim putem. Stoga je Komisija, kako bi utvrdila razinu subvencioniranja, morala pribjeći najboljim dostupnim činjenicama koje su u ovom slučaju predstavljali provjereni podaci o relevantnim programima subvencija primljeni od drugih subjekata koji surađuju. Stoga se ta tvrdnja odbacuje. |
| --- | --- |

(97)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 83. do 88., Komisija ozbiljno sumnja u vjerodostojnost dostavljenih financijskih izvještaja te se zbog toga nije mogla osloniti na njih kako bi provjerila razinu subvencioniranja za različite programe i/ili programe subvencija kao što su povlašteni zajmovi i prava na upotrebu zemljišta po naknadi nižoj od odgovarajuće. Pouzdani revidirani financijski izvještaji zaista su presudni za provjeru točnosti i potpunosti podataka dostavljenih drugim putem. Stoga je Komisija, kako bi utvrdila razinu subvencioniranja, morala pribjeći najboljim dostupnim činjenicama koje su u ovom slučaju predstavljali provjereni podaci o relevantnim programima subvencija primljeni od drugih subjekata koji surađuju. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.

| (98) | To je društvo tvrdilo i da je Komisija pogrešno primijenila međunarodne računovodstvene standarde („MRS”) kao kriterij za odbijanje skupa revidiranih financijskih izvještaja. Prema navodima tog društva potrebno je razlikovati ulogu skupa revidiranih financijskih izvještaja i važnosti MRS-a u procjeni tretmana tržišnoga gospodarstva u antidampinškim postupcima s jedne strane i antisubvencijskim postupcima s druge. Kršenje MRS-a ne može predstavljati razlog za primjenu odredaba članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(98)

To je društvo tvrdilo i da je Komisija pogrešno primijenila međunarodne računovodstvene standarde („MRS”) kao kriterij za odbijanje skupa revidiranih financijskih izvještaja. Prema navodima tog društva potrebno je razlikovati ulogu skupa revidiranih financijskih izvještaja i važnosti MRS-a u procjeni tretmana tržišnoga gospodarstva u antidampinškim postupcima s jedne strane i antisubvencijskim postupcima s druge. Kršenje MRS-a ne može predstavljati razlog za primjenu odredaba članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe.

| (99) | Komisija napominje da kršenje međunarodnih računovodstvenih standarda otkriveno tijekom ispitnog postupka nije samo po sebi bilo razlog primjene odredaba članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe. Razlog je bio taj što su Komisiji dostavljene različite inačice skupa revidiranih financijskih izvještaja, zbog čega je nastala sumnja u pogledu njihove vjerodostojnosti, što je Komisiju navelo na zaključak da nije moguće provjeriti ostale podatke u pogledu razine subvencioniranja. Stoga se ta tvrdnja odbacuje. |
| --- | --- |

(99)

Komisija napominje da kršenje međunarodnih računovodstvenih standarda otkriveno tijekom ispitnog postupka nije samo po sebi bilo razlog primjene odredaba članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe. Razlog je bio taj što su Komisiji dostavljene različite inačice skupa revidiranih financijskih izvještaja, zbog čega je nastala sumnja u pogledu njihove vjerodostojnosti, što je Komisiju navelo na zaključak da nije moguće provjeriti ostale podatke u pogledu razine subvencioniranja. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.

| (100) | To je društvo tvrdilo i da metodologija Komisije za izračun subvencijske marže za to društvo, koja se sastojala od toga da se na svaki program primjenjuje najviša stopa kompenzacijske pristojbe kako je utvrđena za svaki pravni subjekt koji surađuje (a ne za svaku grupaciju), nije opravdana. Društvo je tvrdilo da ta metodologija ima nedostatke jer društva unutar iste grupacije mogu odlučiti usmjeriti subvencije u jedan određeni subjekt u korist cijele grupacije. |
| --- | --- |

(100)

To je društvo tvrdilo i da metodologija Komisije za izračun subvencijske marže za to društvo, koja se sastojala od toga da se na svaki program primjenjuje najviša stopa kompenzacijske pristojbe kako je utvrđena za svaki pravni subjekt koji surađuje (a ne za svaku grupaciju), nije opravdana. Društvo je tvrdilo da ta metodologija ima nedostatke jer društva unutar iste grupacije mogu odlučiti usmjeriti subvencije u jedan određeni subjekt u korist cijele grupacije.

| (101) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 89., za izračun razine subvencioniranja unutar grupacije, Komisija je pri izračunu razine subvencioniranja za cijelu grupaciju upotrijebila stvarne podatke dvaju ostalih društava iz grupacije koja su surađivala u obama ispitnim postupcima. Dostupne činjenice primijenjene su samo na jedan pravni subjekt iz grupacije koji je dostavio obmanjujuće podatke. Kako bi utvrdila razinu subvencioniranja pravnog subjekta iz grupacije, Komisija je utvrdila da je najprimjerenije temeljiti izračun na istoj razini strukture poduzeća i primijeniti najvišu razinu subvencioniranja utvrđenu za bilo koji od pravnih subjekata (iz grupacije, ako je primjenjivo) koji pripadaju društvima ili grupacijama društava u uzorku. Stoga se ta tvrdnja odbacuje. |
| --- | --- |

(101)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 89., za izračun razine subvencioniranja unutar grupacije, Komisija je pri izračunu razine subvencioniranja za cijelu grupaciju upotrijebila stvarne podatke dvaju ostalih društava iz grupacije koja su surađivala u obama ispitnim postupcima. Dostupne činjenice primijenjene su samo na jedan pravni subjekt iz grupacije koji je dostavio obmanjujuće podatke. Kako bi utvrdila razinu subvencioniranja pravnog subjekta iz grupacije, Komisija je utvrdila da je najprimjerenije temeljiti izračun na istoj razini strukture poduzeća i primijeniti najvišu razinu subvencioniranja utvrđenu za bilo koji od pravnih subjekata (iz grupacije, ako je primjenjivo) koji pripadaju društvima ili grupacijama društava u uzorku. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.

2.2.   Primjena odredaba članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe na banke u državnom vlasništvu

| (102) | S Komisijom nije surađivala nijedna banka u državnom vlasništvu iz NRK-a. Banke su pozvane da dostave podatke potrebne za antisubvencijski ispitni postupak ispunjavanjem upitnika. Stoga je Komisija obavijestila vladu NRK-a da će razmotriti da nalaze temelji na dostupnim činjenicama u skladu s člankom 28. stavkom 1. Osnovne antisubvencijske uredbe u pogledu podataka koji se odnose na banke u državnom vlasništvu. |
| --- | --- |

(102)

S Komisijom nije surađivala nijedna banka u državnom vlasništvu iz NRK-a. Banke su pozvane da dostave podatke potrebne za antisubvencijski ispitni postupak ispunjavanjem upitnika. Stoga je Komisija obavijestila vladu NRK-a da će razmotriti da nalaze temelji na dostupnim činjenicama u skladu s člankom 28. stavkom 1. Osnovne antisubvencijske uredbe u pogledu podataka koji se odnose na banke u državnom vlasništvu.

| (103) | U odgovoru na dopis Komisije i odmah nakon objave vlada NRK-a uložila je prigovor na primjenu članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe u pogledu podataka koji su zatraženi od banaka u državnom vlasništvu. Vlada NRK-a tvrdila je da je dostavila veliku količinu podataka u ovom ispitnom postupku. Međutim, Komisija je utvrdila da se tim podacima nije mogao u potpunosti zamijeniti odgovor banaka u državnom vlasništvu na određene upitnike. Vlada NRK-a nije osporila činjenicu da banke u državnom vlasništvu nisu dostavile odgovor na upitnik i činjenicu da su te banke zaista u državnom vlasništvu. Stoga se Komisija morala osloniti na dostupne činjenice za potrebe svojih nalaza u pogledu banaka u državnom vlasništvu. |
| --- | --- |

(103)

U odgovoru na dopis Komisije i odmah nakon objave vlada NRK-a uložila je prigovor na primjenu članka 28. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe u pogledu podataka koji su zatraženi od banaka u državnom vlasništvu. Vlada NRK-a tvrdila je da je dostavila veliku količinu podataka u ovom ispitnom postupku. Međutim, Komisija je utvrdila da se tim podacima nije mogao u potpunosti zamijeniti odgovor banaka u državnom vlasništvu na određene upitnike. Vlada NRK-a nije osporila činjenicu da banke u državnom vlasništvu nisu dostavile odgovor na upitnik i činjenicu da su te banke zaista u državnom vlasništvu. Stoga se Komisija morala osloniti na dostupne činjenice za potrebe svojih nalaza u pogledu banaka u državnom vlasništvu.

3.   Ispitani programi

| (104) | Komisija je poslala upitnike koji su uključivali upitnike namijenjene bankama u državnom vlasništvu vladi NRK-a te proizvođačima izvoznicima iz uzorka i u njima zatražila podatke o programima koji su navodno uključivali odobravanje subvencija industriji filamentnih staklenih vlakana. Ispitani su sljedeći programi:






  (a) | Politika davanja povlaštenih zajmova, jamstava i osiguranja industriji filamentnih staklenih vlakana:






  — | Politika davanja povlaštenih zajmova |
| --- | --- | --- | --- |

(104)

Komisija je poslala upitnike koji su uključivali upitnike namijenjene bankama u državnom vlasništvu vladi NRK-a te proizvođačima izvoznicima iz uzorka i u njima zatražila podatke o programima koji su navodno uključivali odobravanje subvencija industriji filamentnih staklenih vlakana. Ispitani su sljedeći programi:

(a)

Politika davanja povlaštenih zajmova, jamstava i osiguranja industriji filamentnih staklenih vlakana:

—

Politika davanja povlaštenih zajmova

| — | Subvencijski programi za izvozne kredite |
| --- | --- |

—

Subvencijski programi za izvozne kredite

| — | Izvozna jamstva i osiguranja za nove materijale |
| --- | --- |

—

Izvozna jamstva i osiguranja za nove materijale

| — | Koristi od odobravanja pristupa offshore holding društvima i vladina otplata zajmova |
| --- | --- |

—

Koristi od odobravanja pristupa offshore holding društvima i vladina otplata zajmova

| (b) | Programi bespovratnih sredstava:






  — | Subvencije za razvoj „poznatih robnih marki” i „kineskih najboljih svjetskih robnih marki” |
| --- | --- | --- |

(b)

Programi bespovratnih sredstava:

—

Subvencije za razvoj „poznatih robnih marki” i „kineskih najboljih svjetskih robnih marki”

| — | Bespovratna sredstva središnje vlade |
| --- | --- |

—

Bespovratna sredstva središnje vlade

| — | Bespovratna sredstva podsredišnje vlade |
| --- | --- |

—

Bespovratna sredstva podsredišnje vlade

| — | Sredstva za širenje industrija iz provincije Guandong prema inozemstvu |
| --- | --- |

—

Sredstva za širenje industrija iz provincije Guandong prema inozemstvu

| (c) | Resursi koje osigurava vlada uz naknadu nižu od odgovarajuće






  — | Energija koju osigurava vlada |
| --- | --- | --- |

(c)

Resursi koje osigurava vlada uz naknadu nižu od odgovarajuće

—

Energija koju osigurava vlada

| — | Voda koju osigurava vlada |
| --- | --- |

—

Voda koju osigurava vlada

| — | Sirovine koje osigurava vlada |
| --- | --- |

—

Sirovine koje osigurava vlada

| — | Osiguranje prava upotrebe zemljišta uz naknadu nižu od odgovarajuće |
| --- | --- |

—

Osiguranje prava upotrebe zemljišta uz naknadu nižu od odgovarajuće

| (d) | Programi izravnog oslobađanja od poreza na dohodak i ostalih izravnih poreza te snižavanja poreza






  — | Program „dvije godine oslobođeni/tri godine polovina” za poduzeća sa stranim kapitalom |
| --- | --- | --- |

(d)

Programi izravnog oslobađanja od poreza na dohodak i ostalih izravnih poreza te snižavanja poreza

—

Program „dvije godine oslobođeni/tri godine polovina” za poduzeća sa stranim kapitalom

| — | Smanjenje poreza na dohodak za poduzeća sa stranim kapitalom koja su usmjerena na izvoz |
| --- | --- |

—

Smanjenje poreza na dohodak za poduzeća sa stranim kapitalom koja su usmjerena na izvoz

| — | Olakšice poreza na dohodak za poduzeća sa stranim kapitalom prema zemljopisnom položaju |
| --- | --- |

—

Olakšice poreza na dohodak za poduzeća sa stranim kapitalom prema zemljopisnom položaju

| — | Oslobađanja i snižavanja lokalnog poreza na dohodak za „produktivna poduzeća sa stranim kapitalom” |
| --- | --- |

—

Oslobađanja i snižavanja lokalnog poreza na dohodak za „produktivna poduzeća sa stranim kapitalom”

| — | Smanjenje poreza za poduzeća sa stranim kapitalom koja kupuju opremu proizvedenu u Kini |
| --- | --- |

—

Smanjenje poreza za poduzeća sa stranim kapitalom koja kupuju opremu proizvedenu u Kini

| — | Porezni rabati za istraživanje i razvoj za poduzeća sa stranim kapitalom |
| --- | --- |

—

Porezni rabati za istraživanje i razvoj za poduzeća sa stranim kapitalom

| — | Povrat poreza za reinvestiranje dobiti poduzeća sa stranim kapitalom u poduzeća koja su usmjerena na izvoz |
| --- | --- |

—

Povrat poreza za reinvestiranje dobiti poduzeća sa stranim kapitalom u poduzeća koja su usmjerena na izvoz

| — | Povlašteni porezni programi za poduzeća sa stranim kapitalom koja su priznata kao poduzeća visoke ili nove tehnologije |
| --- | --- |

—

Povlašteni porezni programi za poduzeća sa stranim kapitalom koja su priznata kao poduzeća visoke ili nove tehnologije

| — | Smanjenja poreza za poduzeća visoke i nove tehnologije uključena u odabrane projekte |
| --- | --- |

—

Smanjenja poreza za poduzeća visoke i nove tehnologije uključena u odabrane projekte

| — | Politika povlaštene stope poreza na dohodak u sjeveroistočnoj regiji |
| --- | --- |

—

Politika povlaštene stope poreza na dohodak u sjeveroistočnoj regiji

| — | Porezni programi u provinciji Guangdong |
| --- | --- |

—

Porezni programi u provinciji Guangdong

| — | Oslobađanje od poreza na prihode od dividende za kvalificirana rezidentna poduzeća |
| --- | --- |

—

Oslobađanje od poreza na prihode od dividende za kvalificirana rezidentna poduzeća

| — | Smanjenje poreznih stopa za poduzeća |
| --- | --- |

—

Smanjenje poreznih stopa za poduzeća

| (e) | Programi za neizravne poreze i uvozne tarife:






  — | Oslobađanje od plaćanja PDV-a za uvezenu opremu |
| --- | --- | --- |

(e)

Programi za neizravne poreze i uvozne tarife:

—

Oslobađanje od plaćanja PDV-a za uvezenu opremu

| — | Rabati na plaćanje PDV-a za opremu proizvedenu u Kini koju kupuju poduzeća sa stranim kapitalom |
| --- | --- |

—

Rabati na plaćanje PDV-a za opremu proizvedenu u Kini koju kupuju poduzeća sa stranim kapitalom

| — | Oslobađanje od plaćanja PDV-a i tarifa pri kupnji dugotrajne imovine u okviru programa razvojnih fondova za međunarodnu trgovinu |
| --- | --- |

—

Oslobađanje od plaćanja PDV-a i tarifa pri kupnji dugotrajne imovine u okviru programa razvojnih fondova za međunarodnu trgovinu

4.   Politika davanja povlaštenih zajmova, ostalo financiranje, jamstva i osiguranje

4.1.   Povlašteni zajmovi

(a)   Uvod

| (105) | Nalazi u pogledu banaka u državnom vlasništvu doneseni su na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 28. stavkom 1. Osnovne antisubvencijske uredbe kako je objašnjeno u odjeljku C.2.2. |
| --- | --- |

(105)

Nalazi u pogledu banaka u državnom vlasništvu doneseni su na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 28. stavkom 1. Osnovne antisubvencijske uredbe kako je objašnjeno u odjeljku C.2.2.

(b)   Pravna osnova

| (106) | Sljedećim je pravnim odredbama omogućeno povlašteno davanje zajmova u NRK-u: Zakon NRK-a o poslovnim bankama („Zakon o bankama”) [2003.], Opća pravila o zajmovima koja provodi Narodna banka Kine („NBK”) od 28. lipnja 1996. i prethodno navedena Odluka br. 40 Državnog vijeća. |
| --- | --- |

(106)

Sljedećim je pravnim odredbama omogućeno povlašteno davanje zajmova u NRK-u: Zakon NRK-a o poslovnim bankama („Zakon o bankama”) [2003.], Opća pravila o zajmovima koja provodi Narodna banka Kine („NBK”) od 28. lipnja 1996. i prethodno navedena Odluka br. 40 Državnog vijeća.

(c)   Nalazi ispitnog postupka

Postojanje subvencije

| (107) | Dok su kineska nadležna tijela dostavila samo ograničene podatke u pogledu udjela u bankama ili vlasništvu nad bankama u NRK-u, ispitnim je postupkom na temelju dostupnih činjenica utvrđeno da su za kinesko financijsko tržište karakteristični znatan vladin utjecaj i nadzor. Pri analizi imaju li banke vladine ovlasti, jesu li im te ovlasti povjerene i izvršavaju li ih (tj. jesu li javna tijela), Komisija je upotrijebila sve dostupne podatke, ne samo o državnom vlasništvu nad bankama, već i o drugim obilježjima, kao što su prisutnost vlade u upravnim odborima, vladin utjecaj i nadzor nad bankovnim djelatnostima, provedba državnih politika ili interesa te jesu li bankovni subjekti osnovani statutom. |
| --- | --- |

(107)

Dok su kineska nadležna tijela dostavila samo ograničene podatke u pogledu udjela u bankama ili vlasništvu nad bankama u NRK-u, ispitnim je postupkom na temelju dostupnih činjenica utvrđeno da su za kinesko financijsko tržište karakteristični znatan vladin utjecaj i nadzor. Pri analizi imaju li banke vladine ovlasti, jesu li im te ovlasti povjerene i izvršavaju li ih (tj. jesu li javna tijela), Komisija je upotrijebila sve dostupne podatke, ne samo o državnom vlasništvu nad bankama, već i o drugim obilježjima, kao što su prisutnost vlade u upravnim odborima, vladin utjecaj i nadzor nad bankovnim djelatnostima, provedba državnih politika ili interesa te jesu li bankovni subjekti osnovani statutom.

| (108) | Iz dostupnih podataka zaključuje se da banke u potpunom državnom vlasništvu čijim upravnim odborom upravlja vlada NRK-a raspolažu najvećim tržišnim udjelom i zauzimaju prevladavajući položaj na kineskom financijskom tržištu. Banke u državnom vlasništvu podliježu pravnim pravilima kojima se od njih zahtijeva da, među ostalim, poslovanje sa zajmovima provode u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarstva, da pruže kreditnu potporu poticanim projektima (19) ili daju prednost razvoju industrija visoke i nove tehnologije (20). |
| --- | --- |

(108)

Iz dostupnih podataka zaključuje se da banke u potpunom državnom vlasništvu čijim upravnim odborom upravlja vlada NRK-a raspolažu najvećim tržišnim udjelom i zauzimaju prevladavajući položaj na kineskom financijskom tržištu. Banke u državnom vlasništvu podliježu pravnim pravilima kojima se od njih zahtijeva da, među ostalim, poslovanje sa zajmovima provode u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarstva, da pruže kreditnu potporu poticanim projektima (19) ili daju prednost razvoju industrija visoke i nove tehnologije (20).

| (109) | Daljnji je znak državne uključenosti u kinesko financijsko tržište uloga koju NBK ima u postavljanju posebnih ograničenja kod određivanja i promjene kamatnih stopa (21). Od financijskih institucija zahtijeva se određivanje kamatnih stopa za zajmove u određenom rasponu u odnosu na referentnu kamatnu stopu NBK-a za zajmove. Nije dopušteno povećanje kamatnih stopa na povlaštene zajmove. Na temelju ograničenja kamatnih stopa na zajmove i gornjih granica uvedenih za stope na depozite nastala je situacija u kojoj banke imaju zajamčen pristup jeftinom kapitalu (zbog reguliranja kamatne stope na depozite) i mogućnost davanja zajmova odabranim industrijama po povoljnim stopama u skladu s vladinom politikom usmjeravanja banaka na poslovanje kojim se posebno podupiru određene industrije koje se potiče i/ili industrije visoke tehnologije, kao što je industrija filamentnih staklenih vlakana. |
| --- | --- |

(109)

Daljnji je znak državne uključenosti u kinesko financijsko tržište uloga koju NBK ima u postavljanju posebnih ograničenja kod određivanja i promjene kamatnih stopa (21). Od financijskih institucija zahtijeva se određivanje kamatnih stopa za zajmove u određenom rasponu u odnosu na referentnu kamatnu stopu NBK-a za zajmove. Nije dopušteno povećanje kamatnih stopa na povlaštene zajmove. Na temelju ograničenja kamatnih stopa na zajmove i gornjih granica uvedenih za stope na depozite nastala je situacija u kojoj banke imaju zajamčen pristup jeftinom kapitalu (zbog reguliranja kamatne stope na depozite) i mogućnost davanja zajmova odabranim industrijama po povoljnim stopama u skladu s vladinom politikom usmjeravanja banaka na poslovanje kojim se posebno podupiru određene industrije koje se potiče i/ili industrije visoke tehnologije, kao što je industrija filamentnih staklenih vlakana.

| (110) | Komisija je od vlade NRK-a zatražila objašnjenja definicije i teksta koji su navedeni u Okružnici 251. te objašnjenja u odnosu na prethodno zakonodavstvo (Okružnica NBK-a o proširenju raspona promjena kamatnih stopa zajmova financijskih institucija – YinFa [2003.] br. 250.). Međutim, kako je opisano u prethodnom odjeljku C.2.2., vlada NRK-a nije dostavila te okružnice. Međutim, vlada NRK-a tvrdila je da je Okružnica 250. stavljena izvan snage Okružnicom 251. i da su donje granice kamatnih stopa ukinute od srpnja 2013., što znači da država nije uključena u bankarski sektor. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je od vlade NRK-a zatražila objašnjenja definicije i teksta koji su navedeni u Okružnici 251. te objašnjenja u odnosu na prethodno zakonodavstvo (Okružnica NBK-a o proširenju raspona promjena kamatnih stopa zajmova financijskih institucija – YinFa [2003.] br. 250.). Međutim, kako je opisano u prethodnom odjeljku C.2.2., vlada NRK-a nije dostavila te okružnice. Međutim, vlada NRK-a tvrdila je da je Okružnica 250. stavljena izvan snage Okružnicom 251. i da su donje granice kamatnih stopa ukinute od srpnja 2013., što znači da država nije uključena u bankarski sektor.

| (111) | Međutim, donje granice kamatnih stopa ukinute su tijekom razdoblja ispitnog postupka. U skladu s time, NBK je utjecao na određivanje kamatnih stopa banaka u državnom vlasništvu za najveći dio razdoblja ispitnog postupka. Osim toga, ispitnim postupkom nije se pokazao nikakav neposredan učinak tog ukidanja na zajmove koje su primili proizvođači u uzorku. U svakom slučaju, najniži iznos kamatnih stopa koji je bio na snazi u razdoblju ispitnog postupka nije jedina tvrdnja zbog koje Komisija smatra banke u državnom vlasništvu javnim tijelima. |
| --- | --- |

(111)

Međutim, donje granice kamatnih stopa ukinute su tijekom razdoblja ispitnog postupka. U skladu s time, NBK je utjecao na određivanje kamatnih stopa banaka u državnom vlasništvu za najveći dio razdoblja ispitnog postupka. Osim toga, ispitnim postupkom nije se pokazao nikakav neposredan učinak tog ukidanja na zajmove koje su primili proizvođači u uzorku. U svakom slučaju, najniži iznos kamatnih stopa koji je bio na snazi u razdoblju ispitnog postupka nije jedina tvrdnja zbog koje Komisija smatra banke u državnom vlasništvu javnim tijelima.

| (112) | Nalazi antisubvencijskih ispitnih postupaka u pogledu solarnih ploča (22) i solarnog stakla (23), u kojima je utvrđeno da banke u državnom vlasništvu NRK-a djeluju kao javna tijela (vidjeti uvodne izjave 158. do 168. Uredbe o solarnim pločama i uvodnu izjavu 73. Uredbe o solarnom staklu), predstavljaju činjenice dostupne u ovom ispitnom postupku u pogledu statusa banaka u državnom vlasništvu kao javnih tijela. Te su činjenice sažete u nastavku teksta.






  — | Banke u državnom vlasništvu drže najveći tržišni udio i prevladavajući su sudionici na tržištu u NRK-u, |
| --- | --- | --- |

(112)

Nalazi antisubvencijskih ispitnih postupaka u pogledu solarnih ploča (22) i solarnog stakla (23), u kojima je utvrđeno da banke u državnom vlasništvu NRK-a djeluju kao javna tijela (vidjeti uvodne izjave 158. do 168. Uredbe o solarnim pločama i uvodnu izjavu 73. Uredbe o solarnom staklu), predstavljaju činjenice dostupne u ovom ispitnom postupku u pogledu statusa banaka u državnom vlasništvu kao javnih tijela. Te su činjenice sažete u nastavku teksta.

—

Banke u državnom vlasništvu drže najveći tržišni udio i prevladavajući su sudionici na tržištu u NRK-u,

| — | Na temelju dostupnih činjenica vlada nadzire banke u državnom vlasništvu s pomoću vlasničkog i administrativnog nadzora njihova poslovanja uključujući ograničenja na kamatne stope koje mogu ponuditi, |
| --- | --- |

—

Na temelju dostupnih činjenica vlada nadzire banke u državnom vlasništvu s pomoću vlasničkog i administrativnog nadzora njihova poslovanja uključujući ograničenja na kamatne stope koje mogu ponuditi,

| — | Zakonom o bankama te ostalim zakonima i uredbama od banaka se zahtijeva da daju zajmove u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarstva, pružaju potporu u obliku kredita za poticane projekte i daju prioritet poduzećima nove i visoke tehnologije. |
| --- | --- |

—

Zakonom o bankama te ostalim zakonima i uredbama od banaka se zahtijeva da daju zajmove u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarstva, pružaju potporu u obliku kredita za poticane projekte i daju prioritet poduzećima nove i visoke tehnologije.

| (113) | Na temelju prethodno navedenoga zaključuje se da banke u državnom vlasništvu provode vladine funkcije u ime vlade NRK-a, odnosno obvezno promiču određene gospodarske sektore u skladu s dokumentima državnog planiranja i državne politike. Znatno vlasništvo vlade nad bankama u državnom vlasništvu potvrđuje da vlada upravlja tim bankama u izvršavanju njihovih javnih funkcija. Vlada NRK-a vrši znatnu kontrolu nad bankama u državnom vlasništvu i bankama za provedbu državne politike svojim prodornim uključivanjem u financijski sektor i zahtijeva da banke u državnom vlasništvu slijede vladine politike. Stoga se banke u državnom vlasništvu smatraju javnim tijelima jer imaju i provode vladine ovlasti. |
| --- | --- |

(113)

Na temelju prethodno navedenoga zaključuje se da banke u državnom vlasništvu provode vladine funkcije u ime vlade NRK-a, odnosno obvezno promiču određene gospodarske sektore u skladu s dokumentima državnog planiranja i državne politike. Znatno vlasništvo vlade nad bankama u državnom vlasništvu potvrđuje da vlada upravlja tim bankama u izvršavanju njihovih javnih funkcija. Vlada NRK-a vrši znatnu kontrolu nad bankama u državnom vlasništvu i bankama za provedbu državne politike svojim prodornim uključivanjem u financijski sektor i zahtijeva da banke u državnom vlasništvu slijede vladine politike. Stoga se banke u državnom vlasništvu smatraju javnim tijelima jer imaju i provode vladine ovlasti.

| (114) | Nakon objave vlada NRK-a osporila je taj zaključak navodeći da Komisija nije utvrdila razloge zbog kojih smatra da su banke u državnom vlasništvu javna tijela. Komisija smatra da se činjenicama objašnjenima u prethodnim uvodnim izjavama opravdava zaključak da su banke u državnom vlasništvu javna tijela. |
| --- | --- |

(114)

Nakon objave vlada NRK-a osporila je taj zaključak navodeći da Komisija nije utvrdila razloge zbog kojih smatra da su banke u državnom vlasništvu javna tijela. Komisija smatra da se činjenicama objašnjenima u prethodnim uvodnim izjavama opravdava zaključak da su banke u državnom vlasništvu javna tijela.

| (115) | Iako su veliku većinu zajmova koje su primili proizvođači izvoznici u uzorku dale banke u državnom vlasništvu, ispitnim postupkom otkriveno je da su mali dio zajmova dale banke u privatnom vlasništvu. Komisija je stoga analizirala povjerava li vlada NRK-a ovlasti i/ili upravlja privatnim bankama u NRK-u kako bi te banke davale povlaštene zajmove proizvođačima filamentnih staklenih vlakana u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(115)

Iako su veliku većinu zajmova koje su primili proizvođači izvoznici u uzorku dale banke u državnom vlasništvu, ispitnim postupkom otkriveno je da su mali dio zajmova dale banke u privatnom vlasništvu. Komisija je stoga analizirala povjerava li vlada NRK-a ovlasti i/ili upravlja privatnim bankama u NRK-u kako bi te banke davale povlaštene zajmove proizvođačima filamentnih staklenih vlakana u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne antisubvencijske uredbe.

| (116) | U članku 34. Zakona o bankama upućuje se banke da „poslovanje sa zajmovima provode u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarstva i društvenog razvoja te u duhu državnih industrijskih politika” (24). |
| --- | --- |

(116)

U članku 34. Zakona o bankama upućuje se banke da „poslovanje sa zajmovima provode u skladu s potrebama nacionalnoga gospodarstva i društvenog razvoja te u duhu državnih industrijskih politika” (24).

| (117) | Ispitnim postupkom pokazalo se da kamatne stope koje su na proizvođače izvoznike u uzorku primijenile banke u državnom vlasništvu i privatne banke općenito bile na vrlo sličnim razinama. To upućuje na to da banke u državnom vlasništvu, koje su vodeći dionici na tržištu bankarstva i zajmova u NRK-u, određuju razine kamata, a privatne banke jednostavno prate te stope koje su odredile banke u državnom vlasništvu (javna tijela). |
| --- | --- |

(117)

Ispitnim postupkom pokazalo se da kamatne stope koje su na proizvođače izvoznike u uzorku primijenile banke u državnom vlasništvu i privatne banke općenito bile na vrlo sličnim razinama. To upućuje na to da banke u državnom vlasništvu, koje su vodeći dionici na tržištu bankarstva i zajmova u NRK-u, određuju razine kamata, a privatne banke jednostavno prate te stope koje su odredile banke u državnom vlasništvu (javna tijela).

| (118) | U tim se okolnostima zaključuje da privatne banke ne određuju stope neovisno o uplitanju države te da strategijom davanja zajmova banaka u privatnom vlasništvu upravlja vlada NRK-a. |
| --- | --- |

(118)

U tim se okolnostima zaključuje da privatne banke ne određuju stope neovisno o uplitanju države te da strategijom davanja zajmova banaka u privatnom vlasništvu upravlja vlada NRK-a.

| (119) | Nakon objave vlada NRK-a osporila je Komisijino tumačenje članka 34. zakona o bankama i navela da „Komisija ima tumačenje članka 34. koje tom članku jasno nije moguće pripisati”. Vlada NRK-a upozorila je Komisiju na ostale članke Zakona o bankama, odnosno članke 4., 5. i 7., kojima se osigurava da se zajmovi daju bez uplitanja i nakon kreditne procjene. |
| --- | --- |

(119)

Nakon objave vlada NRK-a osporila je Komisijino tumačenje članka 34. zakona o bankama i navela da „Komisija ima tumačenje članka 34. koje tom članku jasno nije moguće pripisati”. Vlada NRK-a upozorila je Komisiju na ostale članke Zakona o bankama, odnosno članke 4., 5. i 7., kojima se osigurava da se zajmovi daju bez uplitanja i nakon kreditne procjene.

| (120) | Komisija priznaje da ti članci postoje, ali smatra da ih je potrebno razumjeti i tumačiti u kontekstu odredaba članka 34. U tom pogledu podsjeća se da ni vlada NRK-a ni banke ili predmetna društva u uzorku nisu mogli dokazati da su zajmovi dani bez uplitanja ili uz ispravnu procjenu kredita. Suprotno tome, ispitnim postupkom otkriveno je da je jedan od proizvođača izvoznika ostvarivao gubitke, ali je svejedno uspijevao dobivati zajmove od banaka po uobičajenim kamatnim stopama bez ikakve prilagodbe za rizik povezan s njegovim lošim financijskim stanjem. |
| --- | --- |

(120)

Komisija priznaje da ti članci postoje, ali smatra da ih je potrebno razumjeti i tumačiti u kontekstu odredaba članka 34. U tom pogledu podsjeća se da ni vlada NRK-a ni banke ili predmetna društva u uzorku nisu mogli dokazati da su zajmovi dani bez uplitanja ili uz ispravnu procjenu kredita. Suprotno tome, ispitnim postupkom otkriveno je da je jedan od proizvođača izvoznika ostvarivao gubitke, ali je svejedno uspijevao dobivati zajmove od banaka po uobičajenim kamatnim stopama bez ikakve prilagodbe za rizik povezan s njegovim lošim financijskim stanjem.

| (121) | Komisija stoga zaključuje da vlada bankama u privatnom vlasništvu povjerava i usmjerava ih na povlašteno davanje financijskih sredstava na sličan način kao banke u državnom vlasništvu, čime nastaje financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(121)

Komisija stoga zaključuje da vlada bankama u privatnom vlasništvu povjerava i usmjerava ih na povlašteno davanje financijskih sredstava na sličan način kao banke u državnom vlasništvu, čime nastaje financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne antisubvencijske uredbe.

Specifičnost

| (122) | Što se tiče banaka koje su dale zajmove proizvođačima izvoznicima koji surađuju, većinom je riječ o bankama u državnom vlasništvu kojima u konačnici upravlja vlada NRK-a. To uključuje glavne poslovne banke i banke za provedbu državne politike u NRK-u kao što su Kineska razvojna banka, Banka EXIM, Poljoprivredna banka Kine, Kineska banka, Kineska banka za izgradnju te Industrijska i poslovna banka Kine. |
| --- | --- |

(122)

Što se tiče banaka koje su dale zajmove proizvođačima izvoznicima koji surađuju, većinom je riječ o bankama u državnom vlasništvu kojima u konačnici upravlja vlada NRK-a. To uključuje glavne poslovne banke i banke za provedbu državne politike u NRK-u kao što su Kineska razvojna banka, Banka EXIM, Poljoprivredna banka Kine, Kineska banka, Kineska banka za izgradnju te Industrijska i poslovna banka Kine.

| (123) | Nadalje, Komisija napominje da vlada NRK-a upravlja davanjem povlaštenih zajmova ograničenom broju industrija. Na primjer, Odlukom br. 40. propisano je da će vlada NRK-a aktivno podupirati razvoj industrija novih materijala, industrija filamentnih staklenih vlakana smatra se industrijom novih materijala. Osim toga, sve financijske institucije upućuju se da pruže kreditnu potporu samo poticanim projektima, kategoriji kojoj pripadaju projekti staklenih vlakana. U toj se odluci obećava i provedba „ostalih povlaštenih politika za poticane projekte”. |
| --- | --- |

(123)

Nadalje, Komisija napominje da vlada NRK-a upravlja davanjem povlaštenih zajmova ograničenom broju industrija. Na primjer, Odlukom br. 40. propisano je da će vlada NRK-a aktivno podupirati razvoj industrija novih materijala, industrija filamentnih staklenih vlakana smatra se industrijom novih materijala. Osim toga, sve financijske institucije upućuju se da pruže kreditnu potporu samo poticanim projektima, kategoriji kojoj pripadaju projekti staklenih vlakana. U toj se odluci obećava i provedba „ostalih povlaštenih politika za poticane projekte”.

| (124) | Vlada NRK-a tvrdila je da se Komisija pogrešno oslonila na Odluku 50. s obzirom na to da predmetni proizvod nije svrstan u poticane industrije. Nadalje, čak i kad bi se prihvatilo da se tu industriju potiče, vlada je tvrdila da se oslanjanje na Odluku br. 40. ne može proširiti na industriju koja nije navedena u Odluci br. 9. („Katalog uputa o industrijskom restrukturiranju iz 2011.”). |
| --- | --- |

(124)

Vlada NRK-a tvrdila je da se Komisija pogrešno oslonila na Odluku 50. s obzirom na to da predmetni proizvod nije svrstan u poticane industrije. Nadalje, čak i kad bi se prihvatilo da se tu industriju potiče, vlada je tvrdila da se oslanjanje na Odluku br. 40. ne može proširiti na industriju koja nije navedena u Odluci br. 9. („Katalog uputa o industrijskom restrukturiranju iz 2011.”).

| (125) | Proizvođači izvoznici u uzorku pripadaju kategorijama poticanih industrija kako je prethodno utvrđeno (uvodne izjave od 67. do 76.) i kategoriji industrija visoke i nove tehnologije. Osim toga, suprotno vladinoj tvrdnji, posebna staklena vlakna i proizvodi od tih vlakana te peći za proizvodnju E-stakla izričito su navedeni u poglavlju XII. točki 6. Odluke br. 9. (25). Ta je tvrdnja stoga neutemeljena. |
| --- | --- |

(125)

Proizvođači izvoznici u uzorku pripadaju kategorijama poticanih industrija kako je prethodno utvrđeno (uvodne izjave od 67. do 76.) i kategoriji industrija visoke i nove tehnologije. Osim toga, suprotno vladinoj tvrdnji, posebna staklena vlakna i proizvodi od tih vlakana te peći za proizvodnju E-stakla izričito su navedeni u poglavlju XII. točki 6. Odluke br. 9. (25). Ta je tvrdnja stoga neutemeljena.

Korist

| (126) | Postoji korist u mjeri u kojoj se državni zajmovi ili zajmovi od privatnih tijela, kojima to vlada povjerava ili koje ona usmjerava, odobravaju pod povoljnijim uvjetima nego što bi ih zajmoprimac mogao stvarno ostvariti na tržištu. |
| --- | --- |

(126)

Postoji korist u mjeri u kojoj se državni zajmovi ili zajmovi od privatnih tijela, kojima to vlada povjerava ili koje ona usmjerava, odobravaju pod povoljnijim uvjetima nego što bi ih zajmoprimac mogao stvarno ostvariti na tržištu.

Potreba oslanjanja na referentnu kamatnu stopu

| (127) | Komisija je nastojala provjeriti procjene kreditnog rizika koje su provele banke koje su posudile novac proizvođačima izvoznicima u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Neki od proizvođača izvoznika ostvarivali su gubitke. Unatoč tome, uspjeli su od banke dobiti zajmove po referentnoj kamatnoj stopi bez ikakvih prilagodbi za rizik povezan s njihovim sve lošijim financijskim stanjem. Stoga Komisija ima razloge za preispitivanje jesu li se zajmovi društvima koja proizvode filamentna staklena vlakna temeljili na temeljitoj procjeni rizika i preispitivanje kamatne stope određene kao rezultat te procjene. |
| --- | --- |

(127)

Komisija je nastojala provjeriti procjene kreditnog rizika koje su provele banke koje su posudile novac proizvođačima izvoznicima u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Neki od proizvođača izvoznika ostvarivali su gubitke. Unatoč tome, uspjeli su od banke dobiti zajmove po referentnoj kamatnoj stopi bez ikakvih prilagodbi za rizik povezan s njihovim sve lošijim financijskim stanjem. Stoga Komisija ima razloge za preispitivanje jesu li se zajmovi društvima koja proizvode filamentna staklena vlakna temeljili na temeljitoj procjeni rizika i preispitivanje kamatne stope određene kao rezultat te procjene.

| (128) | Kako je prethodno objašnjeno, s obzirom na to da zajmovi koje daju kineske banke odražavaju znatno uplitanje vlade u bankarski sektor i ne odražavaju kamatne stope kakve se mogu naći na funkcionirajućem bankarskom tržištu, s pomoću metode koja je opisana u nastavku izračunana je odgovarajuća referentna vrijednost. Nadalje, zbog nedostatka suradnje vlade NRK-a Komisija se poslužila i dostupnim činjenicama kako bi utvrdila odgovarajuću referentnu vrijednost za kamatnu stopu. |
| --- | --- |

(128)

Kako je prethodno objašnjeno, s obzirom na to da zajmovi koje daju kineske banke odražavaju znatno uplitanje vlade u bankarski sektor i ne odražavaju kamatne stope kakve se mogu naći na funkcionirajućem bankarskom tržištu, s pomoću metode koja je opisana u nastavku izračunana je odgovarajuća referentna vrijednost. Nadalje, zbog nedostatka suradnje vlade NRK-a Komisija se poslužila i dostupnim činjenicama kako bi utvrdila odgovarajuću referentnu vrijednost za kamatnu stopu.

| (129) | Prilikom izračuna odgovarajuće referentne vrijednosti za zajmove u domaćoj valuti CNY smatra se razumnim primijeniti kineske kamatne stope, prilagođene kako bi odražavale uobičajeni tržišni rizik. Doista, u kontekstu u kojem je trenutačno financijsko stanje izvoznika utvrđeno na narušenom tržištu bankovnih zajmova te kada ne postoje pouzdane informacije kineskih banaka o mjerenju rizika i određivanju kreditnog rejtinga, smatra se potrebnim ne uzeti kreditnu sposobnost kineskih izvoznika nominalno, nego primijeniti uvećani iznos kako bi se odrazio mogući utjecaj poremećenog kineskog tržišta na njihovu financijsku situaciju. |
| --- | --- |

(129)

Prilikom izračuna odgovarajuće referentne vrijednosti za zajmove u domaćoj valuti CNY smatra se razumnim primijeniti kineske kamatne stope, prilagođene kako bi odražavale uobičajeni tržišni rizik. Doista, u kontekstu u kojem je trenutačno financijsko stanje izvoznika utvrđeno na narušenom tržištu bankovnih zajmova te kada ne postoje pouzdane informacije kineskih banaka o mjerenju rizika i određivanju kreditnog rejtinga, smatra se potrebnim ne uzeti kreditnu sposobnost kineskih izvoznika nominalno, nego primijeniti uvećani iznos kako bi se odrazio mogući utjecaj poremećenog kineskog tržišta na njihovu financijsku situaciju.

| (130) | Isto vrijedi za zajmove u stranim valutama. Kao referente vrijednosti upotrijebljene su obveznice poduzeća po BB rejtingu u odgovarajućoj valuti izdane tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(130)

Isto vrijedi za zajmove u stranim valutama. Kao referente vrijednosti upotrijebljene su obveznice poduzeća po BB rejtingu u odgovarajućoj valuti izdane tijekom RIP-a.

| (131) | Kako je prethodno objašnjeno, od vlade NRK-a i proizvođača izvoznika koji surađuju zatraženo je da dostave podatke o politici davanja zajmova kineskih banaka i načinu na koje se zajmovi dodjeljuju proizvođačima izvoznicima. Međutim, ti podaci nisu dostavljeni. Prema tome, s obzirom na nedostatak suradnje i sve dostupne činjenice te u skladu s odredbama članka 28. stavka 6. Osnovne antisubvencijske uredbe, prikladno je smatrati da bi se svim poduzećima u Kini odobrila samo najviša ocjena „stupnja neulaganja” za obveznice (BB po Bloombergu) te na uobičajenu stopu za zajmove Narodne banke Kine primijeniti odgovarajuću premiju koja se može očekivati na obveznice koje izdaju poduzeća s tim rejtingom. |
| --- | --- |

(131)

Kako je prethodno objašnjeno, od vlade NRK-a i proizvođača izvoznika koji surađuju zatraženo je da dostave podatke o politici davanja zajmova kineskih banaka i načinu na koje se zajmovi dodjeljuju proizvođačima izvoznicima. Međutim, ti podaci nisu dostavljeni. Prema tome, s obzirom na nedostatak suradnje i sve dostupne činjenice te u skladu s odredbama članka 28. stavka 6. Osnovne antisubvencijske uredbe, prikladno je smatrati da bi se svim poduzećima u Kini odobrila samo najviša ocjena „stupnja neulaganja” za obveznice (BB po Bloombergu) te na uobičajenu stopu za zajmove Narodne banke Kine primijeniti odgovarajuću premiju koja se može očekivati na obveznice koje izdaju poduzeća s tim rejtingom.

| (132) | Stoga je za potrebe izračuna referentne kamatne stope za zajmove dane društvima iz uzorka tijekom RIP-a izračunana premija rizika na temelju razlike između kamatnih stopa na obveznice koje su izdala društva s rejtingom BB i na obveznice koje su izdala društva s rejtingom AAA (što je kreditni rejting za obveznice koje izdaje NRK) po Bloombergu. Ta je premija rizika zatim dodana objavljenim stopama davanja zajmova NBK-a za obveznice s rejtingom BB uzimajući u obzir trajanje zajmova. |
| --- | --- |

(132)

Stoga je za potrebe izračuna referentne kamatne stope za zajmove dane društvima iz uzorka tijekom RIP-a izračunana premija rizika na temelju razlike između kamatnih stopa na obveznice koje su izdala društva s rejtingom BB i na obveznice koje su izdala društva s rejtingom AAA (što je kreditni rejting za obveznice koje izdaje NRK) po Bloombergu. Ta je premija rizika zatim dodana objavljenim stopama davanja zajmova NBK-a za obveznice s rejtingom BB uzimajući u obzir trajanje zajmova.

| (133) | Korist koju su ostvarili proizvođači izvoznici zatim je izračunana kao razlika između kamate koju su društva tijekom RIP-a stvarno platila i kamate koja bi bila plaćena da je na te zajmove bila primijenjena referentna kamatna stopa. Ta je korist zatim izražena kao postotak ukupnog prometa svakog proizvođača izvoznika koji surađuje. |
| --- | --- |

(133)

Korist koju su ostvarili proizvođači izvoznici zatim je izračunana kao razlika između kamate koju su društva tijekom RIP-a stvarno platila i kamate koja bi bila plaćena da je na te zajmove bila primijenjena referentna kamatna stopa. Ta je korist zatim izražena kao postotak ukupnog prometa svakog proizvođača izvoznika koji surađuje.

| (134) | Nakon objave vlada NRK-a tvrdila je da se Komisija nije trebala poslužiti nikakvom referentnom vrijednošću za izračun koristi te da su zajmovi dani po tržišnim uvjetima i da stoga nije ostvarena nikakva korist. |
| --- | --- |

(134)

Nakon objave vlada NRK-a tvrdila je da se Komisija nije trebala poslužiti nikakvom referentnom vrijednošću za izračun koristi te da su zajmovi dani po tržišnim uvjetima i da stoga nije ostvarena nikakva korist.

| (135) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 127. do 130., tržište za bankovne kredite u NRK-u narušeno je i stoga Komisija smatra da je primjena referentne vrijednosti u potpunosti opravdana. |
| --- | --- |

(135)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 127. do 130., tržište za bankovne kredite u NRK-u narušeno je i stoga Komisija smatra da je primjena referentne vrijednosti u potpunosti opravdana.

| (136) | Nadalje, vlada NRK-a tvrdila je da Komisijin odabir upravo te referentne vrijednosti nije bio dostatno obrazložen. |
| --- | --- |

(136)

Nadalje, vlada NRK-a tvrdila je da Komisijin odabir upravo te referentne vrijednosti nije bio dostatno obrazložen.

| (137) | Komisija smatra da se pri izračunu odgovarajuće referentne vrijednosti za zajmove smatra razumnim primijeniti kineske kamatne stope, prilagođene kako bi odražavale uobičajeni tržišni rizik. Doista, u kontekstu u kojem je trenutačno financijsko stanje izvoznika utvrđeno na narušenom tržištu bankovnih zajmova te kada ne postoje pouzdane informacije kineskih banaka o mjerenju rizika i određivanju kreditnog rejtinga, smatra se potrebnim primijeniti uvećani iznos kako bi se odrazio mogući utjecaj poremećenog kineskog tržišta na njihovu financijsku situaciju. |
| --- | --- |

(137)

Komisija smatra da se pri izračunu odgovarajuće referentne vrijednosti za zajmove smatra razumnim primijeniti kineske kamatne stope, prilagođene kako bi odražavale uobičajeni tržišni rizik. Doista, u kontekstu u kojem je trenutačno financijsko stanje izvoznika utvrđeno na narušenom tržištu bankovnih zajmova te kada ne postoje pouzdane informacije kineskih banaka o mjerenju rizika i određivanju kreditnog rejtinga, smatra se potrebnim primijeniti uvećani iznos kako bi se odrazio mogući utjecaj poremećenog kineskog tržišta na njihovu financijsku situaciju.

(d)   Zaključak

| (138) | Na temelju nalaza ispitnog postupka Komisija zaključuje da je industrija filamentnih staklenih vlakana u NRK-u ostvarila korist od povlaštenih zajmova u RIP-u kako od banaka u državnom vlasništvu tako i od privatnih banaka. Financiranje industrije filamentnih staklenih vlakana predstavlja subvenciju u smislu Osnovne antisubvencijske uredbe jer postoji:






  (a) | financijski doprinos države kako je utvrđeno u članku 3. stavku 1. točki (a) podtočki i.; |
| --- | --- | --- |

(138)

Na temelju nalaza ispitnog postupka Komisija zaključuje da je industrija filamentnih staklenih vlakana u NRK-u ostvarila korist od povlaštenih zajmova u RIP-u kako od banaka u državnom vlasništvu tako i od privatnih banaka. Financiranje industrije filamentnih staklenih vlakana predstavlja subvenciju u smislu Osnovne antisubvencijske uredbe jer postoji:

(a)

financijski doprinos države kako je utvrđeno u članku 3. stavku 1. točki (a) podtočki i.;

| (b) | povjeravanje i usmjeravanje vlade kako je utvrđeno u članku 3. stavku 1. točki (a) podtočki iv.; i |
| --- | --- |

(b)

povjeravanje i usmjeravanje vlade kako je utvrđeno u članku 3. stavku 1. točki (a) podtočki iv.; i

| (c) | time je dodijeljena korist u smislu članka 3. stavka 2. |
| --- | --- |

(c)

time je dodijeljena korist u smislu članka 3. stavka 2.

| (139) | S obzirom na postojanje financijskog doprinosa, koristi za proizvođače izvoznike i specifičnosti, protiv ove se subvencije mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(139)

S obzirom na postojanje financijskog doprinosa, koristi za proizvođače izvoznike i specifičnosti, protiv ove se subvencije mogu uvesti kompenzacijske mjere.

(e)   Izračun iznosa subvencije

| (140) | Člankom 6. točkom (b) Osnovne antisubvencijske uredbe propisuje se da se korist od povlaštenih zajmova računa kao razlika između iznosa plaćene kamate i iznosa koji bi bio plaćen za usporedivi komercijalni zajam koji bi poduzeće moglo dobiti na tržištu. Kako je navedeno, u nedostatku smislene procjene rizika Komisija je utvrdila referentnu tržišnu vrijednost za usporedive komercijalne zajmove. |
| --- | --- |

(140)

Člankom 6. točkom (b) Osnovne antisubvencijske uredbe propisuje se da se korist od povlaštenih zajmova računa kao razlika između iznosa plaćene kamate i iznosa koji bi bio plaćen za usporedivi komercijalni zajam koji bi poduzeće moglo dobiti na tržištu. Kako je navedeno, u nedostatku smislene procjene rizika Komisija je utvrdila referentnu tržišnu vrijednost za usporedive komercijalne zajmove.

| (141) | Korist je izračunana za RIP kao razlika između stvarno plaćene kamate tijekom RIP-a i kamate koja bi bila plaćena uz primjenu referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(141)

Korist je izračunana za RIP kao razlika između stvarno plaćene kamate tijekom RIP-a i kamate koja bi bila plaćena uz primjenu referentne vrijednosti.

| (142) | Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da je Komisija pri izračunu koristi upotrijebila pogrešnu kamatnu stopu koju je to društvo stvarno platilo za jedan kredit. Ta je tvrdnja prihvaćena i Komisija je revidirala izračun. Međutim, revidirani izračun nije ni na koji način utjecao na utvrđenu maržu subvencije. |
| --- | --- |

(142)

Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da je Komisija pri izračunu koristi upotrijebila pogrešnu kamatnu stopu koju je to društvo stvarno platilo za jedan kredit. Ta je tvrdnja prihvaćena i Komisija je revidirala izračun. Međutim, revidirani izračun nije ni na koji način utjecao na utvrđenu maržu subvencije.

| (143) | Za proizvođače izvoznike u uzorku na temelju ove metodologije izračunane su sljedeće marže subvencije:






  Povlašteni zajmovi |
| --- | --- |
| Naziv društva | Marža subvencije |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 6,3 % |
| Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26) | 2,6 % |
| Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd | 7,4 % |

(143)

Za proizvođače izvoznike u uzorku na temelju ove metodologije izračunane su sljedeće marže subvencije:

Povlašteni zajmovi

Naziv društva

Marža subvencije

Chongqing Polycomp International Corporation

6,3 %

Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)

2,6 %

Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

7,4 %

4.2.   Ostali programi davanja povlaštenih zajmova

| (144) | Proizvođači izvoznici u uzorku tijekom RIP-a nisu primili nikakve financijske doprinose u okviru preostalih programa davanja povlaštenih zajmova iz odjeljka C.3. |
| --- | --- |

(144)

Proizvođači izvoznici u uzorku tijekom RIP-a nisu primili nikakve financijske doprinose u okviru preostalih programa davanja povlaštenih zajmova iz odjeljka C.3.

5.   Programi bespovratnih sredstava

| (145) | Društva u uzorku tijekom RIP-a nisu primila nikakve financijske doprinose u okviru programa „poznatih robnih marki”, „kineskih najboljih svjetskih robnih marki” ili „sredstava za širenje industrija iz provincije Guandong prema inozemstvu”. |
| --- | --- |

(145)

Društva u uzorku tijekom RIP-a nisu primila nikakve financijske doprinose u okviru programa „poznatih robnih marki”, „kineskih najboljih svjetskih robnih marki” ili „sredstava za širenje industrija iz provincije Guandong prema inozemstvu”.

5.1.   Specifični programi bespovratnih sredstava i bespovratna sredstva

(a)   Uvod

| (146) | Društva u uzorku primila su jednokratna bespovratna sredstva od raznih državnih tijela na različitim razinama, što je dovelo do ostvarenja koristi tijekom RIP-a. Za ta se bespovratna sredstva smatra da su obuhvaćena tvrdnjama o programima bespovratnih sredstava navedenima u pritužbi jer se u pritužbi tvrdilo da su proizvođači filamentnih staklenih vlakana primili jednokratna bespovratna sredstva od provincijskih i lokalnih državnih tijela te da su time ostvarili korist jer su ta novčana sredstva primljena bez odgovarajućeg razmatranja. |
| --- | --- |

(146)

Društva u uzorku primila su jednokratna bespovratna sredstva od raznih državnih tijela na različitim razinama, što je dovelo do ostvarenja koristi tijekom RIP-a. Za ta se bespovratna sredstva smatra da su obuhvaćena tvrdnjama o programima bespovratnih sredstava navedenima u pritužbi jer se u pritužbi tvrdilo da su proizvođači filamentnih staklenih vlakana primili jednokratna bespovratna sredstva od provincijskih i lokalnih državnih tijela te da su time ostvarili korist jer su ta novčana sredstva primljena bez odgovarajućeg razmatranja.

| (147) | Komisija je u pogledu tih specifičnih bespovratnih sredstava vladi NRK-a ponudila savjetovanje. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je u pogledu tih specifičnih bespovratnih sredstava vladi NRK-a ponudila savjetovanje.

| (148) | Vlada NRK-a protivila se savjetovanju i tvrdila da to ne bi bilo u skladu sa Sporazumom o subvencijama i kompenzacijskim mjerama („SSKM”) jer bi se takva savjetovanja trebala održati prije pokretanja ispitnog postupka te da bi se time nerazmjerno opteretila kineska nadležna sredstva u pogledu provjere podataka o svakom pojedinačnom programu. |
| --- | --- |

(148)

Vlada NRK-a protivila se savjetovanju i tvrdila da to ne bi bilo u skladu sa Sporazumom o subvencijama i kompenzacijskim mjerama („SSKM”) jer bi se takva savjetovanja trebala održati prije pokretanja ispitnog postupka te da bi se time nerazmjerno opteretila kineska nadležna sredstva u pogledu provjere podataka o svakom pojedinačnom programu.

| (149) | Većina bespovratnih sredstava odnosila se na zanemarive iznose. Stoga ih Komisija nije dalje ispitivala. |
| --- | --- |

(149)

Većina bespovratnih sredstava odnosila se na zanemarive iznose. Stoga ih Komisija nije dalje ispitivala.

| (150) | Međutim, Komisija je ispitala jedan primjer velikog iznosa dodijeljenih bespovratnih sredstava za potrebe izgradnje spavaonica za zaposlenike društva koji je dodijeljen jednom od društava u uzorku i koji se smatra povezanim s navodima o programima bespovratnih sredstava u pritužbi. |
| --- | --- |

(150)

Međutim, Komisija je ispitala jedan primjer velikog iznosa dodijeljenih bespovratnih sredstava za potrebe izgradnje spavaonica za zaposlenike društva koji je dodijeljen jednom od društava u uzorku i koji se smatra povezanim s navodima o programima bespovratnih sredstava u pritužbi.

(b)   Zaključak

| (151) | Prethodno spomenuta ad hoc narav bespovratnih sredstava jasan je znak da ta sredstva nisu bila dostupna drugim društvima, što znači da su bila specifična kako je definirano u članku 4. stavku 2. Osnovne antisubvencijske uredbe. Na temelju prikupljenih dokaza u pogledu primitka tih bespovratnih sredstava i u nedostatku drugih podataka Komisija ta bespovratna sredstva smatra subvencijom u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe i time je predmetnom proizvođaču izvozniku prenesena korist. |
| --- | --- |

(151)

Prethodno spomenuta ad hoc narav bespovratnih sredstava jasan je znak da ta sredstva nisu bila dostupna drugim društvima, što znači da su bila specifična kako je definirano u članku 4. stavku 2. Osnovne antisubvencijske uredbe. Na temelju prikupljenih dokaza u pogledu primitka tih bespovratnih sredstava i u nedostatku drugih podataka Komisija ta bespovratna sredstva smatra subvencijom u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe i time je predmetnom proizvođaču izvozniku prenesena korist.

| (152) | Nakon objave društvo koje je primilo bespovratna sredstva tvrdilo je da su mu ona dodijeljena za renovaciju dugotrajne imovine koja se amortizira za 50 godina. Stoga je tu subvenciju potrebno raspodijeliti na razdoblje od 50 godina, a u obzir za izračun marže subvencije potrebno je uzeti samo udjel od jedne pedesetine koji odgovara koristi primljenoj tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(152)

Nakon objave društvo koje je primilo bespovratna sredstva tvrdilo je da su mu ona dodijeljena za renovaciju dugotrajne imovine koja se amortizira za 50 godina. Stoga je tu subvenciju potrebno raspodijeliti na razdoblje od 50 godina, a u obzir za izračun marže subvencije potrebno je uzeti samo udjel od jedne pedesetine koji odgovara koristi primljenoj tijekom RIP-a.

| (153) | To društvo nije dostavilo nikakve dokaze kojima bi opravdalo razdoblje amortizacije od 50 godina za ulaganja u dugotrajnu imovinu, u ovom slučaju u zgradu koja se upotrebljavala kao spavaonica za osoblje. Stvarno razdoblje amortizacije dugotrajne imovine nekog društva obično je znatno kraće i odgovara razdoblju od deset do 20 godina. Na temelju toga, korist ostvarena tom dodjelom bespovratnih sredstava zanemariva je i stoga na nju nije potrebno uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(153)

To društvo nije dostavilo nikakve dokaze kojima bi opravdalo razdoblje amortizacije od 50 godina za ulaganja u dugotrajnu imovinu, u ovom slučaju u zgradu koja se upotrebljavala kao spavaonica za osoblje. Stvarno razdoblje amortizacije dugotrajne imovine nekog društva obično je znatno kraće i odgovara razdoblju od deset do 20 godina. Na temelju toga, korist ostvarena tom dodjelom bespovratnih sredstava zanemariva je i stoga na nju nije potrebno uvesti kompenzacijske mjere.

6.   Programi izravnog oslobađanja od poreza i snižavanja poreza

6.1.   Program „dvije godine oslobođeni/tri godine polovina” za poduzeća sa stranim kapitalom

(a)   Uvod

| (154) | Programom „dvije godine oslobođeni/tri godine polovina” poduzećima sa stranim kapitalom daje se pravo na neplaćanje poreza na dohodak za prve dvije godine i plaćanje samo 12,5 % umjesto 25 % za iduće tri godine. |
| --- | --- |

(154)

Programom „dvije godine oslobođeni/tri godine polovina” poduzećima sa stranim kapitalom daje se pravo na neplaćanje poreza na dohodak za prve dvije godine i plaćanje samo 12,5 % umjesto 25 % za iduće tri godine.

(b)   Pravna osnova

| (155) | Pravna su osnova ovog programa članak 8. Zakona o porezu na dohodak Narodne Republike Kine za poduzeća sa stranim kapitalom i strana poduzeća („Zakon o porezu za poduzeća sa stranim kapitalom”) i članak 72. Pravila za provedbu Zakona o porezu na dohodak Narodne Republike Kine za poduzeća sa stranim kapitalom i strana poduzeća. Prema vladi NRK-a, taj je program prekinut u skladu s člankom 57. Zakona o porezu na dohodak poduzeća iz 2008. s prijelaznim razdobljem do kraja 2012. U zakonu je stoga jasno da bi u poreznoj godini 2012. postojala korist u okviru tog programa. |
| --- | --- |

(155)

Pravna su osnova ovog programa članak 8. Zakona o porezu na dohodak Narodne Republike Kine za poduzeća sa stranim kapitalom i strana poduzeća („Zakon o porezu za poduzeća sa stranim kapitalom”) i članak 72. Pravila za provedbu Zakona o porezu na dohodak Narodne Republike Kine za poduzeća sa stranim kapitalom i strana poduzeća. Prema vladi NRK-a, taj je program prekinut u skladu s člankom 57. Zakona o porezu na dohodak poduzeća iz 2008. s prijelaznim razdobljem do kraja 2012. U zakonu je stoga jasno da bi u poreznoj godini 2012. postojala korist u okviru tog programa.

(c)   Nalazi ispitnog postupka

| (156) | Programom „dvije godine oslobođeni/tri godine polovina” društva su ostvarila korist tijekom poslovne godine 2012. nakon koje je, prema kineskoj vladi, program povučen. U svakom slučaju, nijedno od društava u uzorku nije poduzeće u stranom vlasništvu koje bi moglo biti prihvatljivo za ovaj porezni program tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(156)

Programom „dvije godine oslobođeni/tri godine polovina” društva su ostvarila korist tijekom poslovne godine 2012. nakon koje je, prema kineskoj vladi, program povučen. U svakom slučaju, nijedno od društava u uzorku nije poduzeće u stranom vlasništvu koje bi moglo biti prihvatljivo za ovaj porezni program tijekom RIP-a.

(d)   Zaključak

| (157) | Društva u uzorku tijekom RIP-a nisu primila financijske doprinose u okviru ovog programa. Ispitnim je postupkom nadalje utvrđeno da je vlada NRK-a zaista povukla taj program. |
| --- | --- |

(157)

Društva u uzorku tijekom RIP-a nisu primila financijske doprinose u okviru ovog programa. Ispitnim je postupkom nadalje utvrđeno da je vlada NRK-a zaista povukla taj program.

6.2.   Poduzeća visoke i nove tehnologije

(a)   Uvod

| (158) | Ovim programom omogućuje se ostvarenje smanjene stope poreza na dohodak poduzeća na 15 %, u usporedbi s uobičajenom stopom od 25 % društvima koja mogu pokazati da ispunjavaju određeni niz kriterija kako bi bila priznata kao „poduzeća visoke i nove tehnologije”. |
| --- | --- |

(158)

Ovim programom omogućuje se ostvarenje smanjene stope poreza na dohodak poduzeća na 15 %, u usporedbi s uobičajenom stopom od 25 % društvima koja mogu pokazati da ispunjavaju određeni niz kriterija kako bi bila priznata kao „poduzeća visoke i nove tehnologije”.

(b)   Pravna osnova

| (159) | Pravna su osnova ovog programa članak 28. stavak 2. Zakona o porezu na dohodak poduzeća iz 2008., s „Administrativnim mjerama za određivanje poduzeća visokih i novih tehnologija” (Guo Ke Fa Huo [2008.] br. 172.) i članak 93. Pravilnika o provedbi Zakona o porezu na dohodak poduzeća zajedno s Obavijesti Državne porezne uprave o pitanjima povezanim s plaćanjem poreza na dohodak poduzeća visoke i nove tehnologije (Guo Shui Han [2008] br. 985.). |
| --- | --- |

(159)

Pravna su osnova ovog programa članak 28. stavak 2. Zakona o porezu na dohodak poduzeća iz 2008., s „Administrativnim mjerama za određivanje poduzeća visokih i novih tehnologija” (Guo Ke Fa Huo [2008.] br. 172.) i članak 93. Pravilnika o provedbi Zakona o porezu na dohodak poduzeća zajedno s Obavijesti Državne porezne uprave o pitanjima povezanim s plaćanjem poreza na dohodak poduzeća visoke i nove tehnologije (Guo Shui Han [2008] br. 985.).

(c)   Nalazi ispitnog postupka

| (160) | Program se primjenjuje na poduzeća visoke i nove tehnologije koje vlada NRK-a prepoznaje kao takva. Kako bi bila prihvatljiva za ovaj program, poduzeća moraju imati ključna neovisna prava intelektualnog vlasništva te moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve koji su utvrđeni u pravnoj osnovi i sažeti kako slijedi:






  (a) | njihova je proizvodnja uključena u opseg proizvoda u „području visoke tehnologije s ključnom državnom potporom”; |
| --- | --- | --- |

(160)

Program se primjenjuje na poduzeća visoke i nove tehnologije koje vlada NRK-a prepoznaje kao takva. Kako bi bila prihvatljiva za ovaj program, poduzeća moraju imati ključna neovisna prava intelektualnog vlasništva te moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve koji su utvrđeni u pravnoj osnovi i sažeti kako slijedi:

(a)

njihova je proizvodnja uključena u opseg proizvoda u „području visoke tehnologije s ključnom državnom potporom”;

| (b) | njihovi ukupni rashodi za istraživanje i razvoj čine 3 – 6 % ukupnog prihoda od prodaje; |
| --- | --- |

(b)

njihovi ukupni rashodi za istraživanje i razvoj čine 3 – 6 % ukupnog prihoda od prodaje;

| (c) | njihovi prihodi od proizvoda visoke i nove tehnologije čine više od 60 % ukupnog prihoda od prodaje; |
| --- | --- |

(c)

njihovi prihodi od proizvoda visoke i nove tehnologije čine više od 60 % ukupnog prihoda od prodaje;

| (d) | broj osoblja koje je uključeno u istraživanje i razvoj čini 10 % ukupnog osoblja; |
| --- | --- |

(d)

broj osoblja koje je uključeno u istraživanje i razvoj čini 10 % ukupnog osoblja;

| (e) | ispunjeni su ostali zahtjevi koji su utvrđeni „Administrativnim mjerama za poduzeća visoke i nove tehnologije iz 2008”. |
| --- | --- |

(e)

ispunjeni su ostali zahtjevi koji su utvrđeni „Administrativnim mjerama za poduzeća visoke i nove tehnologije iz 2008”.

| (161) | Za neke je proizvođače izvoznike u uzorku utvrđeno da primjenjuju ovaj program te tako plaćaju samo 15 % poreza na dohodak poduzeća umjesto 25 %. Ta su društva podnijela zahtjev za status poduzeća nove i visoke tehnologije i primila su službenu obavijest da su ispunila kriterije programa te bi stoga imala pravo na ispunjavanje povrata poreza na dohodak u skladu s time. |
| --- | --- |

(161)

Za neke je proizvođače izvoznike u uzorku utvrđeno da primjenjuju ovaj program te tako plaćaju samo 15 % poreza na dohodak poduzeća umjesto 25 %. Ta su društva podnijela zahtjev za status poduzeća nove i visoke tehnologije i primila su službenu obavijest da su ispunila kriterije programa te bi stoga imala pravo na ispunjavanje povrata poreza na dohodak u skladu s time.

(d)   Zaključak

| (162) | Komisija smatra da je ovaj program subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se vlada NRK-a odriče, čime se daje korist predmetnim društvima. Korist za primatelje jednaka je iznosu porezne uštede. |
| --- | --- |

(162)

Komisija smatra da je ovaj program subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se vlada NRK-a odriče, čime se daje korist predmetnim društvima. Korist za primatelje jednaka je iznosu porezne uštede.

| (163) | Ova je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) Osnovne antisubvencijske uredbe jer je ograničena na poduzeća koja dobivaju potvrdu poduzeća visoke i nove tehnologije i koja ispunjavaju sve zahtjeve administrativnih mjera iz 2008. Predmetna društva u uzorku primila su tu potvrdu. Nikakvi objektivni kriteriji prihvatljivosti niti su utvrđeni u zakonodavstvu niti ih je utvrdilo tijelo nadležno za dodjelu subvenciju. |
| --- | --- |

(163)

Ova je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) Osnovne antisubvencijske uredbe jer je ograničena na poduzeća koja dobivaju potvrdu poduzeća visoke i nove tehnologije i koja ispunjavaju sve zahtjeve administrativnih mjera iz 2008. Predmetna društva u uzorku primila su tu potvrdu. Nikakvi objektivni kriteriji prihvatljivosti niti su utvrđeni u zakonodavstvu niti ih je utvrdilo tijelo nadležno za dodjelu subvenciju.

| (164) | Nakon objave vlada NRK-a osporila je zaključke Komisije tvrdeći da su kriteriji prihvatljivosti objektivni te da se jednako primjenjuju na sva društva u NRK-u. Stoga društva ne ispunjavaju kriterij specifičnosti. |
| --- | --- |

(164)

Nakon objave vlada NRK-a osporila je zaključke Komisije tvrdeći da su kriteriji prihvatljivosti objektivni te da se jednako primjenjuju na sva društva u NRK-u. Stoga društva ne ispunjavaju kriterij specifičnosti.

| (165) | Komisija ne prihvaća tu tvrdnju. Bespovratna sredstva dostupna su samo društvima sa specifičnim značajkama (poduzećima visoke i nove tehnologije), a ne svim industrijama i svim sektorima. Nadalje, prihvatljivost jednako tako nije automatska, nego ovisi o dodjeli potvrde poduzeća visoke i nove tehnologije koja se izdaje nakon postupka odlučivanja mjerodavnog tijela. Stoga je priroda programa specifična. |
| --- | --- |

(165)

Komisija ne prihvaća tu tvrdnju. Bespovratna sredstva dostupna su samo društvima sa specifičnim značajkama (poduzećima visoke i nove tehnologije), a ne svim industrijama i svim sektorima. Nadalje, prihvatljivost jednako tako nije automatska, nego ovisi o dodjeli potvrde poduzeća visoke i nove tehnologije koja se izdaje nakon postupka odlučivanja mjerodavnog tijela. Stoga je priroda programa specifična.

| (166) | Prema tome, Komisija smatra da je ovo subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(166)

Prema tome, Komisija smatra da je ovo subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

(e)   Izračun iznosa subvencije

| (167) | Komisija je izračunala iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere kao razliku između iznosa poreza koji se uobičajeno plaća tijekom RIP-a i iznosa poreza koji su predmetna društva stvarno platila tijekom RIP-a.






  Poduzeća visoke i nove tehnologije |
| --- | --- |
| Naziv društva | Marža subvencije |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 0,0 % |
| Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27) | 1,3 % |
| Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd | 0,8 % |

(167)

Komisija je izračunala iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere kao razliku između iznosa poreza koji se uobičajeno plaća tijekom RIP-a i iznosa poreza koji su predmetna društva stvarno platila tijekom RIP-a.

Poduzeća visoke i nove tehnologije

Naziv društva

Marža subvencije

Chongqing Polycomp International Corporation

0,0 %

Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)

1,3 %

Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

0,8 %

6.3.   Smanjenja poreza na dohodak za poduzeća sa stranim kapitalom koja kupuju opremu proizvedenu u Kini

(a)   Uvod

| (168) | Ovim se programom društvima omogućuje da zatraže porezne kredite na kupnju opreme domaće proizvodnje ako je projekt u skladu s industrijskim politikama vlade NRK-a. Porezni kredit u iznosu do 40 % kupovne cijene opreme domaće proizvodnje može se primijeniti na postupno povećanje porezne obveze iz prethodne godine. |
| --- | --- |

(168)

Ovim se programom društvima omogućuje da zatraže porezne kredite na kupnju opreme domaće proizvodnje ako je projekt u skladu s industrijskim politikama vlade NRK-a. Porezni kredit u iznosu do 40 % kupovne cijene opreme domaće proizvodnje može se primijeniti na postupno povećanje porezne obveze iz prethodne godine.

(b)   Pravna osnova

| (169) | Pravna su osnova ovog programa privremene mjere za kredite za porez na dohodak poduzeća radi ulaganja u opremu domaće proizvodnje za projekte tehnološke obnove od 1. srpnja 1999. i Obavijest Državne porezne uprave o obustavljanju provedbe politike odbitka poreza na dohodak za poduzeća i oslobađanja od tog poreza za ulaganja poduzeća u kupnju opreme domaće proizvodnje, br. 52. [2008.] Državne porezne uprave, na snazi od siječnja 2008. |
| --- | --- |

(169)

Pravna su osnova ovog programa privremene mjere za kredite za porez na dohodak poduzeća radi ulaganja u opremu domaće proizvodnje za projekte tehnološke obnove od 1. srpnja 1999. i Obavijest Državne porezne uprave o obustavljanju provedbe politike odbitka poreza na dohodak za poduzeća i oslobađanja od tog poreza za ulaganja poduzeća u kupnju opreme domaće proizvodnje, br. 52. [2008.] Državne porezne uprave, na snazi od siječnja 2008.

(c)   Nalazi ispitnog postupka

| (170) | Kineska vlada tvrdila je da je ovaj program završen od siječnja 2008. u skladu s navedenom Obaviješću br. 52. Međutim, ispitnim postupkom otkriveno je da je jedno od društava u uzorku ostvarilo korist od tog programa tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(170)

Kineska vlada tvrdila je da je ovaj program završen od siječnja 2008. u skladu s navedenom Obaviješću br. 52. Međutim, ispitnim postupkom otkriveno je da je jedno od društava u uzorku ostvarilo korist od tog programa tijekom RIP-a.

(d)   Zaključak

| (171) | Ovaj program predstavlja subvenciju jer se njime nudi financijski doprinos u obliku prihoda kojih se vlada NRK-a odrekla u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Ovim se programom primateljima omogućuje korist u iznosu porezne uštede u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe. Ta je subvencija specifična u skladu s člankom 4. stavkom 4. točkom (b) Osnovne uredbe jer porezna ušteda ovisi o upotrebi domaće u odnosu na uvezenu robu. |
| --- | --- |

(171)

Ovaj program predstavlja subvenciju jer se njime nudi financijski doprinos u obliku prihoda kojih se vlada NRK-a odrekla u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Ovim se programom primateljima omogućuje korist u iznosu porezne uštede u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe. Ta je subvencija specifična u skladu s člankom 4. stavkom 4. točkom (b) Osnovne uredbe jer porezna ušteda ovisi o upotrebi domaće u odnosu na uvezenu robu.

(e)   Izračun iznosa subvencije

| (172) | Komisija je izračunala iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere kao razliku između iznosa poreza koji se uobičajeno plaća tijekom RIP-a i iznosa poreza koji su predmetna društva stvarno platila tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(172)

Komisija je izračunala iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere kao razliku između iznosa poreza koji se uobičajeno plaća tijekom RIP-a i iznosa poreza koji su predmetna društva stvarno platila tijekom RIP-a.

| (173) | Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program tijekom RIP-a za grupaciju Jiangsu Changai iznosi 0,2 %. |
| --- | --- |

(173)

Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program tijekom RIP-a za grupaciju Jiangsu Changai iznosi 0,2 %.

| (174) | Nakon objave jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da ne ispunjava uvjete za financijski doprinos u okviru programa „Smanjenje poreza na dohodak za poduzeća sa stranim kapitalom koja kupuju opremu proizvedenu u Kini” jer nije poduzeće sa stranim kapitalom. Stoga mu je Komisija pogrešno dodijelila pravo u okviru tog programa na temelju dostupnih činjenica. Isto je tako tvrdio da su otkrivene manje pogreške u izračunu. Obje su tvrdnje prihvaćene te je izračun marže subvencije revidiran u skladu s time. |
| --- | --- |

(174)

Nakon objave jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da ne ispunjava uvjete za financijski doprinos u okviru programa „Smanjenje poreza na dohodak za poduzeća sa stranim kapitalom koja kupuju opremu proizvedenu u Kini” jer nije poduzeće sa stranim kapitalom. Stoga mu je Komisija pogrešno dodijelila pravo u okviru tog programa na temelju dostupnih činjenica. Isto je tako tvrdio da su otkrivene manje pogreške u izračunu. Obje su tvrdnje prihvaćene te je izračun marže subvencije revidiran u skladu s time.

6.4.   Ostali programi izravnog oslobađanja od poreza i snižavanja poreza

| (175) | Ispitan je i porezni rabat za istraživanje i razvoj. Međutim, ta se mjera odnosila na zanemarive iznose. Zato je Komisija nije dodatno ispitivala. |
| --- | --- |

(175)

Ispitan je i porezni rabat za istraživanje i razvoj. Međutim, ta se mjera odnosila na zanemarive iznose. Zato je Komisija nije dodatno ispitivala.

| (176) | Proizvođači izvoznici iz uzorka tijekom RIP-a nisu primili nikakve financijske doprinose u okviru preostalih programa oslobađanja od poreza iz odjeljka C.3. |
| --- | --- |

(176)

Proizvođači izvoznici iz uzorka tijekom RIP-a nisu primili nikakve financijske doprinose u okviru preostalih programa oslobađanja od poreza iz odjeljka C.3.

7.   Programi za neizravne poreze i uvozne carine

7.1.   Oslobađanje od plaćanja PDV-a i rabat na uvozne carine za uvezenu opremu

(a)   Uvod

| (177) | Ovim se programom poduzećima sa stranim kapitalom ili domaćim poduzećima omogućuje oslobađanje od plaćanja PDV-a i rabat na uvozne carine za uvoz kapitalne opreme koja se upotrebljava u proizvodnji. Kako bi se ostvarilo pravo na oslobađanje, oprema ne smije biti na popisu neprihvatljive opreme, a poduzeće podnositelj zahtjeva mora dobiti potvrdu o državnoj potpori projekta koju u skladu s primjenjivim zakonodavstvom o ulaganjima, porezima i carini izdaju kineske vlasti ili Povjerenstvo za nacionalni razvoj i reforme. |
| --- | --- |

(177)

Ovim se programom poduzećima sa stranim kapitalom ili domaćim poduzećima omogućuje oslobađanje od plaćanja PDV-a i rabat na uvozne carine za uvoz kapitalne opreme koja se upotrebljava u proizvodnji. Kako bi se ostvarilo pravo na oslobađanje, oprema ne smije biti na popisu neprihvatljive opreme, a poduzeće podnositelj zahtjeva mora dobiti potvrdu o državnoj potpori projekta koju u skladu s primjenjivim zakonodavstvom o ulaganjima, porezima i carini izdaju kineske vlasti ili Povjerenstvo za nacionalni razvoj i reforme.

(b)   Pravna osnova

| (178) | Pravnu osnovu za ovaj program čine Okružnica Državnog vijeća o prilagodbi poreznih politika o uvoznoj opremi, Guo Fa br. 37/1997, Obavijest Ministarstva financija, Glavne carinske uprave i Državne porezne uprave o prilagodbi politika o određenim povlaštenim uvoznim carinama, Priopćenje Ministarstva financija, Glavne carinske uprave i Državne porezne uprave [2008.] br. 43, Obavijest Povjerenstva za nacionalni razvoj i reforme o važnim pitanjima u vezi s davanjem potvrde o projektima koji se financiraju domaćim ili stranim kapitalom i koje podupire država, br. 316 2006 od 22. veljače 2006. i Katalog artikala koji se prilikom uvoza ne oslobađaju od plaćanja carine za poduzeća sa stranim kapitalom ili domaća poduzeća iz 2008. |
| --- | --- |

(178)

Pravnu osnovu za ovaj program čine Okružnica Državnog vijeća o prilagodbi poreznih politika o uvoznoj opremi, Guo Fa br. 37/1997, Obavijest Ministarstva financija, Glavne carinske uprave i Državne porezne uprave o prilagodbi politika o određenim povlaštenim uvoznim carinama, Priopćenje Ministarstva financija, Glavne carinske uprave i Državne porezne uprave [2008.] br. 43, Obavijest Povjerenstva za nacionalni razvoj i reforme o važnim pitanjima u vezi s davanjem potvrde o projektima koji se financiraju domaćim ili stranim kapitalom i koje podupire država, br. 316 2006 od 22. veljače 2006. i Katalog artikala koji se prilikom uvoza ne oslobađaju od plaćanja carine za poduzeća sa stranim kapitalom ili domaća poduzeća iz 2008.

(c)   Nalazi ispitnog postupka

| (179) | Sva su društva u uzorku ostvarila korist u okviru ovog programa. |
| --- | --- |

(179)

Sva su društva u uzorku ostvarila korist u okviru ovog programa.

(d)   Zaključak

| (180) | Smatra se da se ovim programom nudi financijski doprinos u obliku prihoda kojih se vlada NRK-a odrekla u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. jer su poduzeća sa stranim kapitalom i ostala prihvatljiva domaća poduzeća oslobođena od plaćanja PDV-a i/ili pristojbi koje bi inače bila obvezna plaćati. Na taj se način poduzećima primateljima pribavljaju koristi u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe. Program je specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) Osnovne antisubvencijske uredbe jer je zakonodavstvom na temelju kojeg djeluje nadležno tijelo ograničen pristup programu za poduzeća koja ulažu pod posebnim poslovnim kategorijama koje su utvrđene isključivo pravom, a koje pripadaju povlaštenoj kategoriji ili ograničenoj kategoriji B u Katalogu uputa za industrije sa stranim ulaganjima i prijenosom tehnologije ili kategoriji u skladu s Katalogom ključnih industrija, proizvoda i tehnologija čiji razvoj potiče država. |
| --- | --- |

(180)

Smatra se da se ovim programom nudi financijski doprinos u obliku prihoda kojih se vlada NRK-a odrekla u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. jer su poduzeća sa stranim kapitalom i ostala prihvatljiva domaća poduzeća oslobođena od plaćanja PDV-a i/ili pristojbi koje bi inače bila obvezna plaćati. Na taj se način poduzećima primateljima pribavljaju koristi u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe. Program je specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) Osnovne antisubvencijske uredbe jer je zakonodavstvom na temelju kojeg djeluje nadležno tijelo ograničen pristup programu za poduzeća koja ulažu pod posebnim poslovnim kategorijama koje su utvrđene isključivo pravom, a koje pripadaju povlaštenoj kategoriji ili ograničenoj kategoriji B u Katalogu uputa za industrije sa stranim ulaganjima i prijenosom tehnologije ili kategoriji u skladu s Katalogom ključnih industrija, proizvoda i tehnologija čiji razvoj potiče država.

| (181) | Nakon objave vlada NRK-a osporila je zaključke Komisije tvrdeći da su kriteriji prihvatljivosti objektivni i da se jednako primjenjuju na sva društva u NRK-u. Stoga društva ne ispunjavaju kriterij specifičnosti. Međutim, vlada NRK-a nije ukazala ni na kakve posebne odredbe u zakonodavstvu kojima bi se potkrijepili njezini stavovi te nije dostavila nikakve zaključne dokaze da je prihvatljivost automatska. |
| --- | --- |

(181)

Nakon objave vlada NRK-a osporila je zaključke Komisije tvrdeći da su kriteriji prihvatljivosti objektivni i da se jednako primjenjuju na sva društva u NRK-u. Stoga društva ne ispunjavaju kriterij specifičnosti. Međutim, vlada NRK-a nije ukazala ni na kakve posebne odredbe u zakonodavstvu kojima bi se potkrijepili njezini stavovi te nije dostavila nikakve zaključne dokaze da je prihvatljivost automatska.

| (182) | Vlada NRK-a i jedan proizvođač izvoznik isto su tako tvrdili da Komisija ne može uvesti kompenzacijske mjere za moguće koristi PDV-a koje su mogla primiti tri društva u uzorku zbog toga što se oslobođenja PDV-a koja su dodjeljivana u prošlosti više ne mogu ostvariti, s učinkom od 2009. Stoga, čak i uz pretpostavku prosječnog razdoblja amortizacije za predmetnu uvezenu opremu između pet i deset godina, navodne koristi bi ili istekle prije uvođenja mjera ili njihov nastavak ne bi bio vjerojatan tijekom ukupnog petogodišnjeg razdoblja trajanja mjera. |
| --- | --- |

(182)

Vlada NRK-a i jedan proizvođač izvoznik isto su tako tvrdili da Komisija ne može uvesti kompenzacijske mjere za moguće koristi PDV-a koje su mogla primiti tri društva u uzorku zbog toga što se oslobođenja PDV-a koja su dodjeljivana u prošlosti više ne mogu ostvariti, s učinkom od 2009. Stoga, čak i uz pretpostavku prosječnog razdoblja amortizacije za predmetnu uvezenu opremu između pet i deset godina, navodne koristi bi ili istekle prije uvođenja mjera ili njihov nastavak ne bi bio vjerojatan tijekom ukupnog petogodišnjeg razdoblja trajanja mjera.

| (183) | Komisija napominje da je razdoblje amortizacije za neku od uvezene opreme mnogo duže od deset godina i da bi moglo trajati 15 ili 20 godina u nekim slučajevima. U svakom slučaju, Komisija nije uvela kompenzacijske mjere za koristi koje proizlaze iz kupnje uvezene opreme nakon 2009. Nadalje, vlada NRK-a prihvaća činjenicu da se društva još uvijek mogu okoristiti programom „malo nakon” uvođenja mjera. Stoga se ta tvrdnja odbacuje. |
| --- | --- |

(183)

Komisija napominje da je razdoblje amortizacije za neku od uvezene opreme mnogo duže od deset godina i da bi moglo trajati 15 ili 20 godina u nekim slučajevima. U svakom slučaju, Komisija nije uvela kompenzacijske mjere za koristi koje proizlaze iz kupnje uvezene opreme nakon 2009. Nadalje, vlada NRK-a prihvaća činjenicu da se društva još uvijek mogu okoristiti programom „malo nakon” uvođenja mjera. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.

(e)   Izračun iznosa subvencije

| (184) | Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u odnosu na korist koju ostvare primatelji utvrđenu da postoji tijekom RIP-a. Smatra se da korist dana primateljima odgovara iznosu PDV-a i carine čijeg je plaćanja za uvezenu opremu primatelj bio oslobođen. Kako bi se osiguralo da je iznos protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere obuhvaćen jedino RIP-om, primljena korist amortizirana je tijekom vijeka upotrebe opreme u skladu s redovitim računovodstvenim postupcima proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(184)

Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u odnosu na korist koju ostvare primatelji utvrđenu da postoji tijekom RIP-a. Smatra se da korist dana primateljima odgovara iznosu PDV-a i carine čijeg je plaćanja za uvezenu opremu primatelj bio oslobođen. Kako bi se osiguralo da je iznos protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere obuhvaćen jedino RIP-om, primljena korist amortizirana je tijekom vijeka upotrebe opreme u skladu s redovitim računovodstvenim postupcima proizvođača izvoznika.

| (185) | Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program tijekom RIP-a za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:






  Oslobađanje od plaćanja PDV-a i rabat na uvozne carine za uvezenu opremu |
| --- | --- |
| Društvo/grupacija | Stopa subvencije |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 0,5 % |
| Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28) | 0,1 % |
| Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd | 0,5 % |

(185)

Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program tijekom RIP-a za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi:

Oslobađanje od plaćanja PDV-a i rabat na uvozne carine za uvezenu opremu

Društvo/grupacija

Stopa subvencije

Chongqing Polycomp International Corporation

0,5 %

Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)

0,1 %

Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

0,5 %

7.2.   Ostali programi neizravnog oslobađanja od poreza i snižavanja poreza

| (186) | Proizvođači izvoznici u uzorku tijekom RIP-a nisu primili nikakve financijske doprinose u okviru preostalih programa neizravnog oslobađanja od poreza iz odjeljka C.3. |
| --- | --- |

(186)

Proizvođači izvoznici u uzorku tijekom RIP-a nisu primili nikakve financijske doprinose u okviru preostalih programa neizravnog oslobađanja od poreza iz odjeljka C.3.

8.   Roba ili usluge koje daje vlada uz naknadu nižu od odgovarajuće

8.1.   Osiguravanje sirovina, osiguravanje električne energije, osiguravanje vode

| (187) | Nisu utvrđene nikakve subvencije koje bi bile povezane s kupnjom sirovina, vode ili električne energije proizvođača izvoznika u uzorku tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(187)

Nisu utvrđene nikakve subvencije koje bi bile povezane s kupnjom sirovina, vode ili električne energije proizvođača izvoznika u uzorku tijekom RIP-a.

8.2.   Osiguranje prava upotrebe zemljišta

(a)   Uvod

| (188) | Društvima nije dopušteno neposredno kupovati zemljišta u NRK-u, nego mogu samo kupiti pravo upotrebe zemljišta od lokalnih tijela. |
| --- | --- |

(188)

Društvima nije dopušteno neposredno kupovati zemljišta u NRK-u, nego mogu samo kupiti pravo upotrebe zemljišta od lokalnih tijela.

(b)   Pravna osnova

| (189) | U Zakonu Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem navodi se da sve zemljište pripada narodu te se ne može kupovati i prodavati, ali se utvrđuju uvjeti pod kojima se prava upotrebe zemljišta mogu prodavati poduzećima davanjem ponuda, kotiranjem ili dražbom. |
| --- | --- |

(189)

U Zakonu Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem navodi se da sve zemljište pripada narodu te se ne može kupovati i prodavati, ali se utvrđuju uvjeti pod kojima se prava upotrebe zemljišta mogu prodavati poduzećima davanjem ponuda, kotiranjem ili dražbom.

(c)   Nalazi ispitnog postupka

| (190) | Sustavom dražbi u načelu bi se omogućilo tržištu da procijeni cijenu pojedinačnog prava upotrebe zemljišta te bi se prema tome cijena utvrđivala neovisno. Međutim, tijekom posjeta Komisije vlada NRK-a navela je da oni u svakom slučaju određuju najniže cijene za svaki stupanj zemljišta (zemljište se ocjenjuje od jedan do 15 na temelju kvalitete parcele zemljišta) ispod kojeg cijena za pravo upotrebe zemljišta ne može pasti. |
| --- | --- |

(190)

Sustavom dražbi u načelu bi se omogućilo tržištu da procijeni cijenu pojedinačnog prava upotrebe zemljišta te bi se prema tome cijena utvrđivala neovisno. Međutim, tijekom posjeta Komisije vlada NRK-a navela je da oni u svakom slučaju određuju najniže cijene za svaki stupanj zemljišta (zemljište se ocjenjuje od jedan do 15 na temelju kvalitete parcele zemljišta) ispod kojeg cijena za pravo upotrebe zemljišta ne može pasti.

| (191) | Vlada NRK-a nadzire i ponudu zemljišta ograničavanjem kvota područja zemljišta za koje se pravo na upotrebu zemljišta može prodavati u industrijske ili stambene svrhe, po provincijama i po godinama. |
| --- | --- |

(191)

Vlada NRK-a nadzire i ponudu zemljišta ograničavanjem kvota područja zemljišta za koje se pravo na upotrebu zemljišta može prodavati u industrijske ili stambene svrhe, po provincijama i po godinama.

| (192) | U svakom slučaju, za kupnju prava upotrebe zemljišta proizvođača izvoznika u uzorku Komisija nije pronašla dokaze o postupku dražbe kojom je neovisno određena cijena prava upotrebe zemljišta. Proizvođač izvoznik kojem je dodijeljeno zemljište ponudio je početnu cijenu te mu je dodijeljeno pravo upotrebe zemljišta jer je bio jedini ponuđač. Nakon objave vlada NRK-a izjavila je da se ne slaže s nalazima Komisije koji ukazuju na to da ne postoji aktivno tržište za prodaju prava upotrebe zemljišta u NRK-u. Međutim, nije dostavila nove tvrdnje kojima bi podržala taj stav. |
| --- | --- |

(192)

U svakom slučaju, za kupnju prava upotrebe zemljišta proizvođača izvoznika u uzorku Komisija nije pronašla dokaze o postupku dražbe kojom je neovisno određena cijena prava upotrebe zemljišta. Proizvođač izvoznik kojem je dodijeljeno zemljište ponudio je početnu cijenu te mu je dodijeljeno pravo upotrebe zemljišta jer je bio jedini ponuđač. Nakon objave vlada NRK-a izjavila je da se ne slaže s nalazima Komisije koji ukazuju na to da ne postoji aktivno tržište za prodaju prava upotrebe zemljišta u NRK-u. Međutim, nije dostavila nove tvrdnje kojima bi podržala taj stav.

| (193) | Nalazi ispitnog postupka potvrđuju da je stanje u vezi s ustupanjem i kupnjom zemljišta u NRK-u nejasno i netransparentno te da vlasti često proizvoljno određuju cijene. Vlasti određuju cijene u skladu sa Sustavom procjene gradskog zemljišta koji ih upućuje da pored ostalih kriterija za određivanje cijene industrijskog zemljišta razmotre i industrijsku politiku (29). |
| --- | --- |

(193)

Nalazi ispitnog postupka potvrđuju da je stanje u vezi s ustupanjem i kupnjom zemljišta u NRK-u nejasno i netransparentno te da vlasti često proizvoljno određuju cijene. Vlasti određuju cijene u skladu sa Sustavom procjene gradskog zemljišta koji ih upućuje da pored ostalih kriterija za određivanje cijene industrijskog zemljišta razmotre i industrijsku politiku (29).

| (194) | Osim toga, neovisni javno dostupni podaci ukazuju na to da se zemljište u NRK-u ustupa po cijenama nižima do uobičajenih tržišnih cijena (30). |
| --- | --- |

(194)

Osim toga, neovisni javno dostupni podaci ukazuju na to da se zemljište u NRK-u ustupa po cijenama nižima do uobičajenih tržišnih cijena (30).

| (195) | Stoga su zapravo društva u uzorku platila cijenu koju je odredila vlada NRK-a. Pravo upotrebe zemljišta dodjeljuje se uz naknadu nižu od odgovarajuće u usporedbi s tržišnom referentnom vrijednošću koja je određena u nastavku teksta u odjeljku (e). |
| --- | --- |

(195)

Stoga su zapravo društva u uzorku platila cijenu koju je odredila vlada NRK-a. Pravo upotrebe zemljišta dodjeljuje se uz naknadu nižu od odgovarajuće u usporedbi s tržišnom referentnom vrijednošću koja je određena u nastavku teksta u odjeljku (e).

| (196) | O situaciji sa zemljištem u NRK-u raspravlja se i u Radnom dokumentu MMF-a u kojem se potvrđuje da se prilikom ustupanja prava upotrebe zemljišta kineskim industrijama ne poštuju tržišni uvjeti (31). |
| --- | --- |

(196)

O situaciji sa zemljištem u NRK-u raspravlja se i u Radnom dokumentu MMF-a u kojem se potvrđuje da se prilikom ustupanja prava upotrebe zemljišta kineskim industrijama ne poštuju tržišni uvjeti (31).

(d)   Zaključak

| (197) | Komisija zaključuje da je ustupanje prava upotrebe zemljišta vlade NRK-a potrebno smatrati subvencijom u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iii. i članka 3. stavka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe u obliku ponude robe kojom društva ostvaruju korist. Budući da ispitnim postupkom nije otkriveno postojanje aktivnog tržišta za prodaju prava upotrebe zemljišta u NRK-u, primjena vanjske referentne vrijednosti (vidjeti odjeljak (e) u nastavku) pokazuje da je iznos koji izvoznici u uzorku plaćaju za prava upotrebe zemljišta niži od tržišne cijene. |
| --- | --- |

(197)

Komisija zaključuje da je ustupanje prava upotrebe zemljišta vlade NRK-a potrebno smatrati subvencijom u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iii. i članka 3. stavka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe u obliku ponude robe kojom društva ostvaruju korist. Budući da ispitnim postupkom nije otkriveno postojanje aktivnog tržišta za prodaju prava upotrebe zemljišta u NRK-u, primjena vanjske referentne vrijednosti (vidjeti odjeljak (e) u nastavku) pokazuje da je iznos koji izvoznici u uzorku plaćaju za prava upotrebe zemljišta niži od tržišne cijene.

| (198) | Subvencija je specifična prema članku 4. stavku 2. točki (a) i članku 4. stavku 2. točki (c) Osnovne antisubvencijske uredbe jer se Odlukom br. 40 Državnog vijeća zahtijeva da javna tijela osiguraju da se zemljište ustupi industrijama koje se potiču, a jedna je od njih i industrija filamentnih staklenih vlakana. U članku 18. Odluke br. 40 jasno se navodi da industrije koje su „ograničene” neće imati pristup zemljištu. |
| --- | --- |

(198)

Subvencija je specifična prema članku 4. stavku 2. točki (a) i članku 4. stavku 2. točki (c) Osnovne antisubvencijske uredbe jer se Odlukom br. 40 Državnog vijeća zahtijeva da javna tijela osiguraju da se zemljište ustupi industrijama koje se potiču, a jedna je od njih i industrija filamentnih staklenih vlakana. U članku 18. Odluke br. 40 jasno se navodi da industrije koje su „ograničene” neće imati pristup zemljištu.

(e)   Izračun marže subvencije

| (199) | Korist je razlika između cijene plaćene za pravo upotrebe zemljišta i odgovarajuće vanjske referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(199)

Korist je razlika između cijene plaćene za pravo upotrebe zemljišta i odgovarajuće vanjske referentne vrijednosti.

| (200) | Komisija smatra Kineski Taipei primjerenom vanjskom referentnom vrijednošću zbog sljedećih razloga:






  (a) | usporedivosti gospodarskog razvoja, BDP-a i gospodarske strukture Kineskog Taipeija i većine kineskih provincija i gradova u NRK-u u kojima proizvođači izvoznici u uzorku imaju poslovni nastan; |
| --- | --- | --- |

(200)

Komisija smatra Kineski Taipei primjerenom vanjskom referentnom vrijednošću zbog sljedećih razloga:

(a)

usporedivosti gospodarskog razvoja, BDP-a i gospodarske strukture Kineskog Taipeija i većine kineskih provincija i gradova u NRK-u u kojima proizvođači izvoznici u uzorku imaju poslovni nastan;

| (b) | prostorne blizine NRK-a i Kineskog Taipeija; |
| --- | --- |

(b)

prostorne blizine NRK-a i Kineskog Taipeija;

| (c) | visokog stupnja industrijske infrastrukture i u Kineskom Taipeiju i u mnogim provincijama NRK-a; |
| --- | --- |

(c)

visokog stupnja industrijske infrastrukture i u Kineskom Taipeiju i u mnogim provincijama NRK-a;

| (d) | jakih gospodarskih veza i prekogranične trgovine između Kineskog Taipeija i NRK-a; |
| --- | --- |

(d)

jakih gospodarskih veza i prekogranične trgovine između Kineskog Taipeija i NRK-a;

| (e) | visoke gustoće naseljenosti u mnogim provincijama NRK-a i u Kineskom Taipeiju; |
| --- | --- |

(e)

visoke gustoće naseljenosti u mnogim provincijama NRK-a i u Kineskom Taipeiju;

| (f) | sličnosti vrste zemljišta i transakcija koji se rabe za postavljanje relevantnog referentnog mjerila u Kineskom Taipeiju s istim elementima u NRK-u; i |
| --- | --- |

(f)

sličnosti vrste zemljišta i transakcija koji se rabe za postavljanje relevantnog referentnog mjerila u Kineskom Taipeiju s istim elementima u NRK-u; i

| (g) | zajedničkih demografskih, jezičnih i kulturnih obilježja Kineskog Taipeija i NRK-a. |
| --- | --- |

(g)

zajedničkih demografskih, jezičnih i kulturnih obilježja Kineskog Taipeija i NRK-a.

| (201) | Nakon objave vlada NRK-a osporila je upotrebu Kineskog Taipeija kao referentne vrijednosti tvrdeći da je gustoća naseljenosti u Kineskom Taipeiju mnogo puta veća nego NRK-u, zbog čega stanje zemljišta i cijena u tim dvjema zemljama nije usporediva. Međutim, Komisija smatra da je zbog brojnih razloga objašnjenih u prethodnoj uvodnoj izjavi referentna vrijednost odabrana na razumnoj osnovi. |
| --- | --- |

(201)

Nakon objave vlada NRK-a osporila je upotrebu Kineskog Taipeija kao referentne vrijednosti tvrdeći da je gustoća naseljenosti u Kineskom Taipeiju mnogo puta veća nego NRK-u, zbog čega stanje zemljišta i cijena u tim dvjema zemljama nije usporediva. Međutim, Komisija smatra da je zbog brojnih razloga objašnjenih u prethodnoj uvodnoj izjavi referentna vrijednost odabrana na razumnoj osnovi.

| (202) | Nadalje, nakon objave jedan je proizvođač izvoznik u uzorku predložio da primjena Kineskog Taipeija nije primjerena gospodarskim uvjetima u toj provinciji u kojoj ima poslovni nastan, ali nije predložio alternativu. To je društvo tvrdilo i da se mala zemljopisna udaljenost između NRK-a i Taipeija ne bi trebala smatrati valjanim kriterijem za odabir upravo te referentne vrijednosti, ali tu tvrdnju nije potkrijepilo. Budući da nije predložena alternativna referentna vrijednost, potvrđuje se primjena Kineskog Taipeija. |
| --- | --- |

(202)

Nadalje, nakon objave jedan je proizvođač izvoznik u uzorku predložio da primjena Kineskog Taipeija nije primjerena gospodarskim uvjetima u toj provinciji u kojoj ima poslovni nastan, ali nije predložio alternativu. To je društvo tvrdilo i da se mala zemljopisna udaljenost između NRK-a i Taipeija ne bi trebala smatrati valjanim kriterijem za odabir upravo te referentne vrijednosti, ali tu tvrdnju nije potkrijepilo. Budući da nije predložena alternativna referentna vrijednost, potvrđuje se primjena Kineskog Taipeija.

| (203) | Uzimajući sve ove čimbenike u obzir, Komisija je zaključila da bi cijene prava upotrebe zemljišta u NRK-u, kada bi prevladali tržišni uvjeti, za proizvođače izvoznike u uzorku bile vrlo slične cijenama zemljišta u Kineskom Taipeiju. |
| --- | --- |

(203)

Uzimajući sve ove čimbenike u obzir, Komisija je zaključila da bi cijene prava upotrebe zemljišta u NRK-u, kada bi prevladali tržišni uvjeti, za proizvođače izvoznike u uzorku bile vrlo slične cijenama zemljišta u Kineskom Taipeiju.

| (204) | Prosječne cijene zemljišta u Kineskom Taipeiju za 2012. dobivene su od Ureda za industriju pri Ministarstvu gospodarstva i prilagođene unatrag za inflaciju i rast BDP-a radi utvrđivanja referentne cijene za zemljište u svakoj kalendarskoj godini. Budući da su prava upotrebe zemljišta valjana 50 godina i amortizirana na toj osnovi, korist u RIP-u iznosit će 1/50 razlike između referentne cijene i stvarno plaćene cijene. |
| --- | --- |

(204)

Prosječne cijene zemljišta u Kineskom Taipeiju za 2012. dobivene su od Ureda za industriju pri Ministarstvu gospodarstva i prilagođene unatrag za inflaciju i rast BDP-a radi utvrđivanja referentne cijene za zemljište u svakoj kalendarskoj godini. Budući da su prava upotrebe zemljišta valjana 50 godina i amortizirana na toj osnovi, korist u RIP-u iznosit će 1/50 razlike između referentne cijene i stvarno plaćene cijene.

| (205) | Utvrđena je sljedeća stopa subvencije za osiguranje zemljišta po naknadi nižoj od odgovarajuće:






  Osiguranje prava upotrebe zemljišta po naknadi nižoj od odgovarajuće |
| --- | --- |
| Naziv društva | Marža subvencije |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 2,9 % |
| Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32) | 1,6 % |
| Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd | 1,6 % |

(205)

Utvrđena je sljedeća stopa subvencije za osiguranje zemljišta po naknadi nižoj od odgovarajuće:

Osiguranje prava upotrebe zemljišta po naknadi nižoj od odgovarajuće

Naziv društva

Marža subvencije

Chongqing Polycomp International Corporation

2,9 %

Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)

1,6 %

Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

1,6 %

9.   Zaključak o subvencioniranju

| (206) | Komisija je izračunala iznose subvencija koje podliježu kompenzacijskim mjerama u skladu s odredbama Osnovne antisubvencijske uredbe za ispitivana društva po programu i zbrojila te iznose kako bi izračunala ukupan iznos subvencije za svakog proizvođača izvoznika u RIP-u. |
| --- | --- |

(206)

Komisija je izračunala iznose subvencija koje podliježu kompenzacijskim mjerama u skladu s odredbama Osnovne antisubvencijske uredbe za ispitivana društva po programu i zbrojila te iznose kako bi izračunala ukupan iznos subvencije za svakog proizvođača izvoznika u RIP-u.

| (207) | Kako bi izračunala ukupne marže subvencije prikazane u nastavku, Komisija je prvo izračunala postotak subvencioniranja, koji je iznos subvencije u odnosu na ukupni promet društva. Taj je postotak zatim upotrijebljen za izračun subvencije dodijeljene izvozu predmetnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(207)

Kako bi izračunala ukupne marže subvencije prikazane u nastavku, Komisija je prvo izračunala postotak subvencioniranja, koji je iznos subvencije u odnosu na ukupni promet društva. Taj je postotak zatim upotrijebljen za izračun subvencije dodijeljene izvozu predmetnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a.

| (208) | Zatim je izračunan iznos subvencije po toni predmetnog proizvoda izvezenog u Uniju tijekom RIP-a, a marže prikazane u nastavku izračunane su kao postotak CIF vrijednosti (troškovi, osiguranje, vozarina) istog izvoza po toni. |
| --- | --- |

(208)

Zatim je izračunan iznos subvencije po toni predmetnog proizvoda izvezenog u Uniju tijekom RIP-a, a marže prikazane u nastavku izračunane su kao postotak CIF vrijednosti (troškovi, osiguranje, vozarina) istog izvoza po toni.

| (209) | U skladu s člankom 15. stavkom 3. Osnovne antisubvencijske uredbe ukupna marža subvencije za društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, izračunana je na temelju ponderirane prosječne marže subvencije utvrđene za proizvođače izvoznike koji surađuju u uzorku, osim grupacije kojoj pripada proizvođač izvoznik koji podliježe odredbama članka 28. stavka 1.






  Naziv društva | Marža subvencije |
| --- | --- | --- |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 9,7 % |
| Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33) | 5,8 % |
| Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd | 10,3 % |
| Ostala društva koja surađuju | 10,2 % |

(209)

U skladu s člankom 15. stavkom 3. Osnovne antisubvencijske uredbe ukupna marža subvencije za društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, izračunana je na temelju ponderirane prosječne marže subvencije utvrđene za proizvođače izvoznike koji surađuju u uzorku, osim grupacije kojoj pripada proizvođač izvoznik koji podliježe odredbama članka 28. stavka 1.

Naziv društva

Marža subvencije

Chongqing Polycomp International Corporation

9,7 %

Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)

5,8 %

Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

10,3 %

Ostala društva koja surađuju

10,2 %

D.   ŠTETA

1.   Proizvodnja u Uniji i industrija Unije

| (210) | Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je osam proizvođača iz Unije. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne antidampinške uredbe i članka 9. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(210)

Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je osam proizvođača iz Unije. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne antidampinške uredbe i članka 9. stavka 1. Osnovne antisubvencijske uredbe.

| (211) | Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila između 530 000 i 580 000 tona. Komisija je utvrdila iznos na temelju dostupnih podataka o industriji Unije koje je dostavilo udruženje APFE. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 17., za uvrštenje u uzorak odabrana su proizvodna postrojenja triju proizvođača iz Unije koji su predstavljali 52 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(211)

Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila između 530 000 i 580 000 tona. Komisija je utvrdila iznos na temelju dostupnih podataka o industriji Unije koje je dostavilo udruženje APFE. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 17., za uvrštenje u uzorak odabrana su proizvodna postrojenja triju proizvođača iz Unije koji su predstavljali 52 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

| (212) | Na temelju podataka iz pritužbe/zahtjeva za reviziju u kojima su objavljeni stvarni makroekonomski pokazatelji podnositelja pritužbe/zahtjeva i na temelju toga što samo vrlo ograničen broj proizvođača iz Unije nije činio dio podnositelja pritužbe/zahtjeva, čini se primjerenim ne objaviti stvarne objedinjene makroekonomske pokazatelje u pogledu svih proizvođača iz Unije jer bi bilo koja zainteresirana strana mogla razaznati koji podaci specifični za društva koja nisu sudjelovala u zahtjevu/pritužbi nedostaju. |
| --- | --- |

(212)

Na temelju podataka iz pritužbe/zahtjeva za reviziju u kojima su objavljeni stvarni makroekonomski pokazatelji podnositelja pritužbe/zahtjeva i na temelju toga što samo vrlo ograničen broj proizvođača iz Unije nije činio dio podnositelja pritužbe/zahtjeva, čini se primjerenim ne objaviti stvarne objedinjene makroekonomske pokazatelje u pogledu svih proizvođača iz Unije jer bi bilo koja zainteresirana strana mogla razaznati koji podaci specifični za društva koja nisu sudjelovala u zahtjevu/pritužbi nedostaju.

| (213) | Nakon konačne objave vlada NRK-a uložila je prigovor na tretman povjerljivosti i navođenje ukupne potrošnje u Uniji i ostalih makroekonomskih pokazatelja štete u rasponima. |
| --- | --- |

(213)

Nakon konačne objave vlada NRK-a uložila je prigovor na tretman povjerljivosti i navođenje ukupne potrošnje u Uniji i ostalih makroekonomskih pokazatelja štete u rasponima.

| (214) | Ako se to od nje zahtijeva i ako postoji dobar razlog, Komisija ima obvezu poštovati povjerljive podatke proizvođača koji nisu podnijeli pritužbu. Objavom preciznih makroekonomskih pokazatelja omogućilo bi se utvrđivanje povjerljivih podataka tih proizvođača i time bi se štetilo njihovim interesima. Ta se tvrdnja stoga odbacuje. |
| --- | --- |

(214)

Ako se to od nje zahtijeva i ako postoji dobar razlog, Komisija ima obvezu poštovati povjerljive podatke proizvođača koji nisu podnijeli pritužbu. Objavom preciznih makroekonomskih pokazatelja omogućilo bi se utvrđivanje povjerljivih podataka tih proizvođača i time bi se štetilo njihovim interesima. Ta se tvrdnja stoga odbacuje.

2.   Potrošnja u Uniji

| (215) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju i. količine prodaje industrije Unije na tržištu Unije na temelju podataka koje je dostavio APFE i ii. uvoza iz trećih zemalja na temelju podataka Eurostata (COMEXT). |
| --- | --- |

(215)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju i. količine prodaje industrije Unije na tržištu Unije na temelju podataka koje je dostavio APFE i ii. uvoza iz trećih zemalja na temelju podataka Eurostata (COMEXT).

| (216) | Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji (u metričkim tonama) | 2010. | 2011. | 2012. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 700 000 – 750 000 | 680 000 – 730 000 | 710 000 – 760 000 | 720 000 – 770 000 |
| Indeks (2010. = 100) | 100 | 97 | 101 | 103 |
| Izvor: Podaci udruženja APFE; Eurostat (COMEXT) |

(216)

Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji (u metričkim tonama)

2010.

2011.

2012.

RIP

Ukupna potrošnja u Uniji

700 000 – 750 000

680 000 – 730 000

710 000 – 760 000

720 000 – 770 000

Indeks (2010. = 100)

100

97

101

103

Izvor: Podaci udruženja APFE; Eurostat (COMEXT)

| (217) | Između 2010. i RIP-a potrošnja u Uniji povećala se za 3 %. |
| --- | --- |

(217)

Između 2010. i RIP-a potrošnja u Uniji povećala se za 3 %.

| (218) | Nakon konačne objave jedan je korisnik tvrdio da se potrošnja u Uniji smanjila za gotovo 30 % u 2009. Tvrdio je da u tom svjetlu povećanje od 3 % iz 2010. nije znatno. Komisija to povećanje nije smatrala znatnim, ali je napomenula da se potrošnja povećala tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(218)

Nakon konačne objave jedan je korisnik tvrdio da se potrošnja u Uniji smanjila za gotovo 30 % u 2009. Tvrdio je da u tom svjetlu povećanje od 3 % iz 2010. nije znatno. Komisija to povećanje nije smatrala znatnim, ali je napomenula da se potrošnja povećala tijekom razmatranog razdoblja.

3.   Uvoz iz predmetne zemlje

3.1.   Količina i tržišni udio dampinškog i subvencioniranog uvoza

| (219) | Analizom u nastavku teksta obuhvaćeni su i dampinški i subvencionirani uvoz nakon istih proizvođača iz NRK-a u uzorku i istog razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(219)

Analizom u nastavku teksta obuhvaćeni su i dampinški i subvencionirani uvoz nakon istih proizvođača iz NRK-a u uzorku i istog razdoblja ispitnog postupka.

| (220) | Količina uvoza predmetnog proizvoda iz NRK-a razvijala se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Količina uvoza (u metričkim tonama), tržišni udio | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina uvoza (u tonama) | 98 916 | 152 514 | 109 172 | 125 781 | 130 958 |
| Indeks (2010. = 100) | 65 | 100 | 72 | 82 | 86 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 154 | 110 | 127 | 132 |
| Tržišni udio | 13 % – 18 % | 19 % – 24 % | 13 % – 18 % | 15 % – 20 % | 15 % – 20 % |
| Indeks (2010. = 100) | 87 | 100 | 73 | 81 | 83 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 115 | 84 | 93 | 97 |
| Izvor: Eurostat (COMEXT) |

(220)

Količina uvoza predmetnog proizvoda iz NRK-a razvijala se kako slijedi:

Tablica 2.

Količina uvoza (u metričkim tonama), tržišni udio

2009.

2010.

2011.

2012.

RIP

Količina uvoza (u tonama)

98 916

152 514

109 172

125 781

130 958

Indeks (2010. = 100)

65

100

72

82

86

Indeks (2009. = 100)

100

154

110

127

132

Tržišni udio

13 % – 18 %

19 % – 24 %

13 % – 18 %

15 % – 20 %

15 % – 20 %

Indeks (2010. = 100)

87

100

73

81

83

Indeks (2009. = 100)

100

115

84

93

97

Izvor: Eurostat (COMEXT)

| (221) | Količina uvoza iz NRK-a smanjila se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja, a njegov tržišni udio za 17 %. Međutim, 2010. nije primjerena referentna godina i kretanje uvoza analiziralo bi se točnije kad bi se u obzir uzela i 2009., kako je prikazano u prethodnoj tablici. Znatno gomilanje kineskih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana uvoznika iz Unije prije uvođenja privremenih mjera u rujnu 2010. obilježilo je tu godinu. Ispitnim postupkom zaista se pokazalo da su tijekom prvih devet mjeseci 2010. iz NRK-a uvezene znatno veće količine od uobičajenih. Uvoz iz NRK-a iznosio je oko 99 000 tona u 2009., dok je u 2010. premašio 152 000 i zatim se u 2011. smanjio na oko 109 000 tona. To kretanje pokazuje jasan porast uvoza od 2009. nadalje. Od 2011. kineski se uvoz povećao za 20 % u smislu količine, čime je vratio tržišni udio od dvaju postotnih bodova. |
| --- | --- |

(221)

Količina uvoza iz NRK-a smanjila se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja, a njegov tržišni udio za 17 %. Međutim, 2010. nije primjerena referentna godina i kretanje uvoza analiziralo bi se točnije kad bi se u obzir uzela i 2009., kako je prikazano u prethodnoj tablici. Znatno gomilanje kineskih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana uvoznika iz Unije prije uvođenja privremenih mjera u rujnu 2010. obilježilo je tu godinu. Ispitnim postupkom zaista se pokazalo da su tijekom prvih devet mjeseci 2010. iz NRK-a uvezene znatno veće količine od uobičajenih. Uvoz iz NRK-a iznosio je oko 99 000 tona u 2009., dok je u 2010. premašio 152 000 i zatim se u 2011. smanjio na oko 109 000 tona. To kretanje pokazuje jasan porast uvoza od 2009. nadalje. Od 2011. kineski se uvoz povećao za 20 % u smislu količine, čime je vratio tržišni udio od dvaju postotnih bodova.

| (222) | Nekoliko strana ponovilo je tvrdnje da su se uvoz iz NRK-a i njegov tržišni udio smanjili između 2010. i kraja RIP-a te da stoga nije dokazano znatno povećanje uvoza kako se zahtijeva u skladu s člankom 3. stavkom 2. ADA-e i člankom 15. stavkom 2. SSKM-a. Nadalje, te strane tvrde da 2009. nije primjerena referentna godina zbog sljedećih razloga: i. u Osnovnoj antidampinškoj uredbi i Osnovnoj antisubvencijskoj uredbi ne postoji pravna osnova, a Meksički odbor za čelične cijevi tvrdio je da „tijelo koje provodi ispitni postupak ne bi smjelo upotrijebiti vremenske podskupove unutar nekog razdoblja”, ii. ne postoje dokazi za tvrdnju da je uvoz iz 2010. bio rezultat gomilanja zaliha i iii. podaci za 2009. nisu uzeti u obzir ni za jedan drugi aspekt procjene štete, zbog čega ta procjena nije objektivna. |
| --- | --- |

(222)

Nekoliko strana ponovilo je tvrdnje da su se uvoz iz NRK-a i njegov tržišni udio smanjili između 2010. i kraja RIP-a te da stoga nije dokazano znatno povećanje uvoza kako se zahtijeva u skladu s člankom 3. stavkom 2. ADA-e i člankom 15. stavkom 2. SSKM-a. Nadalje, te strane tvrde da 2009. nije primjerena referentna godina zbog sljedećih razloga: i. u Osnovnoj antidampinškoj uredbi i Osnovnoj antisubvencijskoj uredbi ne postoji pravna osnova, a Meksički odbor za čelične cijevi tvrdio je da „tijelo koje provodi ispitni postupak ne bi smjelo upotrijebiti vremenske podskupove unutar nekog razdoblja”, ii. ne postoje dokazi za tvrdnju da je uvoz iz 2010. bio rezultat gomilanja zaliha i iii. podaci za 2009. nisu uzeti u obzir ni za jedan drugi aspekt procjene štete, zbog čega ta procjena nije objektivna.

| (223) | Što se tiče prve i treće tvrdnje, u Osnovnoj antidampinškoj i Osnovnoj antisubvencijskoj uredbi, koje čine primjenjivo pravo, nije detaljno određeno koje je razdoblje potrebno uzeti u obzir za potrebe analize kretanja. Stoga ne postoji razlog zbog kojeg se 2009. ne bi mogla uzeti u obzir radi analiziranja kretanja uvoza iz NRK-a. Time se ne umanjuje objektivnost analize. Dapače, time se dopunjava analiza u pogledu stanja industrije Unije. Godina 2009. uzeta je u obzir uz razmatrano razdoblje samo u pogledu specifičnih pokazatelja štete koji se odnose na kineski uvoz, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 219. Za ostale pokazatelje štete nisu postojali objektivni razlozi zbog kojih se sve godine razmatranog razdoblja ne bi u potpunosti uzele u obzir. |
| --- | --- |

(223)

Što se tiče prve i treće tvrdnje, u Osnovnoj antidampinškoj i Osnovnoj antisubvencijskoj uredbi, koje čine primjenjivo pravo, nije detaljno određeno koje je razdoblje potrebno uzeti u obzir za potrebe analize kretanja. Stoga ne postoji razlog zbog kojeg se 2009. ne bi mogla uzeti u obzir radi analiziranja kretanja uvoza iz NRK-a. Time se ne umanjuje objektivnost analize. Dapače, time se dopunjava analiza u pogledu stanja industrije Unije. Godina 2009. uzeta je u obzir uz razmatrano razdoblje samo u pogledu specifičnih pokazatelja štete koji se odnose na kineski uvoz, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 219. Za ostale pokazatelje štete nisu postojali objektivni razlozi zbog kojih se sve godine razmatranog razdoblja ne bi u potpunosti uzele u obzir.

| (224) | Što se tiče druge tvrdnje, učinak gomilanja zaliha pokazao se vrlo jasno u mjesečnim podacima o uvozu dobivenima iz baze podataka uspostavljene u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne antidampinške uredbe (vidjeti grafikon 1. u nastavku) (34). Prije uvođenja privremenih mjera uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a jako se povećao u drugom i trećem tromjesečju 2010. (za potrošnju prije kraja 2010./početka 2010. zbog ograničenog roka trajanja). To nije odgovaralo sličnom povećanju potrošnje, što upućuje na to da je taj uvoz izvršen radi gomilanja zaliha zbog predviđenog uvoza mjera. Vlada NRK-a nije dostavila drugo objašnjenje za to povećanje i Komisija stoga može razumno smatrati da je prije uvođenja privremenih mjera krajem 2010. došlo do gomilanja zaliha. Dodatan je dokaz za to činjenica da je razina mjesečnog uvoza iz NRK-a u razdoblju između privremenih i konačnih mjera (četvrto tromjesečje 2010. i prvo tromjesečje 2011.) bila vrlo niska. Kad su mjere snižene u konačnoj fazi (u ožujku 2011.), mjesečne razine uvoza ponovno su se povećale na stabilnu razinu.

  Grafikon 1.


  Uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a (mjesečna količina)



  Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6. |
| --- | --- |

(224)

Što se tiče druge tvrdnje, učinak gomilanja zaliha pokazao se vrlo jasno u mjesečnim podacima o uvozu dobivenima iz baze podataka uspostavljene u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne antidampinške uredbe (vidjeti grafikon 1. u nastavku) (34). Prije uvođenja privremenih mjera uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a jako se povećao u drugom i trećem tromjesečju 2010. (za potrošnju prije kraja 2010./početka 2010. zbog ograničenog roka trajanja). To nije odgovaralo sličnom povećanju potrošnje, što upućuje na to da je taj uvoz izvršen radi gomilanja zaliha zbog predviđenog uvoza mjera. Vlada NRK-a nije dostavila drugo objašnjenje za to povećanje i Komisija stoga može razumno smatrati da je prije uvođenja privremenih mjera krajem 2010. došlo do gomilanja zaliha. Dodatan je dokaz za to činjenica da je razina mjesečnog uvoza iz NRK-a u razdoblju između privremenih i konačnih mjera (četvrto tromjesečje 2010. i prvo tromjesečje 2011.) bila vrlo niska. Kad su mjere snižene u konačnoj fazi (u ožujku 2011.), mjesečne razine uvoza ponovno su se povećale na stabilnu razinu.

Grafikon 1.

Uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a (mjesečna količina)

Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.

3.2.   Cijene dampinškog i subvencioniranog uvoza

| (225) | Kineske uvozne cijene (isključujući antidampinške pristojbe na snazi) razvijale su se na sljedeći način:

  Tablica 3.


  Uvozne cijene | 2010. | 2011. | 2012. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna cijena CIF (EUR/tona) | 911 | 877 | 892 | 834 |
| Indeks (2010. = 100) | 100 | 96 | 98 | 92 |
| Izvor: Eurostat (COMEXT) |

(225)

Kineske uvozne cijene (isključujući antidampinške pristojbe na snazi) razvijale su se na sljedeći način:

Tablica 3.

Uvozne cijene

2010.

2011.

2012.

RIP

Prosječna cijena CIF (EUR/tona)

911

877

892

834

Indeks (2010. = 100)

100

96

98

92

Izvor: Eurostat (COMEXT)

| (226) | Kineske uvozne cijene CIF (isključujući antidampinške pristojbe na snazi) razvijale su se od 911 EUR/tona na 834 EUR/tona tijekom razmatranog razdoblja. To predstavlja smanjenje od 8 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(226)

Kineske uvozne cijene CIF (isključujući antidampinške pristojbe na snazi) razvijale su se od 911 EUR/tona na 834 EUR/tona tijekom razmatranog razdoblja. To predstavlja smanjenje od 8 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (227) | Vlada NRK-a i jedan korisnik tvrdili su da je usporedba prosječnih uvoznih cijena bez analize ponude proizvoda obmanjujuća. Vlada NRK-a nadalje je tvrdila i da se većina uvoza iz NRK-a sastojala od najjeftinije vrste proizvoda, tj. roving prediva. |
| --- | --- |

(227)

Vlada NRK-a i jedan korisnik tvrdili su da je usporedba prosječnih uvoznih cijena bez analize ponude proizvoda obmanjujuća. Vlada NRK-a nadalje je tvrdila i da se većina uvoza iz NRK-a sastojala od najjeftinije vrste proizvoda, tj. roving prediva.

| (228) | Suprotno toj tvrdnji, ponuda proizvoda u analizi u potpunosti je uzeta u obzir jer je Komisija usporedila prodajne cijene kineskih proizvođača izvoznika s cijenama proizvođača iz Unije u uzorku po vrsti proizvoda. Taj je isti pristup primijenjen i u početnom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(228)

Suprotno toj tvrdnji, ponuda proizvoda u analizi u potpunosti je uzeta u obzir jer je Komisija usporedila prodajne cijene kineskih proizvođača izvoznika s cijenama proizvođača iz Unije u uzorku po vrsti proizvoda. Taj je isti pristup primijenjen i u početnom ispitnom postupku.

| (229) | Nakon konačne objave vlada NRK-a zatražila je kineske uvozne cijene po vrsti proizvoda iz tablice 3. s obzirom na to da su za izračun marži obaranja cijena i štete upotrijebljeni podaci po vrsti proizvoda. |
| --- | --- |

(229)

Nakon konačne objave vlada NRK-a zatražila je kineske uvozne cijene po vrsti proizvoda iz tablice 3. s obzirom na to da su za izračun marži obaranja cijena i štete upotrijebljeni podaci po vrsti proizvoda.

| (230) | Prosječna kineska uvozna cijena iz tablice 3. upotrebljava se za dokazivanje kretanja tijekom razmatranog razdoblja. U tu svrhu prikazivanja kretanja primjereno je upotrijebiti prosječne cijene. Za utvrđivanje obaranja cijena i izračune marže štete upotrijebljeni su podaci po vrsti proizvoda. |
| --- | --- |

(230)

Prosječna kineska uvozna cijena iz tablice 3. upotrebljava se za dokazivanje kretanja tijekom razmatranog razdoblja. U tu svrhu prikazivanja kretanja primjereno je upotrijebiti prosječne cijene. Za utvrđivanje obaranja cijena i izračune marže štete upotrijebljeni su podaci po vrsti proizvoda.

| (231) | Kako bi se utvrdilo obaranje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda koje su proizvođači iz Unije u uzorku naplaćivali nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama po vrsti uvezenog proizvoda koje su kineski proizvođači u uzorku naplaćivali prvom nepovezanom kupcu na tržištu Unije, utvrđenima na razini CIF uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe, antidampinške pristojbe i troškove nastale nakon uvoza. Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu za transakcije na istoj razini trgovine. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak ponderirane prosječne cijene na razini franko tvornica proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Za jednog od glavnih kineskih izvoznika u Uniju pokazala se marža obaranja cijena od 2 % unatoč trenutačnim antidampinškim mjerama (i carinskim pristojbama) koje su dodane uvoznoj cijeni. Velika većina ostalog uvoza izvršena je po cijenama na razini usporedivoj s cijenama Unije. |
| --- | --- |

(231)

Kako bi se utvrdilo obaranje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda koje su proizvođači iz Unije u uzorku naplaćivali nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama po vrsti uvezenog proizvoda koje su kineski proizvođači u uzorku naplaćivali prvom nepovezanom kupcu na tržištu Unije, utvrđenima na razini CIF uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe, antidampinške pristojbe i troškove nastale nakon uvoza. Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu za transakcije na istoj razini trgovine. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak ponderirane prosječne cijene na razini franko tvornica proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Za jednog od glavnih kineskih izvoznika u Uniju pokazala se marža obaranja cijena od 2 % unatoč trenutačnim antidampinškim mjerama (i carinskim pristojbama) koje su dodane uvoznoj cijeni. Velika većina ostalog uvoza izvršena je po cijenama na razini usporedivoj s cijenama Unije.

| (232) | Nakon konačne objave jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da u pogledu triju PCN-ova postoje greške u vrijednostima CIF. |
| --- | --- |

(232)

Nakon konačne objave jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da u pogledu triju PCN-ova postoje greške u vrijednostima CIF.

| (233) | Ta je tvrdnja bila točna i Komisija je prilagodila predmetne vrijednosti CIF, što je dovelo do male promjene u maržama obaranja cijena za tog proizvođača izvoznika (vidjeti uvodnu izjavu 440.). |
| --- | --- |

(233)

Ta je tvrdnja bila točna i Komisija je prilagodila predmetne vrijednosti CIF, što je dovelo do male promjene u maržama obaranja cijena za tog proizvođača izvoznika (vidjeti uvodnu izjavu 440.).

| (234) | Nekoliko strana tvrdilo je da tijekom RIP-a nije bilo znatnog obaranja cijena. Te su strane navele da je marža obaranja cijena od 2 % za jednog izvoznika gotovo na razini de minimis i da je nije moguće smatrati znatnom. Osim toga, uputile su na praksu Komisije u skladu s kojom se smatralo da ograničeno obaranje cijena ili obaranje cijena od 6 % nema učinak na općenitu razinu cijena u Uniji zbog ograničene količine izvoza. |
| --- | --- |

(234)

Nekoliko strana tvrdilo je da tijekom RIP-a nije bilo znatnog obaranja cijena. Te su strane navele da je marža obaranja cijena od 2 % za jednog izvoznika gotovo na razini de minimis i da je nije moguće smatrati znatnom. Osim toga, uputile su na praksu Komisije u skladu s kojom se smatralo da ograničeno obaranje cijena ili obaranje cijena od 6 % nema učinak na općenitu razinu cijena u Uniji zbog ograničene količine izvoza.

| (235) | Unatoč trenutačnim antidampinškim pristojbama, obaranje cijena i dalje je prisutno. Upućivanje na praksu Komisije obmanjujuće je. U predmetu u pogledu „gustog natrijeva karbonata” (35) za obaranje cijena od 6 % smatralo se da gotovo da i nema učinak na općenite razine cijena zbog ograničene količine uvoza i tržišnog udjela zemlje izvoznice od 1,4 %. Za usporedbu, tržišni udio NRK-a u RIP-u iznosi između 15 % i 20 %. U predmetu o „određenim sustavima za lasersko optičko čitanje” (36) radilo se o ograničenom obaranju cijena za predmetni uvoz u pogledu i. velikog povećanja potrošnje u Uniji (129 %) i ii. naravi predmetnog proizvoda, tj. proizvoda koji nije homogen i ima brojna raznolika svojstva i tehničke razlike te podliježe brzom tehnološkom razvoju. U trenutačnim ispitnim postupcima tržište predmetnog proizvoda potpuno je drukčije zbog čega se razmjeri obaranja cijena moraju razmotriti točno u tom tržišnom kontekstu. Predmetni proizvod je osnovni homogeni proizvod za ojačanje na tržištu koje je relativno stabilno. Takvo je tržište osjetljivije na razlike u cijenama te čak i mala razlika u cijeni može imati velik utjecaj na tržište. Stoga se zbog činjenice da nije bilo znatnijeg obaranja cijena ne mijenjaju zaključci Komisije. Dapače, taj je element u potpunosti uzet u obzir u procjeni. U svakom slučaju, svaki se predmet procjenjuje zasebno, a ukupna slika o šteti sastoji se od brojnih pokazatelja od kojih nijedan nema presudnu važnost. |
| --- | --- |

(235)

Unatoč trenutačnim antidampinškim pristojbama, obaranje cijena i dalje je prisutno. Upućivanje na praksu Komisije obmanjujuće je. U predmetu u pogledu „gustog natrijeva karbonata” (35) za obaranje cijena od 6 % smatralo se da gotovo da i nema učinak na općenite razine cijena zbog ograničene količine uvoza i tržišnog udjela zemlje izvoznice od 1,4 %. Za usporedbu, tržišni udio NRK-a u RIP-u iznosi između 15 % i 20 %. U predmetu o „određenim sustavima za lasersko optičko čitanje” (36) radilo se o ograničenom obaranju cijena za predmetni uvoz u pogledu i. velikog povećanja potrošnje u Uniji (129 %) i ii. naravi predmetnog proizvoda, tj. proizvoda koji nije homogen i ima brojna raznolika svojstva i tehničke razlike te podliježe brzom tehnološkom razvoju. U trenutačnim ispitnim postupcima tržište predmetnog proizvoda potpuno je drukčije zbog čega se razmjeri obaranja cijena moraju razmotriti točno u tom tržišnom kontekstu. Predmetni proizvod je osnovni homogeni proizvod za ojačanje na tržištu koje je relativno stabilno. Takvo je tržište osjetljivije na razlike u cijenama te čak i mala razlika u cijeni može imati velik utjecaj na tržište. Stoga se zbog činjenice da nije bilo znatnijeg obaranja cijena ne mijenjaju zaključci Komisije. Dapače, taj je element u potpunosti uzet u obzir u procjeni. U svakom slučaju, svaki se predmet procjenjuje zasebno, a ukupna slika o šteti sastoji se od brojnih pokazatelja od kojih nijedan nema presudnu važnost.

4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

| (236) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 8. stavkom 4. Osnovne antisubvencijske uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog i subvencioniranog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(236)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 8. stavkom 4. Osnovne antisubvencijske uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog i subvencioniranog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (237) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 17. – 25., za utvrđivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije provedeno je uzorkovanje. |
| --- | --- |

(237)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 17. – 25., za utvrđivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije provedeno je uzorkovanje.

| (238) | Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz pritužbe i zahtjeva za reviziju te iz naknadnih podnesaka i statističkih podataka i radi provjere ih usporedila sa statističkim podacima kad je to bilo moguće. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(238)

Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz pritužbe i zahtjeva za reviziju te iz naknadnih podnesaka i statističkih podataka i radi provjere ih usporedila sa statističkim podacima kad je to bilo moguće. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (239) | Makroekonomski pokazatelji su sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, količina prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i marže subvencije te oporavak od prethodnog dampinga ili subvencioniranja. |
| --- | --- |

(239)

Makroekonomski pokazatelji su sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, količina prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i marže subvencije te oporavak od prethodnog dampinga ili subvencioniranja.

| (240) | Mikroekonomski pokazatelji su sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(240)

Mikroekonomski pokazatelji su sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

5.   Makroekonomski pokazatelji

5.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (241) | Razlike u godišnjoj proizvodnji česte su za industriju Unije s obzirom na to da je peći potrebno ponovno izgraditi svakih sedam do deset godina, zbog čega nastaje veća količina proizvodnje u godini prije toga radi prikupljanja zaliha i manja razina proizvodnje u godini kada je peć izvan pogona radi ponovne izgradnje. Kad je peć izvan pogona radi ponovne izgradnje, i proizvodni kapacitet bit će niži te godine. |
| --- | --- |

(241)

Razlike u godišnjoj proizvodnji česte su za industriju Unije s obzirom na to da je peći potrebno ponovno izgraditi svakih sedam do deset godina, zbog čega nastaje veća količina proizvodnje u godini prije toga radi prikupljanja zaliha i manja razina proizvodnje u godini kada je peć izvan pogona radi ponovne izgradnje. Kad je peć izvan pogona radi ponovne izgradnje, i proizvodni kapacitet bit će niži te godine.

| (242) | Uzimajući u obzir ta ograničenja, ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 4.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2010. | 2011. | 2012. | RIP. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina proizvodnje (u tonama) | 560 000 – 610 000 | 580 000 – 630 000 | 510 000 – 560 000 | 530 000 – 580 000 |
| Indeks | 100 | 103 | 92 | 95 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 670 000 – 720 000 | 680 000 – 730 000 | 650 000 – 700 000 | 640 000 – 690 000 |
| Indeks | 100 | 101 | 97 | 96 |
| Iskorištenost kapaciteta | 84 % | 86 % | 81 % | 84 % |
| Indeks | 100 | 102 | 95 | 99 |
| Izvor: Podaci udruženja APFE |

(242)

Uzimajući u obzir ta ograničenja, ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 4.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2010.

2011.

2012.

RIP.

Količina proizvodnje (u tonama)

560 000 – 610 000

580 000 – 630 000

510 000 – 560 000

530 000 – 580 000

Indeks

100

103

92

95

Proizvodni kapacitet (u tonama)

670 000 – 720 000

680 000 – 730 000

650 000 – 700 000

640 000 – 690 000

Indeks

100

101

97

96

Iskorištenost kapaciteta

84 %

86 %

81 %

84 %

Indeks

100

102

95

99

Izvor: Podaci udruženja APFE

| (243) | U kontekstu povećane potrošnje u Uniji (za 3 %) proizvodnja predmetnog proizvoda industrije Unije smanjila se za 5 % između 2010. i RIP-a. Proizvodni kapacitet jednako se tako smanjio između 2010. i RIP-a za oko 4 %. Iskorištenost kapaciteta ostala je relativno stabilna tijekom razmatranog razdoblja, osim pada u 2012. |
| --- | --- |

(243)

U kontekstu povećane potrošnje u Uniji (za 3 %) proizvodnja predmetnog proizvoda industrije Unije smanjila se za 5 % između 2010. i RIP-a. Proizvodni kapacitet jednako se tako smanjio između 2010. i RIP-a za oko 4 %. Iskorištenost kapaciteta ostala je relativno stabilna tijekom razmatranog razdoblja, osim pada u 2012.

| (244) | Pad proizvodnje za 11 postotnih podova i pad proizvodnog kapaciteta za 4 postotna boda moguće je uočiti između 2011. i 2012. To je rezultat restrukturiranja industrije Unije i zatvaranja nekih proizvodnih postrojenja. Proizvođač filamentnih staklenih vlakana Ahlstrom obustavio je proizvodnju krajem 2011., a društvo Owens Corning Vado Ligure iz Italije zatvorilo je postrojenje u 2012. jer se nije moglo oporaviti od dampinškog uvoza. Međutim, industrija Unije vjeruje da nakon restrukturiranja i ponovne uspostave poštenih uvjeta tržišnog natjecanja može ostati održiva industrija, čime se objašnjava zašto i dalje ulaže u ponovnu izgradnju postojećih peći. |
| --- | --- |

(244)

Pad proizvodnje za 11 postotnih podova i pad proizvodnog kapaciteta za 4 postotna boda moguće je uočiti između 2011. i 2012. To je rezultat restrukturiranja industrije Unije i zatvaranja nekih proizvodnih postrojenja. Proizvođač filamentnih staklenih vlakana Ahlstrom obustavio je proizvodnju krajem 2011., a društvo Owens Corning Vado Ligure iz Italije zatvorilo je postrojenje u 2012. jer se nije moglo oporaviti od dampinškog uvoza. Međutim, industrija Unije vjeruje da nakon restrukturiranja i ponovne uspostave poštenih uvjeta tržišnog natjecanja može ostati održiva industrija, čime se objašnjava zašto i dalje ulaže u ponovnu izgradnju postojećih peći.

| (245) | Nakon konačne objave vlada NRK-a tvrdila je da je Komisija upotrijebila vijek trajanja peći kraći od prosječnog i da je zbog toga došlo do znatnih neučinkovitosti u ulaganjima proizvođača iz Unije i njihovoj upotrebi peći. |
| --- | --- |

(245)

Nakon konačne objave vlada NRK-a tvrdila je da je Komisija upotrijebila vijek trajanja peći kraći od prosječnog i da je zbog toga došlo do znatnih neučinkovitosti u ulaganjima proizvođača iz Unije i njihovoj upotrebi peći.

| (246) | Dokazano je da su odluke industrije Unije o ponovnoj izgradnji peći donesene na temelju razmatranja o proizvodnji i energetskoj učinkovitosti. Nisu postojale naznake da je vijek trajanja peći kako su ga primijenili proizvođači iz Unije u uzorku predstavljao lošu praksu u toj industriji i da nije bio u skladu sa zahtjevima ponude proizvoda. |
| --- | --- |

(246)

Dokazano je da su odluke industrije Unije o ponovnoj izgradnji peći donesene na temelju razmatranja o proizvodnji i energetskoj učinkovitosti. Nisu postojale naznake da je vijek trajanja peći kako su ga primijenili proizvođači iz Unije u uzorku predstavljao lošu praksu u toj industriji i da nije bio u skladu sa zahtjevima ponude proizvoda.

| (247) | Nekoliko strana tvrdilo je da se mora razmatrati razdoblje duže od razdoblja između 2010. i RIP-a, posebno zbog troškova ponovne izgradnje peći koji bi utjecali na sve makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje. Vlada NRK-a tvrdila je da o godinama u kojima su proizvođači iz Unije ponovno gradili peći nisu objavljeni nikakvi podaci i informacije. |
| --- | --- |

(247)

Nekoliko strana tvrdilo je da se mora razmatrati razdoblje duže od razdoblja između 2010. i RIP-a, posebno zbog troškova ponovne izgradnje peći koji bi utjecali na sve makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje. Vlada NRK-a tvrdila je da o godinama u kojima su proizvođači iz Unije ponovno gradili peći nisu objavljeni nikakvi podaci i informacije.

| (248) | Ponovne izgradnje peći svojstvene su predmetnoj industriji te se ponavljaju. Bitne su za osiguranje nastavka rada i zadržavanja kapaciteta. Provedena ulaganja u istraživanja i razvoj izravno su povezana s operativnim kapacitetom i omogućivanjem razvoja proizvoda prilagođenih potrebama kupaca. Stoga ta ulaganja nisu ograničena na razmatrano razdoblje. Neovisno o razmatranom razdoblju, uvijek će biti prisutni učinci popravaka ili ponovne izgradnje peći na količinu proizvodnje. Podaci specifični za pojedina društva u odnosu na razdoblja ponovne izgradnje peći smatraju se povjerljivima. |
| --- | --- |

(248)

Ponovne izgradnje peći svojstvene su predmetnoj industriji te se ponavljaju. Bitne su za osiguranje nastavka rada i zadržavanja kapaciteta. Provedena ulaganja u istraživanja i razvoj izravno su povezana s operativnim kapacitetom i omogućivanjem razvoja proizvoda prilagođenih potrebama kupaca. Stoga ta ulaganja nisu ograničena na razmatrano razdoblje. Neovisno o razmatranom razdoblju, uvijek će biti prisutni učinci popravaka ili ponovne izgradnje peći na količinu proizvodnje. Podaci specifični za pojedina društva u odnosu na razdoblja ponovne izgradnje peći smatraju se povjerljivima.

| (249) | Jedan je korisnik tvrdio i da je industrija Unije mogla izbjeći sve štetne učinke (subvencioniranog i dampinškog uvoza) jer je iskorištenost kapaciteta ostala relativno stabilna tijekom razdoblja od 2010. do kraja RIP-a. |
| --- | --- |

(249)

Jedan je korisnik tvrdio i da je industrija Unije mogla izbjeći sve štetne učinke (subvencioniranog i dampinškog uvoza) jer je iskorištenost kapaciteta ostala relativno stabilna tijekom razdoblja od 2010. do kraja RIP-a.

| (250) | Proizvodnja istovjetnog proizvoda neprekidan je proces koji se ne može prilagoditi kratkoročnim fluktuacijama potražnje. Tu je relativno stabilnu iskorištenost kapaciteta nužno razmotriti u kontekstu smanjenja proizvodnog kapaciteta. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(250)

Proizvodnja istovjetnog proizvoda neprekidan je proces koji se ne može prilagoditi kratkoročnim fluktuacijama potražnje. Tu je relativno stabilnu iskorištenost kapaciteta nužno razmotriti u kontekstu smanjenja proizvodnog kapaciteta. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

5.2.   Količina prodaje i tržišni udio

| (251) | Količina prodaje industrije Unije na slobodnom tržištu Unije i količina vlastite prodaje na tržištu Unije te predmetni tržišni udjeli tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Količina prodaje i tržišni udio | 2010. | 2011. | 2012. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina prodaje na slobodnom tržištu Unije (u tonama) | 420 000 – 470 000 | 390 000 – 440 000 | 400 000 – 450 000 | 420 000 – 470 000 |
| Indeks | 100 | 94 | 96 | 99 |
| Tržišni udio prodaje na slobodnom tržištu | 58 % – 63 % | 56 % – 61 % | 55 % – 60 % | 56 % – 61 % |
| Indeks | 100 | 96 | 95 | 97 |
| Količina vlastite prodaje na tržištu Unije (u tonama) | 20 000 – 70 000 | 30 000 – 80 000 | 30 000 – 80 000 | 30 000 – 80 000 |
| Indeks | 100 | 114 | 123 | 121 |
| Tržišni udio vlastite prodaje na tržištu | 4 % – 9 % | 5 % – 10 % | 5 % – 10 % | 5 % – 10 % |
| Indeks | 100 | 117 | 122 | 118 |
| Izvor: Podaci udruženja APFE |

(251)

Količina prodaje industrije Unije na slobodnom tržištu Unije i količina vlastite prodaje na tržištu Unije te predmetni tržišni udjeli tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Količina prodaje i tržišni udio

2010.

2011.

2012.

RIP

Količina prodaje na slobodnom tržištu Unije (u tonama)

420 000 – 470 000

390 000 – 440 000

400 000 – 450 000

420 000 – 470 000

Indeks

100

94

96

99

Tržišni udio prodaje na slobodnom tržištu

58 % – 63 %

56 % – 61 %

55 % – 60 %

56 % – 61 %

Indeks

100

96

95

97

Količina vlastite prodaje na tržištu Unije (u tonama)

20 000 – 70 000

30 000 – 80 000

30 000 – 80 000

30 000 – 80 000

Indeks

100

114

123

121

Tržišni udio vlastite prodaje na tržištu

4 % – 9 %

5 % – 10 %

5 % – 10 %

5 % – 10 %

Indeks

100

117

122

118

Izvor: Podaci udruženja APFE

| (252) | Tijekom razmatranog razdoblja količina prodaje na slobodnom tržištu proizvoda od filamentnih staklenih vlakana industrije Unije (odnosno nepovezanim kupcima) blago se smanjila za 1 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, u kontekstu povećanja potrošnje u Uniji za 3 %, na temelju toga došlo je do pada tržišnog udjela industrije Unije sa 58 % do 62 % u 2010. na 56 % do 60 % tijekom RIP-a. Niža količina prodaje u 2011. posljedica je učinka gomilanja kineskog uvoza u 2010. koji je postupno došao na tržište u 2011. |
| --- | --- |

(252)

Tijekom razmatranog razdoblja količina prodaje na slobodnom tržištu proizvoda od filamentnih staklenih vlakana industrije Unije (odnosno nepovezanim kupcima) blago se smanjila za 1 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, u kontekstu povećanja potrošnje u Uniji za 3 %, na temelju toga došlo je do pada tržišnog udjela industrije Unije sa 58 % do 62 % u 2010. na 56 % do 60 % tijekom RIP-a. Niža količina prodaje u 2011. posljedica je učinka gomilanja kineskog uvoza u 2010. koji je postupno došao na tržište u 2011.

| (253) | Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije na vlastitom tržištu činila je između 11 % i 14 % ukupne prodaje (na slobodnom tržištu i vlastitom) industrije Unije na tržištu Unije. Prodaja na vlastitom tržištu povećavala se između 2010. i 2012. te se nakon toga stabilizirala u RIP-u. Povećanje prodaje na vlastitom tržištu između 2010. i 2011. u apsolutnom je smislu ograničeno. |
| --- | --- |

(253)

Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije na vlastitom tržištu činila je između 11 % i 14 % ukupne prodaje (na slobodnom tržištu i vlastitom) industrije Unije na tržištu Unije. Prodaja na vlastitom tržištu povećavala se između 2010. i 2012. te se nakon toga stabilizirala u RIP-u. Povećanje prodaje na vlastitom tržištu između 2010. i 2011. u apsolutnom je smislu ograničeno.

5.3.   Zaposlenost i produktivnost

| (254) | Zaposlenost i produktivnost proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Zaposlenost i produktivnost | 2010. | 2011. | 2012. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 3 450 – 3 950 | 3 350 – 3 850 | 3 200 – 3 700 | 3 000 – 3 500 |
| Indeks | 100 | 97 | 95 | 89 |
| Produktivnost (jedinica/zaposlenik) | 153 | 163 | 150 | 164 |
| Indeks | 100 | 106 | 98 | 107 |
| Izvor: Podaci udruženja APFE |

(254)

Zaposlenost i produktivnost proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 6.

Zaposlenost i produktivnost

2010.

2011.

2012.

RIP

Broj zaposlenika

3 450 – 3 950

3 350 – 3 850

3 200 – 3 700

3 000 – 3 500

Indeks

100

97

95

89

Produktivnost (jedinica/zaposlenik)

153

163

150

164

Indeks

100

106

98

107

Izvor: Podaci udruženja APFE

| (255) | Razina zaposlenosti proizvođača iz Unije pokazuje da je industrija Unije pokušala racionalizirati proizvodnju tijekom razmatranog razdoblja kako bi smanjila troškove proizvodnje. Broj zaposlenika tijekom razmatranog razdoblja zaista se smanjio za 11 %. |
| --- | --- |

(255)

Razina zaposlenosti proizvođača iz Unije pokazuje da je industrija Unije pokušala racionalizirati proizvodnju tijekom razmatranog razdoblja kako bi smanjila troškove proizvodnje. Broj zaposlenika tijekom razmatranog razdoblja zaista se smanjio za 11 %.

| (256) | Zajednički učinak promjene broja zaposlenika i količine proizvodnje tijekom istog razmatranog razdoblja doveo je do povećanja produktivnosti radne snage proizvođača iz Unije od 7 % između 2010. i RIP-a mjerene kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku godišnje. |
| --- | --- |

(256)

Zajednički učinak promjene broja zaposlenika i količine proizvodnje tijekom istog razmatranog razdoblja doveo je do povećanja produktivnosti radne snage proizvođača iz Unije od 7 % između 2010. i RIP-a mjerene kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku godišnje.

5.4.   Rast

| (257) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 217., potrošnja u Uniji povećala se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. S obzirom na brojne primjene istovjetnog proizvoda, industrija Unije i korisnici očekuju da će se taj rast nastaviti u bliskoj budućnosti. |
| --- | --- |

(257)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 217., potrošnja u Uniji povećala se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. S obzirom na brojne primjene istovjetnog proizvoda, industrija Unije i korisnici očekuju da će se taj rast nastaviti u bliskoj budućnosti.

5.5.   Visina dampinške marže i marže subvencije te oporavak od prethodnog dampinga ili subvencioniranja

| (258) | Industrija Unije trpjela je štetu zbog dampinškog uvoza iz NRK-a do 2011. kad su na snagu stupile pristojbe. Pristojbe na snazi protiv uvoza iz NRK-a namijenjene su omogućavanju poštenih tržišnih uvjeta u kojima bi se industrija Unije mogla pošteno natjecati s tim uvozom na tržištu i oporaviti se od pretrpljene štete. |
| --- | --- |

(258)

Industrija Unije trpjela je štetu zbog dampinškog uvoza iz NRK-a do 2011. kad su na snagu stupile pristojbe. Pristojbe na snazi protiv uvoza iz NRK-a namijenjene su omogućavanju poštenih tržišnih uvjeta u kojima bi se industrija Unije mogla pošteno natjecati s tim uvozom na tržištu i oporaviti se od pretrpljene štete.

| (259) | Međutim, to se nije dogodilo. Industrija Unije sada ponovno ostvaruje gubitke te je nastavila gubiti tržišni udio, iako se potrošnja u Uniji povećala. Uvoz iz NRK-a nastavio je pritjecati po vrlo niskim cijenama te se povećao njegov tržišni udio. Tržišni udio kineskog uvoza bio je u razdoblju ispitnog postupka 3 postotna boda veći od razine prije uvođenja pristojbi (37). Industrija Unije restrukturirala se i zatvorila neka postrojenja (vidjeti uvodnu izjavu 244.). Jasno je da nije došlo do oporavka od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(259)

Međutim, to se nije dogodilo. Industrija Unije sada ponovno ostvaruje gubitke te je nastavila gubiti tržišni udio, iako se potrošnja u Uniji povećala. Uvoz iz NRK-a nastavio je pritjecati po vrlo niskim cijenama te se povećao njegov tržišni udio. Tržišni udio kineskog uvoza bio je u razdoblju ispitnog postupka 3 postotna boda veći od razine prije uvođenja pristojbi (37). Industrija Unije restrukturirala se i zatvorila neka postrojenja (vidjeti uvodnu izjavu 244.). Jasno je da nije došlo do oporavka od prethodnog dampinga.

| (260) | S obzirom na razinu količine, tržišnog udjela i cijena dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a i uzimajući u obzir postojeće dampinške marže (9,6 % i 29,7 %) (38), utjecaj na stanje industrije Unije može se smatrati znatnim. |
| --- | --- |

(260)

S obzirom na razinu količine, tržišnog udjela i cijena dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a i uzimajući u obzir postojeće dampinške marže (9,6 % i 29,7 %) (38), utjecaj na stanje industrije Unije može se smatrati znatnim.

| (261) | Budući da je ovo prvi antisubvencijski ispitni postupak u vezi s predmetnim proizvodom, oporavak od prethodnog dampinga nije bitna stavka u ocjeni. |
| --- | --- |

(261)

Budući da je ovo prvi antisubvencijski ispitni postupak u vezi s predmetnim proizvodom, oporavak od prethodnog dampinga nije bitna stavka u ocjeni.

6.   Mikroekonomski pokazatelji

6.1.   Cijene

| (262) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Prodajne cijene na slobodnom tržištu i na tržištu vlastite prodaje u Uniji | 2010. | 2011. | 2012. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena na razini franko tvornica na slobodnom tržištu u Uniji (EUR/tona) | 1 061 | 1 144 | 1 070 | 1 035 |
| Indeks (2010. = 100) | 100 | 108 | 101 | 98 |
| Prosječna jedinična prodajna cijena na razini franko tvornica na tržištu vlastite prodaje u Uniji (EUR/tona) | 1 006 | 1 031 | 1 027 | 989 |
| Indeks (2010. = 100) | 100 | 103 | 102 | 98 |
| Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku |

(262)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Prodajne cijene na slobodnom tržištu i na tržištu vlastite prodaje u Uniji

2010.

2011.

2012.

RIP

Prosječna jedinična prodajna cijena na razini franko tvornica na slobodnom tržištu u Uniji (EUR/tona)

1 061

1 144

1 070

1 035

Indeks (2010. = 100)

100

108

101

98

Prosječna jedinična prodajna cijena na razini franko tvornica na tržištu vlastite prodaje u Uniji (EUR/tona)

1 006

1 031

1 027

989

Indeks (2010. = 100)

100

103

102

98

Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku

| (263) | Jedinične prodajne cijene na slobodnom tržištu pale su za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Budući da su privremene pristojbe stupile na snagu u rujnu 2010., industrija Unije uspjela je u 2011. povećati cijene. Međutim, od 2011. jedinične prodajne cijene pale su za 10 %. |
| --- | --- |

(263)

Jedinične prodajne cijene na slobodnom tržištu pale su za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Budući da su privremene pristojbe stupile na snagu u rujnu 2010., industrija Unije uspjela je u 2011. povećati cijene. Međutim, od 2011. jedinične prodajne cijene pale su za 10 %.

| (264) | Što se tiče jediničnih prodajnih cijena na tržištu vlastite prodaje (tj. transfernih cijena), one su pratile jednako kretanje kao jedinične prodajne cijene na slobodnom tržištu te je industrija Unije povećala prodajne cijene na tržištu vlastite prodaje u 2011., da bi te jedinične prodajne cijene nakon toga pale za 4 %. |
| --- | --- |

(264)

Što se tiče jediničnih prodajnih cijena na tržištu vlastite prodaje (tj. transfernih cijena), one su pratile jednako kretanje kao jedinične prodajne cijene na slobodnom tržištu te je industrija Unije povećala prodajne cijene na tržištu vlastite prodaje u 2011., da bi te jedinične prodajne cijene nakon toga pale za 4 %.

6.2.   Prosječni jedinični trošak proizvodnje

| (265) | Jedinični trošak proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja razvijao se na sljedeći način:

  Tablica 8.


  Jedinični trošak proizvodnje | 2010. | 2011. | 2012. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 964 | 990 | 1 032 | 976 |
| Indeks (2010. = 100) | 100 | 103 | 107 | 101 |
| Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku |

(265)

Jedinični trošak proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja razvijao se na sljedeći način:

Tablica 8.

Jedinični trošak proizvodnje

2010.

2011.

2012.

RIP

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

964

990

1 032

976

Indeks (2010. = 100)

100

103

107

101

Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku

| (266) | Prosječni jedinični trošak proizvodnje povećao se između 2010. i 2012. Nakon 2012. prosječni jedinični trošak proizvodnje ponovno se smanjio, i to gotovo na razinu iz 2010. Vrhunac iz 2012. pripisuje se posebnoj situaciji povezanoj s ulaganjem jednog od proizvođača iz Unije u uzorku. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja prosječni jedinični trošak proizvodnje povećao se za samo 1 %. |
| --- | --- |

(266)

Prosječni jedinični trošak proizvodnje povećao se između 2010. i 2012. Nakon 2012. prosječni jedinični trošak proizvodnje ponovno se smanjio, i to gotovo na razinu iz 2010. Vrhunac iz 2012. pripisuje se posebnoj situaciji povezanoj s ulaganjem jednog od proizvođača iz Unije u uzorku. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja prosječni jedinični trošak proizvodnje povećao se za samo 1 %.

| (267) | Nekoliko korisnika tvrdilo je da stanje određenog društva ne bi trebalo biti opravdanje za općenite zaključke. Zaključak u pogledu jediničnog troška proizvodnje bio je da je taj trošak razmjerno stabilan. Vrhunac iz 2012. nije utjecao na općenite zaključke. |
| --- | --- |

(267)

Nekoliko korisnika tvrdilo je da stanje određenog društva ne bi trebalo biti opravdanje za općenite zaključke. Zaključak u pogledu jediničnog troška proizvodnje bio je da je taj trošak razmjerno stabilan. Vrhunac iz 2012. nije utjecao na općenite zaključke.

| (268) | Jedinični trošak proizvodnje temelji se na ukupnoj količini proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku. Jedinična prodajna cijena iz tablice 7. temelji se na prodaji nepovezanim kupcima u Uniji. Stoga ta dva pokazatelja imaju različite osnove i nisu izravno usporedivi. |
| --- | --- |

(268)

Jedinični trošak proizvodnje temelji se na ukupnoj količini proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku. Jedinična prodajna cijena iz tablice 7. temelji se na prodaji nepovezanim kupcima u Uniji. Stoga ta dva pokazatelja imaju različite osnove i nisu izravno usporedivi.

| (269) | Nakon konačne objave CCCLA je tvrdio da je nužno da Komisija dostavi dovoljno usporedivih podataka kako bi se procijenilo može li se blago smanjenje prodajnih cijena Unije objasniti varijacijama troškova proizvodnje. |
| --- | --- |

(269)

Nakon konačne objave CCCLA je tvrdio da je nužno da Komisija dostavi dovoljno usporedivih podataka kako bi se procijenilo može li se blago smanjenje prodajnih cijena Unije objasniti varijacijama troškova proizvodnje.

| (270) | Ta dva pokazatelja imaju različitu osnovu te iako apsolutne vrijednosti nisu izravno usporedive, njihova kretanja jesu. |
| --- | --- |

(270)

Ta dva pokazatelja imaju različitu osnovu te iako apsolutne vrijednosti nisu izravno usporedive, njihova kretanja jesu.

6.3.   Troškovi rada

| (271) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2010. | 2011. | 2012. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi po zaposleniku (EUR) | 40 518 | 41 590 | 42 310 | 42 917 |
| Indeks (2010. = 100) | 100 | 103 | 104 | 106 |
| Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku |

(271)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 9.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2010.

2011.

2012.

RIP

Prosječni troškovi po zaposleniku (EUR)

40 518

41 590

42 310

42 917

Indeks (2010. = 100)

100

103

104

106

Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku

| (272) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku blago su se povećali (za 6 %) tijekom razmatranog razdoblja. To je bilo u skladu s indeksom troška rada u zemljama u kojima proizvođači u uzorku imaju poslovni nastan (39). |
| --- | --- |

(272)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku blago su se povećali (za 6 %) tijekom razmatranog razdoblja. To je bilo u skladu s indeksom troška rada u zemljama u kojima proizvođači u uzorku imaju poslovni nastan (39).

6.4.   Zalihe

| (273) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Zalihe | 2010. | 2011. | 2012. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 18 539 | 46 585 | 50 198 | 52 805 |
| Indeks (2010. = 100) | 100 | 251 | 271 | 285 |
| Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku |

(273)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 10.

Zalihe

2010.

2011.

2012.

RIP

Završne zalihe (u tonama)

18 539

46 585

50 198

52 805

Indeks (2010. = 100)

100

251

271

285

Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku

| (274) | Završne su se zalihe prvo znatno povećale u 2011. i zatim nastavile povećavati tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(274)

Završne su se zalihe prvo znatno povećale u 2011. i zatim nastavile povećavati tijekom razmatranog razdoblja.

| (275) | Vlada NRK-a tvrdila je da su razlike u zalihama prijavljene u podacima koje je dostavilo udruženje APFE upućivale na neprijavljenu prodaju, ali ne na štetu u usporedbi s kineskim uvozom. |
| --- | --- |

(275)

Vlada NRK-a tvrdila je da su razlike u zalihama prijavljene u podacima koje je dostavilo udruženje APFE upućivale na neprijavljenu prodaju, ali ne na štetu u usporedbi s kineskim uvozom.

| (276) | Tu je tvrdnju potrebno zanemariti. Komisija je provela analizu mikroekonomskih pokazatelja kao što su razine zaliha na temelju stvarnih podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Ispitivanjem proizvođača iz Unije u uzorku nije otkrivena nikakva neprijavljena prodaja. |
| --- | --- |

(276)

Tu je tvrdnju potrebno zanemariti. Komisija je provela analizu mikroekonomskih pokazatelja kao što su razine zaliha na temelju stvarnih podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Ispitivanjem proizvođača iz Unije u uzorku nije otkrivena nikakva neprijavljena prodaja.

| (277) | Nakon konačne objave jedan korisnik tvrdio je da 2010. nije primjerena referentna godina jer su tada razine zaliha bile neuobičajeno niske u usporedbi s razdobljem između 2006. i listopada 2009. (razdoblje ispitnog postupka iz početnog antidampinškog postupka). |
| --- | --- |

(277)

Nakon konačne objave jedan korisnik tvrdio je da 2010. nije primjerena referentna godina jer su tada razine zaliha bile neuobičajeno niske u usporedbi s razdobljem između 2006. i listopada 2009. (razdoblje ispitnog postupka iz početnog antidampinškog postupka).

| (278) | Ta se tvrdnja odbacuje jer su subjekti u uzorku u trenutačnim ispitnim postupcima drukčiji od uzorka u prethodnom ispitnom postupku, stoga ti podaci nisu usporedivi. Komisija je ispitivanje ograničila na razmatrano razdoblje, posebno u pogledu mikroekonomskih podataka te ne raspolaže podacima u pogledu razina zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razdoblju koje je prethodilo razmatranom razdoblju. Vlada NRK-a tvrdila je da su razine zaliha iz 2011. jednako tako više u pogledu smanjenja potrošnje u Uniji od 3 % te godine. Međutim, taj element nema učinak na kretanje tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(278)

Ta se tvrdnja odbacuje jer su subjekti u uzorku u trenutačnim ispitnim postupcima drukčiji od uzorka u prethodnom ispitnom postupku, stoga ti podaci nisu usporedivi. Komisija je ispitivanje ograničila na razmatrano razdoblje, posebno u pogledu mikroekonomskih podataka te ne raspolaže podacima u pogledu razina zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razdoblju koje je prethodilo razmatranom razdoblju. Vlada NRK-a tvrdila je da su razine zaliha iz 2011. jednako tako više u pogledu smanjenja potrošnje u Uniji od 3 % te godine. Međutim, taj element nema učinak na kretanje tijekom razmatranog razdoblja.

6.5.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (279) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2010. | 2011. | 2012. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 3 % | 2 % | – 6 % | – 4 % |
| Indeks (2010. = 100) | 100 | 66 | – 200 | – 134 |
| Novčani tok (EUR) | 32 847 910 | 10 978 839 | – 1 297 704 | 14 660 203 |
| Indeks (2010. = 100) | 100 | 33 | – 4 | 45 |
| Ulaganja (EUR) | 7 729 022 | 9 721 478 | 30 738 820 | 32 511 238 |
| Indeks (2010. = 100) | 100 | 126 | 398 | 421 |
| Povrat ulaganja | 2 % | 2 % | – 4 % | – 3 % |
| Indeks (2010. = 100) | 100 | 69 | – 184 | – 137 |
| Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku |

(279)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 11.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2010.

2011.

2012.

RIP

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

3 %

2 %

– 6 %

– 4 %

Indeks (2010. = 100)

100

66

– 200

– 134

Novčani tok (EUR)

32 847 910

10 978 839

– 1 297 704

14 660 203

Indeks (2010. = 100)

100

33

– 4

45

Ulaganja (EUR)

7 729 022

9 721 478

30 738 820

32 511 238

Indeks (2010. = 100)

100

126

398

421

Povrat ulaganja

2 %

2 %

– 4 %

– 3 %

Indeks (2010. = 100)

100

69

– 184

– 137

Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku

| (280) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku znatno se smanjila, s 3 % na – 4 %. |
| --- | --- |

(280)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku znatno se smanjila, s 3 % na – 4 %.

| (281) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok znatno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja (– 55 %). |
| --- | --- |

(281)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok znatno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja (– 55 %).

| (282) | Razina ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku pratila je pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. To je povećanje bilo znatnije u 2012. i tijekom RIP-a. Visoki troškovi ulaganja nastali su zbog ponovne izgradnje peći. U ovoj kapitalno intenzivnoj industriji peći je potrebno ponovno graditi svakih sedam do deset godina, a troškovi povezani s ponovnom izgradnjom peći mogu iznositi od 8 do 13 milijuna EUR (navedeno u rasponu radi povjerljivosti). Ulaganja uključuju i znatne troškove strukturnog ulaganja povezane s potrošnjom slitina za cijevi i njihovu stalnu ponovnu izgradnju. |
| --- | --- |

(282)

Razina ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku pratila je pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. To je povećanje bilo znatnije u 2012. i tijekom RIP-a. Visoki troškovi ulaganja nastali su zbog ponovne izgradnje peći. U ovoj kapitalno intenzivnoj industriji peći je potrebno ponovno graditi svakih sedam do deset godina, a troškovi povezani s ponovnom izgradnjom peći mogu iznositi od 8 do 13 milijuna EUR (navedeno u rasponu radi povjerljivosti). Ulaganja uključuju i znatne troškove strukturnog ulaganja povezane s potrošnjom slitina za cijevi i njihovu stalnu ponovnu izgradnju.

| (283) | Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja jasno je pratio negativno kretanje profitabilnosti. Pogoršanje povrata ulaganja jasan je znak pogoršanja gospodarskog stanja industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(283)

Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja jasno je pratio negativno kretanje profitabilnosti. Pogoršanje povrata ulaganja jasan je znak pogoršanja gospodarskog stanja industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (284) | Prethodno opisana osjetljiva financijska situacija nastala je unatoč povećanju potrošnje tijekom razmatranog razdoblja kako je opisano u uvodnoj izjavi 217. i naporima industrije Unije da racionalizira troškove proizvodnje kako je opisano u uvodnoj izjavi 244. te uvodnoj izjavi 337. u nastavku teksta. |
| --- | --- |

(284)

Prethodno opisana osjetljiva financijska situacija nastala je unatoč povećanju potrošnje tijekom razmatranog razdoblja kako je opisano u uvodnoj izjavi 217. i naporima industrije Unije da racionalizira troškove proizvodnje kako je opisano u uvodnoj izjavi 244. te uvodnoj izjavi 337. u nastavku teksta.

| (285) | Ispitnim postupcima nisu otkrivene nikakve ozbiljne poteškoće proizvođača iz Unije u uzorku s prikupljanjem kapitala. |
| --- | --- |

(285)

Ispitnim postupcima nisu otkrivene nikakve ozbiljne poteškoće proizvođača iz Unije u uzorku s prikupljanjem kapitala.

| (286) | Nakon konačne objave nekoliko je strana napomenulo da su razine ulaganja za razdoblje u 2012. i u RIP-u bile tako visoke da bi ti visoki troškovi ulaganja mogli biti razlog neprofitabilnosti industrije Unije u RIP-u. Vlada NRK-a tvrdila je i da je smanjena profitabilnost izravno povezana s povećanjem troška proizvodnje i gubitkom proizvodnje koji je proizišao iz ponovne izgradnje peći. |
| --- | --- |

(286)

Nakon konačne objave nekoliko je strana napomenulo da su razine ulaganja za razdoblje u 2012. i u RIP-u bile tako visoke da bi ti visoki troškovi ulaganja mogli biti razlog neprofitabilnosti industrije Unije u RIP-u. Vlada NRK-a tvrdila je i da je smanjena profitabilnost izravno povezana s povećanjem troška proizvodnje i gubitkom proizvodnje koji je proizišao iz ponovne izgradnje peći.

| (287) | Kao prvo, 32 milijuna EUR ulaganja u RIP-u od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. djelomično se preklapa s 30 milijuna EUR u 2012. Kao drugo, ulaganja izvršena u tim razdobljima bila su nužna za ponovnu izgradnju peći. Ona se u toj industriji ponavljaju te se razmatra njihovo uključenje u uobičajeni tijek poslovanja kako je navedeno u uvodnim izjavama od 241. do 250. Kao treće, razina ulaganja utjecala je na rezultate industrije Unije tako što zbog nje nastaju dodatni troškovi. Međutim, glavni učinci ulaganja odražavaju se u bilanci, a ne računu dobiti i gubitaka u kojem su prikazani ponovljeni standardni troškovi amortizacije, što znači da se samo na temelju ulaganja ne može objasniti stanje u kojem se ostvaruju gubici. Što se tiče tvrdnje vlade NRK-a, ponovna izgradnja peći pažljivo se planira unaprijed. Kontinuitet opskrbe kupaca osigurava se prikupljanjem zaliha. Konačno, utjecaj tih ulaganja na troškove i rezultate društva proteže se kroz nekoliko godina. |
| --- | --- |

(287)

Kao prvo, 32 milijuna EUR ulaganja u RIP-u od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. djelomično se preklapa s 30 milijuna EUR u 2012. Kao drugo, ulaganja izvršena u tim razdobljima bila su nužna za ponovnu izgradnju peći. Ona se u toj industriji ponavljaju te se razmatra njihovo uključenje u uobičajeni tijek poslovanja kako je navedeno u uvodnim izjavama od 241. do 250. Kao treće, razina ulaganja utjecala je na rezultate industrije Unije tako što zbog nje nastaju dodatni troškovi. Međutim, glavni učinci ulaganja odražavaju se u bilanci, a ne računu dobiti i gubitaka u kojem su prikazani ponovljeni standardni troškovi amortizacije, što znači da se samo na temelju ulaganja ne može objasniti stanje u kojem se ostvaruju gubici. Što se tiče tvrdnje vlade NRK-a, ponovna izgradnja peći pažljivo se planira unaprijed. Kontinuitet opskrbe kupaca osigurava se prikupljanjem zaliha. Konačno, utjecaj tih ulaganja na troškove i rezultate društva proteže se kroz nekoliko godina.

| (288) | Osim toga, nekoliko je strana tvrdilo i. da se viši troškovi ulaganja odražavaju u nižem povratu ulaganja za 2012. i RIP (s obzirom na to da se od nekih ulaganja povrat ne ostvaruje odmah) i ii. da je nerazumno uzeti u obzir kratko dvogodišnje razdoblje opterećenosti velikim ulaganjima i na temelju toga zaključiti da se stanje industrije Unije pogoršalo. |
| --- | --- |

(288)

Osim toga, nekoliko je strana tvrdilo i. da se viši troškovi ulaganja odražavaju u nižem povratu ulaganja za 2012. i RIP (s obzirom na to da se od nekih ulaganja povrat ne ostvaruje odmah) i ii. da je nerazumno uzeti u obzir kratko dvogodišnje razdoblje opterećenosti velikim ulaganjima i na temelju toga zaključiti da se stanje industrije Unije pogoršalo.

| (289) | Ulaganja u peći nisu svojstvena samo razmatranom razdoblju. Ispitnim postupkom otkriveno je da od 2004. industrija Unije gotovo svake godine ulaže u peći. Stoga će, neovisno o razmatranom razdoblju, uvijek biti prisutni učinci popravaka ili ponovne izgradnje peći na količinu proizvodnje i povrat ulaganja. Smanjenje profitabilnosti proizvođača iz Unije u uzorku upućivalo je na to da za istovjetni proizvod ne mogu naplaćivati cijene kojima bi se omogućila nužna ulaganja radi kontinuiteta poslovanja. |
| --- | --- |

(289)

Ulaganja u peći nisu svojstvena samo razmatranom razdoblju. Ispitnim postupkom otkriveno je da od 2004. industrija Unije gotovo svake godine ulaže u peći. Stoga će, neovisno o razmatranom razdoblju, uvijek biti prisutni učinci popravaka ili ponovne izgradnje peći na količinu proizvodnje i povrat ulaganja. Smanjenje profitabilnosti proizvođača iz Unije u uzorku upućivalo je na to da za istovjetni proizvod ne mogu naplaćivati cijene kojima bi se omogućila nužna ulaganja radi kontinuiteta poslovanja.

| (290) | Vlada NRK-a tvrdila je da industrija prvo troši novac koji joj je dostupan, a tek onda posuđuje sredstva te da je stoga normalno da se novčani tok pogoršao kad su proizvođači iz Unije u uzorku izvršili velika ulaganja u 2012. i RIP-u. Nadalje, tvrde da industrija koja ostvaruje gubitke nije mogla izvršiti tolika ulaganja kao društva u uzorku. |
| --- | --- |

(290)

Vlada NRK-a tvrdila je da industrija prvo troši novac koji joj je dostupan, a tek onda posuđuje sredstva te da je stoga normalno da se novčani tok pogoršao kad su proizvođači iz Unije u uzorku izvršili velika ulaganja u 2012. i RIP-u. Nadalje, tvrde da industrija koja ostvaruje gubitke nije mogla izvršiti tolika ulaganja kao društva u uzorku.

| (291) | Industrija filamentnih staklenih vlakana globalno je poslovanje s mehanizmima financiranja većih razmjera od financijskih mehanizama proizvođača iz Unije u uzorku. Primjeri ulaganja ne utječu nužno na novčani tok. Stoga se te tvrdnje odbacuju. |
| --- | --- |

(291)

Industrija filamentnih staklenih vlakana globalno je poslovanje s mehanizmima financiranja većih razmjera od financijskih mehanizama proizvođača iz Unije u uzorku. Primjeri ulaganja ne utječu nužno na novčani tok. Stoga se te tvrdnje odbacuju.

7.   Zaključak o stanju industrije Unije

| (292) | Nalazi ispitnih postupaka potvrđuju da je industrija Unije pretrpjela bitnu štetu kako je definirana člankom 3. stavkom 5. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 8. stavkom 4. Osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(292)

Nalazi ispitnih postupaka potvrđuju da je industrija Unije pretrpjela bitnu štetu kako je definirana člankom 3. stavkom 5. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 8. stavkom 4. Osnovne antisubvencijske uredbe.

| (293) | Uvođenjem antidampinških mjera industriji Unije omogućeno je povećanje cijena u 2011. Industrija Unije istodobno je poduzela napore kako bi povećala učinkovitost i produktivnost. Iako se potrošnja u Uniji povećavala, industrija Unije nije imala drugog izbora osim ponovno smanjiti jedinične prodajne cijene od 2012. kako bi zadržala tržišni udio. |
| --- | --- |

(293)

Uvođenjem antidampinških mjera industriji Unije omogućeno je povećanje cijena u 2011. Industrija Unije istodobno je poduzela napore kako bi povećala učinkovitost i produktivnost. Iako se potrošnja u Uniji povećavala, industrija Unije nije imala drugog izbora osim ponovno smanjiti jedinične prodajne cijene od 2012. kako bi zadržala tržišni udio.

| (294) | Analiza obaranja cijena (vidjeti uvodnu izjavu 231.) i negativno kretanje prodajne cijene proizvođača iz Unije (vidjeti uvodnu izjavu 263.) jasno pokazuju da su proizvođači iz Unije pokušali natjecati se u pogledu cijena s kineskim uvozom i da su izjednačili razliku u cijenama. Međutim, to je dovelo do velikog pogoršanja financijskih rezultata proizvođača iz Unije te je industrija Unije bilježila gubitke od 2012. Ta situacija nije održiva u kratkom ili srednjem roku. |
| --- | --- |

(294)

Analiza obaranja cijena (vidjeti uvodnu izjavu 231.) i negativno kretanje prodajne cijene proizvođača iz Unije (vidjeti uvodnu izjavu 263.) jasno pokazuju da su proizvođači iz Unije pokušali natjecati se u pogledu cijena s kineskim uvozom i da su izjednačili razliku u cijenama. Međutim, to je dovelo do velikog pogoršanja financijskih rezultata proizvođača iz Unije te je industrija Unije bilježila gubitke od 2012. Ta situacija nije održiva u kratkom ili srednjem roku.

| (295) | Drugi pokazatelji kao što su proizvodnja, proizvodni kapacitet, zaposlenost, zalihe i novčani tok jednako su se tako negativno razvijali, čak i nakon uvođenja mjera protiv NRK-a. |
| --- | --- |

(295)

Drugi pokazatelji kao što su proizvodnja, proizvodni kapacitet, zaposlenost, zalihe i novčani tok jednako su se tako negativno razvijali, čak i nakon uvođenja mjera protiv NRK-a.

| (296) | Nalazi obaju ispitnih postupaka jednako tako potvrđuju da je priroda promijenjenih okolnosti kojima je opravdano pokretanje djelomične antidampinške revizije tijekom važenja mjere, odnosno restrukturiranje i zatvaranje nekih postrojenja u Uniji kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 244., znatna i trajna. Nakon zatvaranja postrojenja to se postrojenje u potpunosti rastavlja i uklanja. Nadalje, postavljanje nove peći predstavlja velik trošak kapitala i vremena te ga nije moguće dovršiti u kratkom roku. Stoga se troškovi i vrijeme potrebni za postavljanje novog postrojenja s pećima ne smiju podcijeniti. Restrukturiranje i zatvaranje nekih postrojenja stoga se može smatrati znatnim i trajnim. |
| --- | --- |

(296)

Nalazi obaju ispitnih postupaka jednako tako potvrđuju da je priroda promijenjenih okolnosti kojima je opravdano pokretanje djelomične antidampinške revizije tijekom važenja mjere, odnosno restrukturiranje i zatvaranje nekih postrojenja u Uniji kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 244., znatna i trajna. Nakon zatvaranja postrojenja to se postrojenje u potpunosti rastavlja i uklanja. Nadalje, postavljanje nove peći predstavlja velik trošak kapitala i vremena te ga nije moguće dovršiti u kratkom roku. Stoga se troškovi i vrijeme potrebni za postavljanje novog postrojenja s pećima ne smiju podcijeniti. Restrukturiranje i zatvaranje nekih postrojenja stoga se može smatrati znatnim i trajnim.

| (297) | Nekoliko je strana tvrdilo da postoje jasni znakovi da šteta nije nastala. Na te se tvrdnje odnose sljedeće uvodne izjave. |
| --- | --- |

(297)

Nekoliko je strana tvrdilo da postoje jasni znakovi da šteta nije nastala. Na te se tvrdnje odnose sljedeće uvodne izjave.

| (298) | CCCLA je naveo da je grupacija Binani u 2012. preuzela jednog proizvođača iz Unije, društvo 3B Fibreglass, i da općenita uspješnost industrije Unije mora biti dobra jer nijedan razuman gospodarski subjekt ne bi uložio u industriju koja nije uspješna. Osim toga, citiraju i godišnje izvješće grupacije Braj Binani za 2013. u kojem se navodi da se „općenita uspješnost dviju proizvodnih jedinica u Belgiji i Norveškoj smatra dobrom”. Uz to, CCCLA je tvrdio i da se promet dvaju proizvođača iz Unije povećao između 2010. i RIP-a te da je stoga jasno da industrija Unije ne trpi nikakvu štetu. |
| --- | --- |

(298)

CCCLA je naveo da je grupacija Binani u 2012. preuzela jednog proizvođača iz Unije, društvo 3B Fibreglass, i da općenita uspješnost industrije Unije mora biti dobra jer nijedan razuman gospodarski subjekt ne bi uložio u industriju koja nije uspješna. Osim toga, citiraju i godišnje izvješće grupacije Braj Binani za 2013. u kojem se navodi da se „općenita uspješnost dviju proizvodnih jedinica u Belgiji i Norveškoj smatra dobrom”. Uz to, CCCLA je tvrdio i da se promet dvaju proizvođača iz Unije povećao između 2010. i RIP-a te da je stoga jasno da industrija Unije ne trpi nikakvu štetu.

| (299) | Indijska grupacija Binani zaista je preuzela društvo 3B Fibreglass u 2012. Međutim, neovisno o pojedinačnoj poslovnoj motivaciji grupacije Binani, Komisija upućuje na nalaze ispitnog postupka prema kojima je industrija Unije izgubila tržišni udio i profitabilnost. Navedeni citat potrebno je staviti u kontekst te on u cijelosti glasi: „Općenita uspješnost dviju proizvodnih jedinica u Belgiji i Norveškoj smatra se dobrom, a kapacitet je bio djelomično ograničen radi suočavanja s nižom potražnjom na tržištu. Poticanje proizvodnje na uobičajenu učinkovitost proteklo je u redu. Međutim, prosječna je realizacija bila nešto slabija zbog jeftinog uvoza iz Azije”. |
| --- | --- |

(299)

Indijska grupacija Binani zaista je preuzela društvo 3B Fibreglass u 2012. Međutim, neovisno o pojedinačnoj poslovnoj motivaciji grupacije Binani, Komisija upućuje na nalaze ispitnog postupka prema kojima je industrija Unije izgubila tržišni udio i profitabilnost. Navedeni citat potrebno je staviti u kontekst te on u cijelosti glasi: „Općenita uspješnost dviju proizvodnih jedinica u Belgiji i Norveškoj smatra se dobrom, a kapacitet je bio djelomično ograničen radi suočavanja s nižom potražnjom na tržištu. Poticanje proizvodnje na uobičajenu učinkovitost proteklo je u redu. Međutim, prosječna je realizacija bila nešto slabija zbog jeftinog uvoza iz Azije”.

| (300) | Tvrdnja da industrija Unije ne trpi štetu jer su dva proizvođača iz Unije povećala promet između 2010. i RIP obmanjujuća je i netočna. CCCLA je tu analizu temeljio na prometu izraženom u kilogramima. Međutim, zaključci doneseni uzimajući u obzir samo veću količinu prodaje nisu točni jer se time ne uzima u obzir razina cijena te prodaje, a time ni utjecaj na profitabilnost društva. |
| --- | --- |

(300)

Tvrdnja da industrija Unije ne trpi štetu jer su dva proizvođača iz Unije povećala promet između 2010. i RIP obmanjujuća je i netočna. CCCLA je tu analizu temeljio na prometu izraženom u kilogramima. Međutim, zaključci doneseni uzimajući u obzir samo veću količinu prodaje nisu točni jer se time ne uzima u obzir razina cijena te prodaje, a time ni utjecaj na profitabilnost društva.

| (301) | Vlada NRK-a tvrdila je da, s obzirom na to da članovi udruženja APFE ulažu u povećanje kapaciteta u Uniji i izvan nje (npr. NRK, Rusija, Indija i Tunis), postoji jasan znak da šteta nije nastala. |
| --- | --- |

(301)

Vlada NRK-a tvrdila je da, s obzirom na to da članovi udruženja APFE ulažu u povećanje kapaciteta u Uniji i izvan nje (npr. NRK, Rusija, Indija i Tunis), postoji jasan znak da šteta nije nastala.

| (302) | Ovo ispitivanje štete povezano je s uspješnošću proizvođača iz Unije na tržištu Unije. Kako je prethodno prikazano u tablici 4., industrija Unije u 2011. ostvarila je blago povećanje kapaciteta od 1 %, nakon čega se kapacitet smanjio za pet postotnih bodova prema kraju RIP-a. Stoga u Uniji nije došlo do povećanja kapaciteta. Međutim, s obzirom na to da su mnogi proizvođači filamentnih staklenih vlakana multinacionalna društva, ne iznenađuje da ta društva ulažu i izvan Unije ako postoji poslovna prilika. Ulaganje u dodatne kapacitete izvan Unije izvršava se radi zadovoljavanja potreba tržišta u nastajanju i radi mogućnosti za ostvarenje dobiti. Postavljanje postrojenja u tim regijama jednako se tako objašnjava nastojanjem da se tim kupcima bude blizu. Međutim, poslovna odluka o tome treba li postrojenje postaviti izvan Unije ili ne nije nikako povezana s činjenicom da proizvođači iz Unije trpe štetu. Odjeljak o samoprouzročenoj šteti u nastavku teksta odnosi se na slične tvrdnje o velikim ulaganjima industrije Unije. |
| --- | --- |

(302)

Ovo ispitivanje štete povezano je s uspješnošću proizvođača iz Unije na tržištu Unije. Kako je prethodno prikazano u tablici 4., industrija Unije u 2011. ostvarila je blago povećanje kapaciteta od 1 %, nakon čega se kapacitet smanjio za pet postotnih bodova prema kraju RIP-a. Stoga u Uniji nije došlo do povećanja kapaciteta. Međutim, s obzirom na to da su mnogi proizvođači filamentnih staklenih vlakana multinacionalna društva, ne iznenađuje da ta društva ulažu i izvan Unije ako postoji poslovna prilika. Ulaganje u dodatne kapacitete izvan Unije izvršava se radi zadovoljavanja potreba tržišta u nastajanju i radi mogućnosti za ostvarenje dobiti. Postavljanje postrojenja u tim regijama jednako se tako objašnjava nastojanjem da se tim kupcima bude blizu. Međutim, poslovna odluka o tome treba li postrojenje postaviti izvan Unije ili ne nije nikako povezana s činjenicom da proizvođači iz Unije trpe štetu. Odjeljak o samoprouzročenoj šteti u nastavku teksta odnosi se na slične tvrdnje o velikim ulaganjima industrije Unije.

| (303) | Nekoliko je strana tvrdilo da šteta nije nastala s obzirom na to da su neki proizvođači iz Unije najavili da će povećati cijene istovjetnog proizvoda od siječnja 2014. kako bi nadoknadili stalan porast troškova sirovina, energije i prijevoza. |
| --- | --- |

(303)

Nekoliko je strana tvrdilo da šteta nije nastala s obzirom na to da su neki proizvođači iz Unije najavili da će povećati cijene istovjetnog proizvoda od siječnja 2014. kako bi nadoknadili stalan porast troškova sirovina, energije i prijevoza.

| (304) | Kao prvo, razine cijena u 2014. odnose se na događaje nakon razdoblja ispitnog postupka. Kao drugo, industrija Unije tijekom proteklih je godina nadoknađivala veći dio tog porasta cijena povećanjem produktivnosti. Međutim, u jednom trenutku postaje znatno teže provesti dodatna povećanja produktivnosti u kratkom roku. Budući da je industrija Unije tijekom RIP-a ostvarivala gubitke i nadoknađivanje tih povećanja cijena više nije bilo moguće, u određenom trenutku više nije moguće izbjeći prenošenje tog povećanja na kupce, pri čemu nastaje rizik od dodatnoga gubitka tržišnog udjela. Na temelju prethodno navedenoga, te su tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(304)

Kao prvo, razine cijena u 2014. odnose se na događaje nakon razdoblja ispitnog postupka. Kao drugo, industrija Unije tijekom proteklih je godina nadoknađivala veći dio tog porasta cijena povećanjem produktivnosti. Međutim, u jednom trenutku postaje znatno teže provesti dodatna povećanja produktivnosti u kratkom roku. Budući da je industrija Unije tijekom RIP-a ostvarivala gubitke i nadoknađivanje tih povećanja cijena više nije bilo moguće, u određenom trenutku više nije moguće izbjeći prenošenje tog povećanja na kupce, pri čemu nastaje rizik od dodatnoga gubitka tržišnog udjela. Na temelju prethodno navedenoga, te su tvrdnje odbačene.

E.   UZROČNOST

1.   Uvod

| (305) | U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 8. stavcima 6. i 7. Osnovne antisubvencijske uredbe ispitalo se je li dampinški i subvencionirani uvoz iz NRK-a prouzročio štetu industriji Unije u mjeri zbog koje se ta šteta može smatrati znatnom. |
| --- | --- |

(305)

U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 8. stavcima 6. i 7. Osnovne antisubvencijske uredbe ispitalo se je li dampinški i subvencionirani uvoz iz NRK-a prouzročio štetu industriji Unije u mjeri zbog koje se ta šteta može smatrati znatnom.

| (306) | Ispitani su i ostali poznati čimbenici osim dampinškog uvoza koji su mogli istodobno nanositi štetu industriji Unije kako bi se osiguralo da se moguća šteta prouzročena tim ostalih čimbenicima ne pripiše dampinškom uvozu. |
| --- | --- |

(306)

Ispitani su i ostali poznati čimbenici osim dampinškog uvoza koji su mogli istodobno nanositi štetu industriji Unije kako bi se osiguralo da se moguća šteta prouzročena tim ostalih čimbenicima ne pripiše dampinškom uvozu.

1.1.   Učinak dampinškog i subvencioniranog uvoza

| (307) | Ispitnim se postupkom pokazalo da se dampinški i subvencionirani uvoz iz NRK-a povećao u smislu količine (32 %) tijekom razmatranog razdoblja uzme li se 2009. kao referentna godina, i to unatoč antidampinškim mjerama na snazi. To je dovelo do povećanja tržišnog udjela NRK-a sa 13 % do 18 % u 2009. na 15 % do 20 % krajem RIP-a. |
| --- | --- |

(307)

Ispitnim se postupkom pokazalo da se dampinški i subvencionirani uvoz iz NRK-a povećao u smislu količine (32 %) tijekom razmatranog razdoblja uzme li se 2009. kao referentna godina, i to unatoč antidampinškim mjerama na snazi. To je dovelo do povećanja tržišnog udjela NRK-a sa 13 % do 18 % u 2009. na 15 % do 20 % krajem RIP-a.

| (308) | Istodobno se, unatoč povećanju potrošnje, tržišni udio industrije Unije smanjio za tri postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(308)

Istodobno se, unatoč povećanju potrošnje, tržišni udio industrije Unije smanjio za tri postotna boda tijekom razmatranog razdoblja.

| (309) | Prosječne cijene dampinškog i subvencioniranog uvoza smanjile su se za 8 % između 2010. i RIP-a te su tijekom tog razdoblja bile niže od cijena industrije Unije. |
| --- | --- |

(309)

Prosječne cijene dampinškog i subvencioniranog uvoza smanjile su se za 8 % između 2010. i RIP-a te su tijekom tog razdoblja bile niže od cijena industrije Unije.

| (310) | Industrija Unije i dalje je ostvarivala dobit tijekom 2010. i 2011. te je nakon toga počela ostvarivati gubitke, što se podudaralo s povećanjem dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a. Čak ni nakon što je smanjila prodajnu cijenu, industrija Unije nije uspjela zadržati tržišni udio. To je smanjenje cijene izvršeno na račun profitabilnosti, što je dovelo do situacije u kojoj se ostvaruju gubici. |
| --- | --- |

(310)

Industrija Unije i dalje je ostvarivala dobit tijekom 2010. i 2011. te je nakon toga počela ostvarivati gubitke, što se podudaralo s povećanjem dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a. Čak ni nakon što je smanjila prodajnu cijenu, industrija Unije nije uspjela zadržati tržišni udio. To je smanjenje cijene izvršeno na račun profitabilnosti, što je dovelo do situacije u kojoj se ostvaruju gubici.

| (311) | Na temelju prethodno navedenoga zaključuje se da je razina cijena dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a s povećanjem količine imala znatan negativan utjecaj na gospodarsko stanje industrije Unije zbog čega je imala presudnu ulogu u znatnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(311)

Na temelju prethodno navedenoga zaključuje se da je razina cijena dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a s povećanjem količine imala znatan negativan utjecaj na gospodarsko stanje industrije Unije zbog čega je imala presudnu ulogu u znatnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.

| (312) | Nakon konačne objave nekoliko je strana tvrdilo da se u analizi ne dokazuje na dostatan način da je kineski uvoz prouzročio smanjenje cijena industrije Unije i pretrpljenu štetu te da se Komisija u analizi oslanja na vremenske slučajnosti. Te strane upućuju na izvješće odbora za kinesku rendgensku opremu: „Odbor prihvaća da ukupna korelacija između dampinškog uvoza i štete domaćoj industriji može govoriti u prilog nalazu o uzročnosti. Međutim, ta analiza slučajnosti ne odnosi se na pitanje uzročnosti; uzročnost i korelacija dva su različita koncepta. U okolnostima iz ovog predmeta, [...], pitanje uzročnosti nije riješeno tim općenitim nalazom o podudaranju”
   (40). |
| --- | --- |

(312)

Nakon konačne objave nekoliko je strana tvrdilo da se u analizi ne dokazuje na dostatan način da je kineski uvoz prouzročio smanjenje cijena industrije Unije i pretrpljenu štetu te da se Komisija u analizi oslanja na vremenske slučajnosti. Te strane upućuju na izvješće odbora za kinesku rendgensku opremu: „Odbor prihvaća da ukupna korelacija između dampinškog uvoza i štete domaćoj industriji može govoriti u prilog nalazu o uzročnosti. Međutim, ta analiza slučajnosti ne odnosi se na pitanje uzročnosti; uzročnost i korelacija dva su različita koncepta. U okolnostima iz ovog predmeta, [...], pitanje uzročnosti nije riješeno tim općenitim nalazom o podudaranju”
   (40).

| (313) | Međutim, ti se zaključci temelje na analizi opširnog popisa pokazatelja. Kako je prethodno navedeno u odjeljku D, ispitivanje utjecaja dampinškog i subvencioniranog uvoza uključivalo je evaluaciju svih bitnih gospodarskih činjenica i indeksa koji utječu na stanje industrije Unije. Brojni pokazatelji upućivali su na stanje štete. U takvoj je situaciji jedini razlog zbog kojeg bi industrija Unije smanjila cijene zadržavanje tržišnog udjela ili barem manji gubitak tržišnog udjela kad je suočena s tržišnim natjecanjem u pogledu cijene. Nakon uvođenja početnih mjera industrija Unije uspjela je u 2011. povećati cijene, ali sljedećih je godina morala smanjiti cijene, dok se trošak proizvodnje nije smanjio. Kako je dodatno opisano u nastavku u uvodnim izjavama od 320. do 335., izvoz iz trećih zemalja uglavnom se izvršavao po visokim cijenama tijekom cijelog razmatranog razdoblja, a tržišni udio trećih zemalja ostao je relativno stabilan te se od 2011. čak i smanjio. Stoga industrija Unije nije smanjila cijene zbog uvoza iz trećih zemalja, nego zbog jeftinog dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a. Od 2011. samo se uvoz iz NRK-a znatno povećao, samo je uvoz iz NRK-a oduzeo tržišni udio industriji Unije i samo su se uvozne cijene iz NRK-a smanjile. Na temelju toga Komisija je zaključila da su smanjenje cijena industrije Unije i pretrpljena šteta prouzročeni povećanjem dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a. Ostali čimbenici koji bi mogli prekinuti tu uzročno-posljedičnu vezu analiziraju se u nastavku teksta. |
| --- | --- |

(313)

Međutim, ti se zaključci temelje na analizi opširnog popisa pokazatelja. Kako je prethodno navedeno u odjeljku D, ispitivanje utjecaja dampinškog i subvencioniranog uvoza uključivalo je evaluaciju svih bitnih gospodarskih činjenica i indeksa koji utječu na stanje industrije Unije. Brojni pokazatelji upućivali su na stanje štete. U takvoj je situaciji jedini razlog zbog kojeg bi industrija Unije smanjila cijene zadržavanje tržišnog udjela ili barem manji gubitak tržišnog udjela kad je suočena s tržišnim natjecanjem u pogledu cijene. Nakon uvođenja početnih mjera industrija Unije uspjela je u 2011. povećati cijene, ali sljedećih je godina morala smanjiti cijene, dok se trošak proizvodnje nije smanjio. Kako je dodatno opisano u nastavku u uvodnim izjavama od 320. do 335., izvoz iz trećih zemalja uglavnom se izvršavao po visokim cijenama tijekom cijelog razmatranog razdoblja, a tržišni udio trećih zemalja ostao je relativno stabilan te se od 2011. čak i smanjio. Stoga industrija Unije nije smanjila cijene zbog uvoza iz trećih zemalja, nego zbog jeftinog dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a. Od 2011. samo se uvoz iz NRK-a znatno povećao, samo je uvoz iz NRK-a oduzeo tržišni udio industriji Unije i samo su se uvozne cijene iz NRK-a smanjile. Na temelju toga Komisija je zaključila da su smanjenje cijena industrije Unije i pretrpljena šteta prouzročeni povećanjem dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a. Ostali čimbenici koji bi mogli prekinuti tu uzročno-posljedičnu vezu analiziraju se u nastavku teksta.

| (314) | CCCLA i vlada NRK-a tvrdili su da do smanjenja cijena ili pritiska na cijene nije došlo jer „smanjenje prodajne cijene proizvođača iz Unije nije znatno jer je njegova najveća razina tijekom razmatranog razdoblja iznosila 2 %”. Nekoliko strana tvrdilo je i da smanjenje prodaje Unije od 1 %, povećanje tržišnog udjela uvoza iz NRK-a od 2 % i smanjenje tržišnog udjela industrije Unije od 3 % nisu opravdanja za predložene drastične mjere. |
| --- | --- |

(314)

CCCLA i vlada NRK-a tvrdili su da do smanjenja cijena ili pritiska na cijene nije došlo jer „smanjenje prodajne cijene proizvođača iz Unije nije znatno jer je njegova najveća razina tijekom razmatranog razdoblja iznosila 2 %”. Nekoliko strana tvrdilo je i da smanjenje prodaje Unije od 1 %, povećanje tržišnog udjela uvoza iz NRK-a od 2 % i smanjenje tržišnog udjela industrije Unije od 3 % nisu opravdanja za predložene drastične mjere.

| (315) | Komisija ponavlja prethodni nalaz da je industrija Unije bila u mogućnosti povećati cijene u 2011. nakon uvođenja privremenih mjera u rujnu 2010. Međutim, od 2011. jedinične prodajne cijene pale su za 10 %. Stoga je očito da je došlo do znatnog smanjenja prodajnih cijena. Iako i dalje postoje antidampinške mjere na snazi, industrija Unije nastavila je trpjeti smanjenje količine proizvodnje, cijene i tržišnog udjela, dok su se istodobno količina prodaje i tržišni udio povećali na razinu znatno veću od one u razdoblju ispitnog postupka u početnom ispitnom postupku. Industrija Unije obično bi se nakon uvođenja mjera trebala oporaviti od učinaka prethodnog dampinga ili subvencioniranja. To se u ovom slučaju očito nije dogodilo. Nakon nekih znakova oporavka odmah nakon uvođenja mjera stanje industrije Unije dodatno se pogoršalo tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(315)

Komisija ponavlja prethodni nalaz da je industrija Unije bila u mogućnosti povećati cijene u 2011. nakon uvođenja privremenih mjera u rujnu 2010. Međutim, od 2011. jedinične prodajne cijene pale su za 10 %. Stoga je očito da je došlo do znatnog smanjenja prodajnih cijena. Iako i dalje postoje antidampinške mjere na snazi, industrija Unije nastavila je trpjeti smanjenje količine proizvodnje, cijene i tržišnog udjela, dok su se istodobno količina prodaje i tržišni udio povećali na razinu znatno veću od one u razdoblju ispitnog postupka u početnom ispitnom postupku. Industrija Unije obično bi se nakon uvođenja mjera trebala oporaviti od učinaka prethodnog dampinga ili subvencioniranja. To se u ovom slučaju očito nije dogodilo. Nakon nekih znakova oporavka odmah nakon uvođenja mjera stanje industrije Unije dodatno se pogoršalo tijekom razmatranog razdoblja.

| (316) | Jedan nepovezani uvoznik naveo je da nije bilo potrebe da proizvođači iz Unije smanje cijene u mjeri u kojoj su ih smanjili jer je na tržištu Unije potražnja bila veća od ponude. Vlada NRK-a tvrdila je da se smanjenje prodajnih cijena industrije Unije i smanjenje kineskih uvoznih cijena ne mogu razmatrati neovisno o globalnom razvoju cijena predmetnog proizvoda te da su u skladu s uobičajenim tijekom trgovine. Osim toga, vlada NRK-a tvrdi da Komisija nije provjerila bi li s obzirom na tržište bilo moguće povećati cijene u 2011. (nakon uvođenja mjera u prethodnom ispitnom postupku) s obzirom na globalni kontekst i ako bi, u kojoj bi to bilo mjeri. Nadalje, Komisija je pogrešno odbila prihvatiti dostavljene dokaze o povećanju cijena proizvođača iz Unije nakon RIP-a pri čemu se upućuje na predmete (41)
  o solarnom staklu i telefaks uređajima. |
| --- | --- |

(316)

Jedan nepovezani uvoznik naveo je da nije bilo potrebe da proizvođači iz Unije smanje cijene u mjeri u kojoj su ih smanjili jer je na tržištu Unije potražnja bila veća od ponude. Vlada NRK-a tvrdila je da se smanjenje prodajnih cijena industrije Unije i smanjenje kineskih uvoznih cijena ne mogu razmatrati neovisno o globalnom razvoju cijena predmetnog proizvoda te da su u skladu s uobičajenim tijekom trgovine. Osim toga, vlada NRK-a tvrdi da Komisija nije provjerila bi li s obzirom na tržište bilo moguće povećati cijene u 2011. (nakon uvođenja mjera u prethodnom ispitnom postupku) s obzirom na globalni kontekst i ako bi, u kojoj bi to bilo mjeri. Nadalje, Komisija je pogrešno odbila prihvatiti dostavljene dokaze o povećanju cijena proizvođača iz Unije nakon RIP-a pri čemu se upućuje na predmete (41)
  o solarnom staklu i telefaks uređajima.

| (317) | Komisija je smatrala da tvrdnja da je potražnja bila veća od ponude nije bila utemeljena. Gubitak tržišnog udjela i povećanje razina zaliha ne upućuju na to da je potražnja bila veća od ponude, već upravo na suprotno. Što se tiče tvrdnje vlade NRK-a, razmatrani kretanje cijena odnosi se na prodaju na tržištu Unije, a ne na globalnoj razini. Na tržištu Unije istovjetni proizvod i predmetni proizvod natječu se na razini cijena. Kako je prethodno prikazano, smanjenje cijena ne može se pripisati drugim čimbenicima osim tog natjecanja u pogledu cijena (s obzirom na relativno stabilan trošak proizvodnje i potrošnju u Uniji). Nadalje, vlada NRK-a nije dostavila dodatne podatke o globalnom kretanju cijena. Stoga se ta tvrdnja smatrala neutemeljenom. Što se tiče tvrdnje o povećanju cijena nakon RIP-a, događaji nakon RIP-a nisu predmet ovog ispitnog postupka. U svakom slučaju, nisu dostavljeni nikakvi bitni dokazi o stvarnim povećanjima cijena do kojih je navodno došlo nakon RIP-a. Stoga se ta tvrdnja odbacuje. |
| --- | --- |

(317)

Komisija je smatrala da tvrdnja da je potražnja bila veća od ponude nije bila utemeljena. Gubitak tržišnog udjela i povećanje razina zaliha ne upućuju na to da je potražnja bila veća od ponude, već upravo na suprotno. Što se tiče tvrdnje vlade NRK-a, razmatrani kretanje cijena odnosi se na prodaju na tržištu Unije, a ne na globalnoj razini. Na tržištu Unije istovjetni proizvod i predmetni proizvod natječu se na razini cijena. Kako je prethodno prikazano, smanjenje cijena ne može se pripisati drugim čimbenicima osim tog natjecanja u pogledu cijena (s obzirom na relativno stabilan trošak proizvodnje i potrošnju u Uniji). Nadalje, vlada NRK-a nije dostavila dodatne podatke o globalnom kretanju cijena. Stoga se ta tvrdnja smatrala neutemeljenom. Što se tiče tvrdnje o povećanju cijena nakon RIP-a, događaji nakon RIP-a nisu predmet ovog ispitnog postupka. U svakom slučaju, nisu dostavljeni nikakvi bitni dokazi o stvarnim povećanjima cijena do kojih je navodno došlo nakon RIP-a. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.

| (318) | Osim toga, CCCLA je tvrdio da je u prosječno smanjenje kineske uvozne cijene od 8 % iz uvodne izjave 226. bilo potrebno uzeti u obzir cijene prilagođene za carinske pristojbe i rukovanje, antidampinšku pristojbu, profitnu maržu za uvoznike te prodajne, opće i administrativne troškove koje snose uvoznici. Tada bi te prilagođene cijene bile na razinama usporedivima s prodajnim cijenama Unije, kako je navedeno u tablici 7. te stoga nisu mogle imati presudnu ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(318)

Osim toga, CCCLA je tvrdio da je u prosječno smanjenje kineske uvozne cijene od 8 % iz uvodne izjave 226. bilo potrebno uzeti u obzir cijene prilagođene za carinske pristojbe i rukovanje, antidampinšku pristojbu, profitnu maržu za uvoznike te prodajne, opće i administrativne troškove koje snose uvoznici. Tada bi te prilagođene cijene bile na razinama usporedivima s prodajnim cijenama Unije, kako je navedeno u tablici 7. te stoga nisu mogle imati presudnu ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.

| (319) | Za analizu pokazatelja vrijednost CIF prodaje proizvođača izvoznika iz tablice 3. uspoređena je s cijenom proizvođača iz Unije na razini franko tvornica iz tablice 7. Ta je metoda točna za analizu kretanja. Za izračun obaranja cijena i marže štete zaista su upotrijebljene prilagođene cijene kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 231. U tom pogledu Komisija naglašava da je obaranje cijena samo jedan pokazatelj koji se razmatra, ali da je za potrebe analize potrebno uzeti u obzir sve pokazatelje štete. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(319)

Za analizu pokazatelja vrijednost CIF prodaje proizvođača izvoznika iz tablice 3. uspoređena je s cijenom proizvođača iz Unije na razini franko tvornica iz tablice 7. Ta je metoda točna za analizu kretanja. Za izračun obaranja cijena i marže štete zaista su upotrijebljene prilagođene cijene kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 231. U tom pogledu Komisija naglašava da je obaranje cijena samo jedan pokazatelj koji se razmatra, ali da je za potrebe analize potrebno uzeti u obzir sve pokazatelje štete. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

1.2.   Učinci drugih čimbenika

1.2.1.   Uvoz iz drugih zemalja

| (320) | Količina uvoza iz trećih zemalja, prosječne jedinične cijene i tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja prikazani su u tablici u nastavku.

  Tablica 12.


  Obujam uvoza (u metričkim tonama), prosječne jedinične cijene (EUR/tona) | | 2010. | 2011. | 2012. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupno treće zemlje | Količina (tone) | 128 378 | 182 601 | 183 446 | 174 553 |
| Indeks (2010. = 100) | 100 | 142 | 143 | 136 |
| Tržišni udio | 14 % – 19 % | 22 % – 27 % | 21 % – 26 % | 20 % – 25 % |
| Malezija | Količina (tone) | 37 919 | 70 847 | 60 931 | 60 841 |
| Prosječna cijena/tona (EUR) | 980 | 1 029 | 998 | 958 |
| Tržišni udio | 2 % – 7 % | 7 % – 12 % | 5 % – 10 % | 5 % – 10 % |
| Norveška | Količina (tone) | 25 204 | 30 496 | 33 277 | 30 781 |
| Prosječna cijena/tona (EUR) | 1 167 | 1 044 | 1 006 | 944 |
| Tržišni udio | 0 % – 5 % | 1 % – 6 % | 1 % – 6 % | 1 % – 6 % |
| Turska | Količina (tone) | 18 430 | 20 017 | 23 235 | 19 233 |
| Prosječna cijena/tona (EUR) | 1 199 | 1 231 | 1 064 | 1 067 |
| Tržišni udio | 0 % – 5 % | 0 % – 5 % | 0 % – 5 % | 0 % – 5 % |
| Izvor: Eurostat (COMEXT) |

(320)

Količina uvoza iz trećih zemalja, prosječne jedinične cijene i tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja prikazani su u tablici u nastavku.

Tablica 12.

Obujam uvoza (u metričkim tonama), prosječne jedinične cijene (EUR/tona)

2010.

2011.

2012.

RIP

Ukupno treće zemlje

Količina (tone)

128 378

182 601

183 446

174 553

Indeks (2010. = 100)

100

142

143

136

Tržišni udio

14 % – 19 %

22 % – 27 %

21 % – 26 %

20 % – 25 %

Malezija

Količina (tone)

37 919

70 847

60 931

60 841

Prosječna cijena/tona (EUR)

980

1 029

998

958

Tržišni udio

2 % – 7 %

7 % – 12 %

5 % – 10 %

5 % – 10 %

Norveška

Količina (tone)

25 204

30 496

33 277

30 781

Prosječna cijena/tona (EUR)

1 167

1 044

1 006

944

Tržišni udio

0 % – 5 %

1 % – 6 %

1 % – 6 %

1 % – 6 %

Turska

Količina (tone)

18 430

20 017

23 235

19 233

Prosječna cijena/tona (EUR)

1 199

1 231

1 064

1 067

Tržišni udio

0 % – 5 %

0 % – 5 %

0 % – 5 %

0 % – 5 %

Izvor: Eurostat (COMEXT)

| (321) | Osim iz NRK-a, predmetni se proizvod uglavnom uvozi iz Malezije, Norveške i Turske. Manji dio uvozi se iz Meksika, Sjedinjenih Američkih Država i Tajvana. Ukupni tržišni udio trećih zemalja naglo se povećao između 2010. i 2011. Nakon toga taj se tržišni udio tijekom RIP-a smanjio. |
| --- | --- |

(321)

Osim iz NRK-a, predmetni se proizvod uglavnom uvozi iz Malezije, Norveške i Turske. Manji dio uvozi se iz Meksika, Sjedinjenih Američkih Država i Tajvana. Ukupni tržišni udio trećih zemalja naglo se povećao između 2010. i 2011. Nakon toga taj se tržišni udio tijekom RIP-a smanjio.

| (322) | Cijene većine uvoza iz trećih zemalja (uz iznimku manjih količina iz Tajvana) bile su znatno više od kineske uvozne cijene. Nadalje, općenite prosječne cijene uvoza iz drugih zemalja bile su više od cijena industrije Unije ili slične tim cijenama. |
| --- | --- |

(322)

Cijene većine uvoza iz trećih zemalja (uz iznimku manjih količina iz Tajvana) bile su znatno više od kineske uvozne cijene. Nadalje, općenite prosječne cijene uvoza iz drugih zemalja bile su više od cijena industrije Unije ili slične tim cijenama.

| (323) | Malezija je imala najveći udio u uvozu iz trećih zemalja u Uniju (40 %). Međutim, uvoz iz Malezije bio je ograničen na jednu vrstu proizvoda od filamentnih staklenih vlakana, odnosno na sječene niti. Tržišni udio Malezije na tržištu Unije povećao se tijekom razmatranog razdoblja. U prosjeku, cijene uvoza sječenih niti iz Malezije jednako su tako bile više od cijena iz NRK-a i gotovo jednako visoke kao cijene industrije Unije. Osim toga, malezijske cijene nisu spriječile povećanje cijena proizvođača iz Unije između 2010. i 2011. kad su protiv NRK-a uvedene privremene pristojbe. Da su malezijske cijene zaista nanosile znatnu štetu industriji Unije, proizvođači iz Unije ne bi bili u mogućnosti povećati cijene kad su uvedene privremene antidampinške pristojbe na uvoz iz NRK-a. Uvoz iz Malezije natječe se na tržištu s proizvodnjom industrije Unije, ali taj je uvoz tijekom razmatranog razdoblja bio stabilan čimbenik u smislu cijene, vrste proizvoda i količine. |
| --- | --- |

(323)

Malezija je imala najveći udio u uvozu iz trećih zemalja u Uniju (40 %). Međutim, uvoz iz Malezije bio je ograničen na jednu vrstu proizvoda od filamentnih staklenih vlakana, odnosno na sječene niti. Tržišni udio Malezije na tržištu Unije povećao se tijekom razmatranog razdoblja. U prosjeku, cijene uvoza sječenih niti iz Malezije jednako su tako bile više od cijena iz NRK-a i gotovo jednako visoke kao cijene industrije Unije. Osim toga, malezijske cijene nisu spriječile povećanje cijena proizvođača iz Unije između 2010. i 2011. kad su protiv NRK-a uvedene privremene pristojbe. Da su malezijske cijene zaista nanosile znatnu štetu industriji Unije, proizvođači iz Unije ne bi bili u mogućnosti povećati cijene kad su uvedene privremene antidampinške pristojbe na uvoz iz NRK-a. Uvoz iz Malezije natječe se na tržištu s proizvodnjom industrije Unije, ali taj je uvoz tijekom razmatranog razdoblja bio stabilan čimbenik u smislu cijene, vrste proizvoda i količine.

| (324) | Uvoz iz Norveške imao je drugi najveći udio u uvozu iz trećih zemalja u Uniju. Tržišni udio Norveške na tržištu Unije ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Prosječne uvozne cijene po vrsti proizvoda iz Norveške bile su više od cijena iz NRK-a. Taj se uvoz iz Norveške uglavnom odnosio na roving prediva koje je uvozilo jedno društvo koje pripada istoj grupaciji kao jedan proizvođač iz Unije. Nadalje, sva se proizvodnja iz Norveške prodaje preko tog proizvođača iz Unije. Stoga ne smatramo Norvešku konkurentnom trećom zemljom. |
| --- | --- |

(324)

Uvoz iz Norveške imao je drugi najveći udio u uvozu iz trećih zemalja u Uniju. Tržišni udio Norveške na tržištu Unije ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Prosječne uvozne cijene po vrsti proizvoda iz Norveške bile su više od cijena iz NRK-a. Taj se uvoz iz Norveške uglavnom odnosio na roving prediva koje je uvozilo jedno društvo koje pripada istoj grupaciji kao jedan proizvođač iz Unije. Nadalje, sva se proizvodnja iz Norveške prodaje preko tog proizvođača iz Unije. Stoga ne smatramo Norvešku konkurentnom trećom zemljom.

| (325) | Uvoz iz Turske imao je treći najveći udio u uvozu iz trećih zemalja u Uniju. Tržišni udio Turske na tržištu Unije ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. U prosjeku, uvozne cijene po vrsti istovjetnog proizvoda jednako su tako bile znatno više od onih iz NRK-a. |
| --- | --- |

(325)

Uvoz iz Turske imao je treći najveći udio u uvozu iz trećih zemalja u Uniju. Tržišni udio Turske na tržištu Unije ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. U prosjeku, uvozne cijene po vrsti istovjetnog proizvoda jednako su tako bile znatno više od onih iz NRK-a.

| (326) | Vlada NRK-a tvrdila je i da su se zalihe u Uniji povećale u 2011. nakon znatnog povećanja uvoza iz trećih zemalja, dok se uvoz iz NRK-a u toj godini smanjio. |
| --- | --- |

(326)

Vlada NRK-a tvrdila je i da su se zalihe u Uniji povećale u 2011. nakon znatnog povećanja uvoza iz trećih zemalja, dok se uvoz iz NRK-a u toj godini smanjio.

| (327) | Kineski uvoz zaista se smanjio, a uvoz iz trećih zemalja povećao između 2010. i 2011. Međutim, Industrija Unije i dalje je ostvarivala dobit tijekom 2010. i 2011. te je nakon toga počela ostvarivati gubitke, što se podudaralo s povećanjem dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a. Uvoz iz trećih zemalja smanjio se nakon 2011. zbog čega taj uvoz ne može biti razlog zašto je nakon toga industrija Unije počela ostvarivati gubitke. Na temelju prethodno navedenih razloga razumno je zaključiti da, iako je dio uvoza iz drugih zemalja mogao imati negativan utjecaj na industriju Unije, taj utjecaj nije bio toliki da bi se prekinula uzročno-posljedična veza između dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(327)

Kineski uvoz zaista se smanjio, a uvoz iz trećih zemalja povećao između 2010. i 2011. Međutim, Industrija Unije i dalje je ostvarivala dobit tijekom 2010. i 2011. te je nakon toga počela ostvarivati gubitke, što se podudaralo s povećanjem dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a. Uvoz iz trećih zemalja smanjio se nakon 2011. zbog čega taj uvoz ne može biti razlog zašto je nakon toga industrija Unije počela ostvarivati gubitke. Na temelju prethodno navedenih razloga razumno je zaključiti da, iako je dio uvoza iz drugih zemalja mogao imati negativan utjecaj na industriju Unije, taj utjecaj nije bio toliki da bi se prekinula uzročno-posljedična veza između dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (328) | Nakon konačne objave nekoliko je strana tvrdilo da ponuda proizvoda upotrijebljena za analizu obaranja cijena (usporedbe cijena kineskih proizvođača i proizvođača iz Unije) nije upotrijebljena za uvoz iz trećih zemalja. Vlada NRK-a izričito je zatražila pojedinosti o ponudi proizvoda uvoza iz trećih zemalja koje nije moguće razlučiti iz statističkih podataka Eurostata. |
| --- | --- |

(328)

Nakon konačne objave nekoliko je strana tvrdilo da ponuda proizvoda upotrijebljena za analizu obaranja cijena (usporedbe cijena kineskih proizvođača i proizvođača iz Unije) nije upotrijebljena za uvoz iz trećih zemalja. Vlada NRK-a izričito je zatražila pojedinosti o ponudi proizvoda uvoza iz trećih zemalja koje nije moguće razlučiti iz statističkih podataka Eurostata.

| (329) | Komisija je u potpunosti uzela u obzir ponudu proizvoda za analizu uvoza iz trećih zemalja usporedivši cijene iz trećih zemalja po vrsti proizvoda s odgovarajućim cijenama po vrsti proizvoda u Uniji. Budući da za tri treće zemlje postoji samo jedan proizvođač, nije bilo moguće objaviti specifične podatke zbog povjerljivosti. |
| --- | --- |

(329)

Komisija je u potpunosti uzela u obzir ponudu proizvoda za analizu uvoza iz trećih zemalja usporedivši cijene iz trećih zemalja po vrsti proizvoda s odgovarajućim cijenama po vrsti proizvoda u Uniji. Budući da za tri treće zemlje postoji samo jedan proizvođač, nije bilo moguće objaviti specifične podatke zbog povjerljivosti.

| (330) | Vlada NRK-a tvrdila je da zaključak Komisije da je dio uvoza iz trećih zemalja mogao utjecati na stanje proizvođača iz Unije, ali nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu, nije objektivan niti utemeljen na razumnoj analizi. |
| --- | --- |

(330)

Vlada NRK-a tvrdila je da zaključak Komisije da je dio uvoza iz trećih zemalja mogao utjecati na stanje proizvođača iz Unije, ali nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu, nije objektivan niti utemeljen na razumnoj analizi.

| (331) | Tri su glavne treće zemlje koje su izvozile istovjetni proizvod u Uniju bile Malezija, Norveška i Turska. Kako je već navedeno, uvoz iz Malezije bio je usmjeren na jednu vrstu proizvoda čije su razine cijena bile usporedive s razinama cijena industrije Unije. Proizvođač iz Norveške ne smatra se konkurentom iz treće zemlje zbog prethodno navedenih razloga. Tržišni udio turskog uvoza ostao je relativno stabilan, a njegova količina relativno mala tijekom razmatranog razdoblja. Tvrdnja da je uvoz iz trećih zemalja prekinuo uzročno-posljedičnu vezu stoga se odbacuje. |
| --- | --- |

(331)

Tri su glavne treće zemlje koje su izvozile istovjetni proizvod u Uniju bile Malezija, Norveška i Turska. Kako je već navedeno, uvoz iz Malezije bio je usmjeren na jednu vrstu proizvoda čije su razine cijena bile usporedive s razinama cijena industrije Unije. Proizvođač iz Norveške ne smatra se konkurentom iz treće zemlje zbog prethodno navedenih razloga. Tržišni udio turskog uvoza ostao je relativno stabilan, a njegova količina relativno mala tijekom razmatranog razdoblja. Tvrdnja da je uvoz iz trećih zemalja prekinuo uzročno-posljedičnu vezu stoga se odbacuje.

| (332) | Vlada NRK-a tvrdila je i da je Komisija zanemarila učinak uvoza iz Tajvana i Meksika, čije su se cijene i količine znatno mijenjale. |
| --- | --- |

(332)

Vlada NRK-a tvrdila je i da je Komisija zanemarila učinak uvoza iz Tajvana i Meksika, čije su se cijene i količine znatno mijenjale.

| (333) | S obzirom na ograničenu količinu uvoza iz Tajvana i Meksika, taj uvoz nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu. |
| --- | --- |

(333)

S obzirom na ograničenu količinu uvoza iz Tajvana i Meksika, taj uvoz nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu.

| (334) | Osim toga, vlada NRK-a tvrdila je da je Komisija u analizi kineskog prikupljanja zaliha zanemarila to da se uvoz iz trećih zemalja između 2010. i 2011. povećao za više od 40 %. |
| --- | --- |

(334)

Osim toga, vlada NRK-a tvrdila je da je Komisija u analizi kineskog prikupljanja zaliha zanemarila to da se uvoz iz trećih zemalja između 2010. i 2011. povećao za više od 40 %.

| (335) | Statistički podaci (vidjeti uvodnu izjavu 224.) pokazuju da je do prikupljanja zaliha kineskih proizvoda došlo u drugom i trećem tromjesečju 2010. (za potrošnju prije kraja 2010./početka 2011. zbog ograničenog roka trajanja). Povećanje uvoza iz trećih zemalja zabilježeno je u 2011., kad je učinak gomilanja zaliha istekao i kad su na snagu stupile mjere protiv uvoza iz NRK-a koje su se pokazale korisnima za proizvođače iz trećih zemalja. Stoga se ta tvrdnja odbacuje. |
| --- | --- |

(335)

Statistički podaci (vidjeti uvodnu izjavu 224.) pokazuju da je do prikupljanja zaliha kineskih proizvoda došlo u drugom i trećem tromjesečju 2010. (za potrošnju prije kraja 2010./početka 2011. zbog ograničenog roka trajanja). Povećanje uvoza iz trećih zemalja zabilježeno je u 2011., kad je učinak gomilanja zaliha istekao i kad su na snagu stupile mjere protiv uvoza iz NRK-a koje su se pokazale korisnima za proizvođače iz trećih zemalja. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.

1.2.2.   Trošak proizvodnje

| (336) | Nekoliko je strana tvrdilo da je povećanje troškova proizvodnje industrije Unije prouzročeno uglavnom povećanjem troškova sirovina, energije, prijevoza i osoblja imalo negativan utjecaj na profitabilnost industrije Unije. Jedna je strana uz to utvrdila da je važan čimbenik u smislu troškova bilo to što kupci nisu vraćali kaleme, ali nije dalje analizirala utjecaj na troškove. Te su tvrdnje potkrijepili navodima proizvođača iz Unije koji su tvrdili da su zaista suočeni s povećanjem troškova. |
| --- | --- |

(336)

Nekoliko je strana tvrdilo da je povećanje troškova proizvodnje industrije Unije prouzročeno uglavnom povećanjem troškova sirovina, energije, prijevoza i osoblja imalo negativan utjecaj na profitabilnost industrije Unije. Jedna je strana uz to utvrdila da je važan čimbenik u smislu troškova bilo to što kupci nisu vraćali kaleme, ali nije dalje analizirala utjecaj na troškove. Te su tvrdnje potkrijepili navodima proizvođača iz Unije koji su tvrdili da su zaista suočeni s povećanjem troškova.

| (337) | Industrija Unije zaista se suočila s povećanjem troškova sirovina, energije, prijevoza i osoblja. Međutim, kako je prethodno prikazano u tablici 8., prosječan trošak proizvodnje za industriju Unije po toni povećao se samo za 1 % između 2010. i RIP-a. To znači da je industrija Unije mogla nadoknaditi većinu povećanja troškova povećanjem učinkovitosti i produktivnosti. Stoga se zaključuje da povećanje troška proizvodnje nije pridonijelo šteti i stoga ne može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu. |
| --- | --- |

(337)

Industrija Unije zaista se suočila s povećanjem troškova sirovina, energije, prijevoza i osoblja. Međutim, kako je prethodno prikazano u tablici 8., prosječan trošak proizvodnje za industriju Unije po toni povećao se samo za 1 % između 2010. i RIP-a. To znači da je industrija Unije mogla nadoknaditi većinu povećanja troškova povećanjem učinkovitosti i produktivnosti. Stoga se zaključuje da povećanje troška proizvodnje nije pridonijelo šteti i stoga ne može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu.

| (338) | Nakon konačne objave nekoliko je strana ponovilo tvrdnje, a da nisu iznijele nikakve nove argumente. |
| --- | --- |

(338)

Nakon konačne objave nekoliko je strana ponovilo tvrdnje, a da nisu iznijele nikakve nove argumente.

1.2.3.   Razvoj potrošnje

| (339) | Kako je prethodno navedeno, potrošnja u Uniji povećala se za 3 % između 2010. i RIP-a. Očekuje se da će se potrošnja dodatno povećati zahvaljujući novim primjenama istovjetnog proizvoda, kako su naveli industrija Unije i brojni korisnici. Međutim, industrija Unije nije uspjela zadržati dio tržišnog udjela, a tržišni udio dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a se od 2011. povećavao. Stoga nije prekinuta uzročno-posljedična veza između štete i dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a zbog promjena potrošnje u Uniji. |
| --- | --- |

(339)

Kako je prethodno navedeno, potrošnja u Uniji povećala se za 3 % između 2010. i RIP-a. Očekuje se da će se potrošnja dodatno povećati zahvaljujući novim primjenama istovjetnog proizvoda, kako su naveli industrija Unije i brojni korisnici. Međutim, industrija Unije nije uspjela zadržati dio tržišnog udjela, a tržišni udio dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a se od 2011. povećavao. Stoga nije prekinuta uzročno-posljedična veza između štete i dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a zbog promjena potrošnje u Uniji.

1.2.4.   Nedostatan proizvodni kapacitet i zalihe u Uniji

| (340) | Vlada NRK-a tvrdila je da je štetu, ako je uopće nastala, prouzročio nedostatan proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije. Vlada NRK-a uputila je na niz financijskih izvještaja proizvođača iz Unije. U financijskom izvještaju društva 3B Fibreglass iz 2010. navedeno je da „zbog ograničenog proizvodnog kapaciteta nisu mogli ostvariti dodatni tržišni udio” te su se „morali nositi s razvojem potražnje svojih klijenata s ograničenom razinom zaliha”. U financijskom izvještaju društva 3B Fibreglass iz 2011. navedeno je da su „znakovi oporavka gospodarstva iz 2010. potvrđeni u prvoj polovini 2011., ali zbog razine proizvodne uspješnosti društva niže od očekivane u prvom tromjesečju nisu mogli u potpunosti ostvariti korist od povećane aktivnosti te su morali ograničiti ugovorne obveze u 2011.” U financijskom izvještaju društva Lanxess iz 2011. navedeno je da je „u 2011. za proizvodnju staklenih vlakana društva Lanxess bio iskorišten maksimalni kapacitet” te da je „u drugom tromjesečju 2012. predviđeno trajanje planirane obustave rada peći 1 iznosilo gotovo deset tjedana zbog čega će godišnja proizvodnja 2012. biti 14 % niža”. |
| --- | --- |

(340)

Vlada NRK-a tvrdila je da je štetu, ako je uopće nastala, prouzročio nedostatan proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije. Vlada NRK-a uputila je na niz financijskih izvještaja proizvođača iz Unije. U financijskom izvještaju društva 3B Fibreglass iz 2010. navedeno je da „zbog ograničenog proizvodnog kapaciteta nisu mogli ostvariti dodatni tržišni udio” te su se „morali nositi s razvojem potražnje svojih klijenata s ograničenom razinom zaliha”. U financijskom izvještaju društva 3B Fibreglass iz 2011. navedeno je da su „znakovi oporavka gospodarstva iz 2010. potvrđeni u prvoj polovini 2011., ali zbog razine proizvodne uspješnosti društva niže od očekivane u prvom tromjesečju nisu mogli u potpunosti ostvariti korist od povećane aktivnosti te su morali ograničiti ugovorne obveze u 2011.” U financijskom izvještaju društva Lanxess iz 2011. navedeno je da je „u 2011. za proizvodnju staklenih vlakana društva Lanxess bio iskorišten maksimalni kapacitet” te da je „u drugom tromjesečju 2012. predviđeno trajanje planirane obustave rada peći 1 iznosilo gotovo deset tjedana zbog čega će godišnja proizvodnja 2012. biti 14 % niža”.

| (341) | Razina zaliha u 2010. zaista je bila niska, kako je prethodno prikazano u tablici 10. To je bio rezultat smanjenja razine proizvodnje u 2009. kad je zatvoren i uklonjen, privremeno zatvoren ili ograničen niz proizvodnih pogona zbog smanjenja cijena i gubitka tržišnog udjela koje je prouzročio dampinški uvoz iz NRK-a (42). Međutim, industrija Unije povećala je razine zaliha za više od 150 % u 2011. i od tada ih stalno povećava. Što se tiče tvrdnji rezervnih zaliha za 2010., takvo razmatranje nije primjereno. Umjesto toga potrebno je razmotriti kretanje za cijelo razmatrano razdoblje. |
| --- | --- |

(341)

Razina zaliha u 2010. zaista je bila niska, kako je prethodno prikazano u tablici 10. To je bio rezultat smanjenja razine proizvodnje u 2009. kad je zatvoren i uklonjen, privremeno zatvoren ili ograničen niz proizvodnih pogona zbog smanjenja cijena i gubitka tržišnog udjela koje je prouzročio dampinški uvoz iz NRK-a (42). Međutim, industrija Unije povećala je razine zaliha za više od 150 % u 2011. i od tada ih stalno povećava. Što se tiče tvrdnji rezervnih zaliha za 2010., takvo razmatranje nije primjereno. Umjesto toga potrebno je razmotriti kretanje za cijelo razmatrano razdoblje.

| (342) | Osim toga, neki od navoda odnose se na smanjenje razine proizvodne uspješnosti koje je posljedica popravaka/ponovne izgradnje peći. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 241., popravci/ponovne izgradnje karakteristični su za ovaj sektor i uobičajeno je prikupljati zalihe radi popravka/ponovne izgradnje peći kako bi se omogućila daljnja opskrba ključnih kupaca. |
| --- | --- |

(342)

Osim toga, neki od navoda odnose se na smanjenje razine proizvodne uspješnosti koje je posljedica popravaka/ponovne izgradnje peći. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 241., popravci/ponovne izgradnje karakteristični su za ovaj sektor i uobičajeno je prikupljati zalihe radi popravka/ponovne izgradnje peći kako bi se omogućila daljnja opskrba ključnih kupaca.

| (343) | Nadalje, industrija Unije mogla bi uložiti u povećanje kapaciteta kad bi postojali pošteni tržišni uvjeti u kojima bi industrija Unije mogla ostvariti dobit kojom bi se opravdalo i omogućilo proširenje kapaciteta. |
| --- | --- |

(343)

Nadalje, industrija Unije mogla bi uložiti u povećanje kapaciteta kad bi postojali pošteni tržišni uvjeti u kojima bi industrija Unije mogla ostvariti dobit kojom bi se opravdalo i omogućilo proširenje kapaciteta.

| (344) | Proizvodni kapacitet i zalihe Unije ne smatraju se nedostatnima i stoga nisu mogli pridonijeti šteti i prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog i subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(344)

Proizvodni kapacitet i zalihe Unije ne smatraju se nedostatnima i stoga nisu mogli pridonijeti šteti i prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog i subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

1.2.5.   Utjecaj gospodarske krize

| (345) | Niz strana tvrdio je da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica gospodarske krize zbog koje je došlo do naglog smanjenja potražnje u industrijama korisnika (kao što su automobilska industrija i tržište energije vjetra). |
| --- | --- |

(345)

Niz strana tvrdio je da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica gospodarske krize zbog koje je došlo do naglog smanjenja potražnje u industrijama korisnika (kao što su automobilska industrija i tržište energije vjetra).

| (346) | Vlada NRK-a citirala je navode niza proizvođača iz Unije, kao npr. financijski izvještaj društva European Owens Corning Fibreglass SPRL („društvo EOCF”) u kojem se navodi da se „ovo smanjenje djelomično objašnjava znatnom ovisnošću te aktivnosti o tržištu energije vjetra, čija se uspješnost stalno smanjuje zbog poteškoća dionika na tom tržištu s financiranjem novih projekata”, financijski izvještaj društva Lanxess iz 2011. u kojem je navedeno da je „nakon uvođenja antidampinških mjera protiv kineskog uvoza društvo LANXESS uspjelo povećati prodajne cijene. Međutim, u drugoj polovini 2011. zabilježeno je smanjenje od 16 % u usporedbi 2010. zbog negativnog kretanja gospodarstva” te financijski izvještaj društva EOCF u kojem stoji da je promet ostvaren u 2012. „uglavnom posljedica nastavljene gospodarske krize zbog koje to društvo ne može poslovati pri punom kapacitetu”. |
| --- | --- |

(346)

Vlada NRK-a citirala je navode niza proizvođača iz Unije, kao npr. financijski izvještaj društva European Owens Corning Fibreglass SPRL („društvo EOCF”) u kojem se navodi da se „ovo smanjenje djelomično objašnjava znatnom ovisnošću te aktivnosti o tržištu energije vjetra, čija se uspješnost stalno smanjuje zbog poteškoća dionika na tom tržištu s financiranjem novih projekata”, financijski izvještaj društva Lanxess iz 2011. u kojem je navedeno da je „nakon uvođenja antidampinških mjera protiv kineskog uvoza društvo LANXESS uspjelo povećati prodajne cijene. Međutim, u drugoj polovini 2011. zabilježeno je smanjenje od 16 % u usporedbi 2010. zbog negativnog kretanja gospodarstva” te financijski izvještaj društva EOCF u kojem stoji da je promet ostvaren u 2012. „uglavnom posljedica nastavljene gospodarske krize zbog koje to društvo ne može poslovati pri punom kapacitetu”.

| (347) | Zaista je bilo moguće uočiti smanjenje potrošnje proizvoda od filamentnih staklenih vlakana u Uniji od 3 % između 2010. i 2011. Međutim, do kraja RIP-a potrošnja u Uniji ponovno se povećala za šest postotnih bodova. |
| --- | --- |

(347)

Zaista je bilo moguće uočiti smanjenje potrošnje proizvoda od filamentnih staklenih vlakana u Uniji od 3 % između 2010. i 2011. Međutim, do kraja RIP-a potrošnja u Uniji ponovno se povećala za šest postotnih bodova.

| (348) | Navodom da je jedno od društava moralo smanjiti cijene za 16 % u drugoj polovini 2011. u usporedbi s 2010. samo se djelomično opisuje stanje iz 2011. Ispitnim postupkom otkriveno je povećanje jedinične cijene od 8 % za cijelu 2011. godinu (u usporedbi s 2010.). |
| --- | --- |

(348)

Navodom da je jedno od društava moralo smanjiti cijene za 16 % u drugoj polovini 2011. u usporedbi s 2010. samo se djelomično opisuje stanje iz 2011. Ispitnim postupkom otkriveno je povećanje jedinične cijene od 8 % za cijelu 2011. godinu (u usporedbi s 2010.).

| (349) | Osim toga, iako je industrija Unije i dalje ostvarivala dobit tijekom 2010. i 2011., nakon toga počela je ostvarivati gubitke, što se podudaralo s povećanjem dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a koji je obarao cijene industrije Unije. |
| --- | --- |

(349)

Osim toga, iako je industrija Unije i dalje ostvarivala dobit tijekom 2010. i 2011., nakon toga počela je ostvarivati gubitke, što se podudaralo s povećanjem dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a koji je obarao cijene industrije Unije.

| (350) | Može se smatrati da je gospodarski pad između 2010. i 2011. imao ulogu u pogoršanju gospodarskog stanja industrije Unije. Međutim, tim se gospodarskim padom ne objašnjavaju gubici koje je industrija Unije ostvarivala 2012. i tijekom RIP-a. Glavni gubici nastali su tek nakon gospodarskog pada u razdoblju kad se potrošnja ponovno povećavala. |
| --- | --- |

(350)

Može se smatrati da je gospodarski pad između 2010. i 2011. imao ulogu u pogoršanju gospodarskog stanja industrije Unije. Međutim, tim se gospodarskim padom ne objašnjavaju gubici koje je industrija Unije ostvarivala 2012. i tijekom RIP-a. Glavni gubici nastali su tek nakon gospodarskog pada u razdoblju kad se potrošnja ponovno povećavala.

| (351) | Što se tiče navoda društva Owens Corning iz 2011., važno je napomenuti da je riječ o navodima društva EOCF, koje je trgovački subjekt društva Owens Corning za njihovo cjelokupno poslovanje u Europi i na Bliskom istoku. Osim istovjetnog proizvoda, društvo EOCF tijekom tog razdoblja prodavalo je i proizvode koji nisu pleteni, tkanine, proizvode za gradnju krovova (piljena) i proizvode za izolaciju, koji nisu obuhvaćeni ispitnim postupkom. Taj se navod stoga ne odnosi posebno na istovjetni proizvod na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(351)

Što se tiče navoda društva Owens Corning iz 2011., važno je napomenuti da je riječ o navodima društva EOCF, koje je trgovački subjekt društva Owens Corning za njihovo cjelokupno poslovanje u Europi i na Bliskom istoku. Osim istovjetnog proizvoda, društvo EOCF tijekom tog razdoblja prodavalo je i proizvode koji nisu pleteni, tkanine, proizvode za gradnju krovova (piljena) i proizvode za izolaciju, koji nisu obuhvaćeni ispitnim postupkom. Taj se navod stoga ne odnosi posebno na istovjetni proizvod na tržištu Unije.

| (352) | Što se tiče navoda društva Owens Corning iz 2012., oni se posebno odnose na poslovanje društva EOCF povezano s tkaninama u jednom od postrojenja tog društva. Budući da tkanine nisu dio istovjetnog proizvoda, ti navodi nisu relevantni. |
| --- | --- |

(352)

Što se tiče navoda društva Owens Corning iz 2012., oni se posebno odnose na poslovanje društva EOCF povezano s tkaninama u jednom od postrojenja tog društva. Budući da tkanine nisu dio istovjetnog proizvoda, ti navodi nisu relevantni.

| (353) | S obzirom na prethodno navedene okolnosti, gospodarski pad mogao je imati negativan utjecaj na industriju Unije, ali ne u takvoj mjeri da bi mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog i subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(353)

S obzirom na prethodno navedene okolnosti, gospodarski pad mogao je imati negativan utjecaj na industriju Unije, ali ne u takvoj mjeri da bi mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog i subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

1.2.6.   Tržišno natjecanje s dampinškim i subvencioniranim uvozom iz NRK-a

| (354) | Neke su strane tvrdile da je štetu prouzročila tehnologija industrije Unije koja je zastarjela u usporedbi s modernom tehnologijom kineskih proizvođača, a ne damping ili subvencioniranje predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(354)

Neke su strane tvrdile da je štetu prouzročila tehnologija industrije Unije koja je zastarjela u usporedbi s modernom tehnologijom kineskih proizvođača, a ne damping ili subvencioniranje predmetnog proizvoda.

| (355) | Međutim, ispitnim je postupkom potvrđeno da su proizvodni postupci industrije Unije dovoljno moderni. Stoga se odbacuje tvrdnja da bi stanje tehnologije industrije Unije moglo prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog i subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(355)

Međutim, ispitnim je postupkom potvrđeno da su proizvodni postupci industrije Unije dovoljno moderni. Stoga se odbacuje tvrdnja da bi stanje tehnologije industrije Unije moglo prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog i subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

1.2.7.   Samoprouzročena šteta

| (356) | Nekoliko strana tvrdilo je da bi šteta mogla biti samoprouzročena zbog sljedećih razloga: i. jer su cijene proizvođača iz Unije u 2014. bile niže od kvota koje su te strane primile od kineskih proizvođača izvoznika, ii. jer ulaganja podnositelja zahtjeva tijekom proteklih godina nisu u skladu s nalazima o šteti jer je teško objasniti velika ulaganja u kontekstu industrije koja trpi štetu te ta ulaganja nisu dovela do povećanja tržišnog udjela industrije Unije te iii. jer je moguće da su podnositelji zahtjeva ulagali u restrukturiranje i instalaciju dodatnog kapaciteta za proizvodnju „pogrešnih” proizvoda od filamentnih staklenih vlakana, npr. proizvoda za koje postoji ograničena potražnja, a ne npr. za sječene niti za kojima je, prema navodima tih strana, postojala znatna potražnja te zapravo i mogući nedostatak opskrbe u Uniji. |
| --- | --- |

(356)

Nekoliko strana tvrdilo je da bi šteta mogla biti samoprouzročena zbog sljedećih razloga: i. jer su cijene proizvođača iz Unije u 2014. bile niže od kvota koje su te strane primile od kineskih proizvođača izvoznika, ii. jer ulaganja podnositelja zahtjeva tijekom proteklih godina nisu u skladu s nalazima o šteti jer je teško objasniti velika ulaganja u kontekstu industrije koja trpi štetu te ta ulaganja nisu dovela do povećanja tržišnog udjela industrije Unije te iii. jer je moguće da su podnositelji zahtjeva ulagali u restrukturiranje i instalaciju dodatnog kapaciteta za proizvodnju „pogrešnih” proizvoda od filamentnih staklenih vlakana, npr. proizvoda za koje postoji ograničena potražnja, a ne npr. za sječene niti za kojima je, prema navodima tih strana, postojala znatna potražnja te zapravo i mogući nedostatak opskrbe u Uniji.

| (357) | Što se tiče prve tvrdnje o tome da su cijene proizvođača iz Unije bile niže, potrebno je napomenuti da se taj navod odnosi na događaj nakon ispitnog postupka i da se razine cijena u 2014. ne mogu uzeti u obzir. Nadalje, s obzirom na to da peći rade 24 sata dnevno i da je usporavanje proizvodnje vrlo skupo, industrija Unije pokušavala je zadržati tržišni udio prodajom po nižim cijenama i time ipak pokriti dio fiksnih troškova. |
| --- | --- |

(357)

Što se tiče prve tvrdnje o tome da su cijene proizvođača iz Unije bile niže, potrebno je napomenuti da se taj navod odnosi na događaj nakon ispitnog postupka i da se razine cijena u 2014. ne mogu uzeti u obzir. Nadalje, s obzirom na to da peći rade 24 sata dnevno i da je usporavanje proizvodnje vrlo skupo, industrija Unije pokušavala je zadržati tržišni udio prodajom po nižim cijenama i time ipak pokriti dio fiksnih troškova.

| (358) | Što se tiče velikih ulaganja industrije Unije tijekom proteklih godina, potrebno je podsjetiti na to da je u ovoj kapitalno intenzivnoj industriji peći potrebno ponovno graditi svakih sedam do deset godina, a troškovi povezani s ponovnom izgradnjom peći mogu iznositi od 8 do 13 milijuna EUR (navedeno u rasponu radi povjerljivosti). Velik dio drugih, više strukturalnih visokih troškova ulaganja, povezan je s potrošnjom slitina za cijevi i naknadnom ponovnom izgradnjom cijevi. Stoga su ta ulaganja svojstvena toj industriji i potrebna kako bi se zadržao trenutačni kapacitet. Ulaganja u istraživanje i razvoj jednako su tako potrebna za opstanak na tržištu i zadovoljavanje potreba klijenata. |
| --- | --- |

(358)

Što se tiče velikih ulaganja industrije Unije tijekom proteklih godina, potrebno je podsjetiti na to da je u ovoj kapitalno intenzivnoj industriji peći potrebno ponovno graditi svakih sedam do deset godina, a troškovi povezani s ponovnom izgradnjom peći mogu iznositi od 8 do 13 milijuna EUR (navedeno u rasponu radi povjerljivosti). Velik dio drugih, više strukturalnih visokih troškova ulaganja, povezan je s potrošnjom slitina za cijevi i naknadnom ponovnom izgradnjom cijevi. Stoga su ta ulaganja svojstvena toj industriji i potrebna kako bi se zadržao trenutačni kapacitet. Ulaganja u istraživanje i razvoj jednako su tako potrebna za opstanak na tržištu i zadovoljavanje potreba klijenata.

| (359) | Što se tiče treće tvrdnje o navodnim „pogrešnim” ulaganjima u proizvode koji nisu sječene niti, potrebno je napomenuti da je i. industrija Unije provela restrukturiranje kako bi mogla ponuditi širok raspon proizvoda. Nisu dostavljeni nikakvi dokazi da ta vrsta restrukturiranja nije gospodarski održiva i ii. proizvodnja sječenih niti koja je obustavljena tijekom restrukturiranja proteklih godina prenesena je u drugo proizvodno postrojenje koje je prenamijenjeno. |
| --- | --- |

(359)

Što se tiče treće tvrdnje o navodnim „pogrešnim” ulaganjima u proizvode koji nisu sječene niti, potrebno je napomenuti da je i. industrija Unije provela restrukturiranje kako bi mogla ponuditi širok raspon proizvoda. Nisu dostavljeni nikakvi dokazi da ta vrsta restrukturiranja nije gospodarski održiva i ii. proizvodnja sječenih niti koja je obustavljena tijekom restrukturiranja proteklih godina prenesena je u drugo proizvodno postrojenje koje je prenamijenjeno.

| (360) | Vlada NRK-a tvrdila je da proizvođači iz Unije prikupljaju zalihe uvoza iz trećih zemalja i citirala financijski izvještaj iz 2011. jednog proizvođača iz Unije u kojem se navodi: „Zalihe robe (21,4 milijuna EUR na dan 31. prosinca 2011.) povećavaju se zbog globalnog usporavanja s kojim se naše poslovanje suočilo tijekom druge polovine godine, pri čemu zalihe čini 75 % gotovih proizvoda uvezenih od društava [...][naše] grupacije izvan Europe, a ostatak čine materijali i proizvodi potrebni za poslovanje koje se odnosi na tkanine”. |
| --- | --- |

(360)

Vlada NRK-a tvrdila je da proizvođači iz Unije prikupljaju zalihe uvoza iz trećih zemalja i citirala financijski izvještaj iz 2011. jednog proizvođača iz Unije u kojem se navodi: „Zalihe robe (21,4 milijuna EUR na dan 31. prosinca 2011.) povećavaju se zbog globalnog usporavanja s kojim se naše poslovanje suočilo tijekom druge polovine godine, pri čemu zalihe čini 75 % gotovih proizvoda uvezenih od društava [...][naše] grupacije izvan Europe, a ostatak čine materijali i proizvodi potrebni za poslovanje koje se odnosi na tkanine”.

| (361) | Povećanje prijavljenih razina zaliha tog proizvođača iz Unije u 2011. objašnjava se prikupljanjem zaliha za potrebe opskrbljivanja jednog postrojenja tog proizvođača izvan Unije tijekom ponovne izgradnje peći tog proizvođača u 2012. Da je bilo moguće u Uniji proizvesti te proizvode za postrojenje izvan Unije, oni se ne bi uvozili od drugih postrojenja izvan Unije. |
| --- | --- |

(361)

Povećanje prijavljenih razina zaliha tog proizvođača iz Unije u 2011. objašnjava se prikupljanjem zaliha za potrebe opskrbljivanja jednog postrojenja tog proizvođača izvan Unije tijekom ponovne izgradnje peći tog proizvođača u 2012. Da je bilo moguće u Uniji proizvesti te proizvode za postrojenje izvan Unije, oni se ne bi uvozili od drugih postrojenja izvan Unije.

| (362) | Nakon konačne objave vlada NRK-a zatražila je da se pojasni jesu li ti uvezeni proizvodi iz NRK-a ili iz drugih zemalja te u kojim količinama. Međutim, proizvođači iz Unije nisu kupovali predmetni proizvod u NRK-u tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(362)

Nakon konačne objave vlada NRK-a zatražila je da se pojasni jesu li ti uvezeni proizvodi iz NRK-a ili iz drugih zemalja te u kojim količinama. Međutim, proizvođači iz Unije nisu kupovali predmetni proizvod u NRK-u tijekom razmatranog razdoblja.

| (363) | Vlada NRK-a tvrdila je i da bi šteta mogla biti samoprouzročena jer je društvo 3B Fibreglass, proizvođač iz Unije, odlučilo u 2011. dopuniti zalihe za društvo BASF u razdoblju nedostatne proizvodnje. Citiraju financijski izvještaj društva 3B Fibreglass iz 2011.: „[...] kako bismo dopunili zalihe za društvo BASF i pripremili se za popravak peći br. 2” |
| --- | --- |

(363)

Vlada NRK-a tvrdila je i da bi šteta mogla biti samoprouzročena jer je društvo 3B Fibreglass, proizvođač iz Unije, odlučilo u 2011. dopuniti zalihe za društvo BASF u razdoblju nedostatne proizvodnje. Citiraju financijski izvještaj društva 3B Fibreglass iz 2011.: „[...] kako bismo dopunili zalihe za društvo BASF i pripremili se za popravak peći br. 2”

| (364) | Međutim, uobičajeno je poslovno ponašanje osigurati zalihe kako bi se omogućilo ispunjavanje ugovornih obveza prema ključnim klijentima. Nadalje, taj se citat odnosi i na planirani popravak peći zbog kojeg je potrebno prikupljanje zaliha kako bi se omogućila opskrba kupaca (i ispunjavanje ugovornih obveza o opskrbi kupaca društva 3B) tijekom popravka. |
| --- | --- |

(364)

Međutim, uobičajeno je poslovno ponašanje osigurati zalihe kako bi se omogućilo ispunjavanje ugovornih obveza prema ključnim klijentima. Nadalje, taj se citat odnosi i na planirani popravak peći zbog kojeg je potrebno prikupljanje zaliha kako bi se omogućila opskrba kupaca (i ispunjavanje ugovornih obveza o opskrbi kupaca društva 3B) tijekom popravka.

| (365) | Što se tiče prethodno objašnjenoga, tvrdnja da bi samoprouzročena šteta mogla prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog i subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije stoga se odbacuje. |
| --- | --- |

(365)

Što se tiče prethodno objašnjenoga, tvrdnja da bi samoprouzročena šteta mogla prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog i subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije stoga se odbacuje.

1.2.8.   Izvozna prodaja proizvođača iz Unije i premještanje radi približavanja tržištima

| (366) | Vlada NRK-a tvrdi da je navodna šteta, ako je uopće nastala, prouzročena odlukom o premještanju na lokaciju industrija korisnika. Dodali su da se to ne događa samo na razini Unije nego i na globalnoj razini. Vlada NRK-a navodi da je društvo P+D, proizvođač iz Unije, proširilo poslovanje u Rusiji i Indiji, proizvođač iz Unije 3B u Tunisu, proizvođač iz Unije PPG u NRK-u, a proizvođač iz Unije Ahlstrom premjestio je proizvodnju iz Unije u NRK početkom 2011. kako bi uspješnije zadovoljavao potrebe rastućih tržišta energije vjetra u Aziji te posebno u NRK-u. |
| --- | --- |

(366)

Vlada NRK-a tvrdi da je navodna šteta, ako je uopće nastala, prouzročena odlukom o premještanju na lokaciju industrija korisnika. Dodali su da se to ne događa samo na razini Unije nego i na globalnoj razini. Vlada NRK-a navodi da je društvo P+D, proizvođač iz Unije, proširilo poslovanje u Rusiji i Indiji, proizvođač iz Unije 3B u Tunisu, proizvođač iz Unije PPG u NRK-u, a proizvođač iz Unije Ahlstrom premjestio je proizvodnju iz Unije u NRK početkom 2011. kako bi uspješnije zadovoljavao potrebe rastućih tržišta energije vjetra u Aziji te posebno u NRK-u.

| (367) | Budući da su mnogi proizvođači filamentnih staklenih vlakana multinacionalna društva, ne iznenađuje da ta društva ulažu i izvan Unije ako postoji poslovna prilika. Ulaganje u dodatne kapacitete izvan Unije provodi se radi zadovoljavanja potreba tržišta u nastajanju i radi mogućnosti za ostvarenje dobiti. Postavljanje postrojenja u tim regijama zaista se objašnjava nastojanjem da se tim kupcima bude blizu. Međutim, poslovna odluka o tome hoće li se postrojenja postaviti izvan Unije ili ne nije nimalo povezana s činjenicom da proizvođači iz Unije trpe štetu. |
| --- | --- |

(367)

Budući da su mnogi proizvođači filamentnih staklenih vlakana multinacionalna društva, ne iznenađuje da ta društva ulažu i izvan Unije ako postoji poslovna prilika. Ulaganje u dodatne kapacitete izvan Unije provodi se radi zadovoljavanja potreba tržišta u nastajanju i radi mogućnosti za ostvarenje dobiti. Postavljanje postrojenja u tim regijama zaista se objašnjava nastojanjem da se tim kupcima bude blizu. Međutim, poslovna odluka o tome hoće li se postrojenja postaviti izvan Unije ili ne nije nimalo povezana s činjenicom da proizvođači iz Unije trpe štetu.

| (368) | Nakon konačne objave vlada NRK-a ponovila je tvrdnju da su velika ulaganja u inozemstvu oduzela proizvodnju, radna mjesta i izvoznu prodaju od Unije te tako prouzročila štetu. |
| --- | --- |

(368)

Nakon konačne objave vlada NRK-a ponovila je tvrdnju da su velika ulaganja u inozemstvu oduzela proizvodnju, radna mjesta i izvoznu prodaju od Unije te tako prouzročila štetu.

| (369) | Ta tvrdnja nije utemeljena. Proizvođači filamentnih staklenih vlakana posluju u skladu s modelom regionalne neposrednosti pri čemu se klijente opskrbljuje iz proizvodnih postrojenja u njihovoj odnosnoj regiji. Pokazatelji u pogledu kapaciteta i zaposlenosti ne pokazuju da je došlo do mogućih velikih ulaganja u inozemstvu na štetu poslovanja Unije. |
| --- | --- |

(369)

Ta tvrdnja nije utemeljena. Proizvođači filamentnih staklenih vlakana posluju u skladu s modelom regionalne neposrednosti pri čemu se klijente opskrbljuje iz proizvodnih postrojenja u njihovoj odnosnoj regiji. Pokazatelji u pogledu kapaciteta i zaposlenosti ne pokazuju da je došlo do mogućih velikih ulaganja u inozemstvu na štetu poslovanja Unije.

| (370) | Vlada NRK-a jednako je tako tvrdila da je smanjenje izvozne prodaje industrije Unije imalo ozbiljne negativne učinke koje Komisija nije analizirala. |
| --- | --- |

(370)

Vlada NRK-a jednako je tako tvrdila da je smanjenje izvozne prodaje industrije Unije imalo ozbiljne negativne učinke koje Komisija nije analizirala.

| (371) | U trenutačnim ispitnim postupcima udio izvozne prodaje industrije Unije (povezanim i nepovezanim kupcima) iznosio je između 11 % i 13 % ukupne prodaje industrije Unije (povezanim i nepovezanim kupcima) u razdoblju od 2010. do kraja RIP-a. Slično tome, tijekom početnog antidampinškog postupka taj je udio varirao između 10 % i 14 % od 2006. do rujna 2009. Budući da fluktuacije u količinama izvoza nisu znatne i u skladu su s količinama izvoza u prethodnom antidampinškom ispitnom postupku, na razvoj izvoznih prodaja nije bilo ozbiljnih negativnih učinaka iz prethodnih tvrdnji. |
| --- | --- |

(371)

U trenutačnim ispitnim postupcima udio izvozne prodaje industrije Unije (povezanim i nepovezanim kupcima) iznosio je između 11 % i 13 % ukupne prodaje industrije Unije (povezanim i nepovezanim kupcima) u razdoblju od 2010. do kraja RIP-a. Slično tome, tijekom početnog antidampinškog postupka taj je udio varirao između 10 % i 14 % od 2006. do rujna 2009. Budući da fluktuacije u količinama izvoza nisu znatne i u skladu su s količinama izvoza u prethodnom antidampinškom ispitnom postupku, na razvoj izvoznih prodaja nije bilo ozbiljnih negativnih učinaka iz prethodnih tvrdnji.

| (372) | Zbog prethodno navedenih razloga izvozna prodaja proizvođača iz Unije i premještanje poslovanja nisu pridonijeli šteti i stoga ne mogu prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog i subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(372)

Zbog prethodno navedenih razloga izvozna prodaja proizvođača iz Unije i premještanje poslovanja nisu pridonijeli šteti i stoga ne mogu prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog i subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

1.2.9.   Devizni tečaj EUR/USD

| (373) | Vlada NRK-a tvrdila je da je kineska opskrba pod rizikom povezanim s većom logističkom složenošću i variranju deviznog tečaja te se stoga kupci nevoljko izlažu tim rizicima. Jedan je korisnik naveo da cijene kineskih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana znatno ovise o deviznom tečaju eura i američkog dolara. Budući da je američki dolar od 2000. postupno oslabio u usporedbi s eurom, to bi navodno moglo prekinuti uzročno-posljedičnu vezu. |
| --- | --- |

(373)

Vlada NRK-a tvrdila je da je kineska opskrba pod rizikom povezanim s većom logističkom složenošću i variranju deviznog tečaja te se stoga kupci nevoljko izlažu tim rizicima. Jedan je korisnik naveo da cijene kineskih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana znatno ovise o deviznom tečaju eura i američkog dolara. Budući da je američki dolar od 2000. postupno oslabio u usporedbi s eurom, to bi navodno moglo prekinuti uzročno-posljedičnu vezu.

| (374) | Istina je da je početkom 2000-ih euro u odnosu na američki dolar bio slabiji nego danas. Međutim, potrebno je napomenuti da je devizni tečaj eura i američkog dolara bio relativno stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku unatoč tome znatno se smanjila s 3 % na – 4 %. Čak i ako se smatra da je devizni tečaj eura i američkog dolara pridonio šteti, to ni na koji način ne može umanjiti štetne učinke jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a na tržište Unije u razdoblju između 2011. i kraja RIP-a. |
| --- | --- |

(374)

Istina je da je početkom 2000-ih euro u odnosu na američki dolar bio slabiji nego danas. Međutim, potrebno je napomenuti da je devizni tečaj eura i američkog dolara bio relativno stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku unatoč tome znatno se smanjila s 3 % na – 4 %. Čak i ako se smatra da je devizni tečaj eura i američkog dolara pridonio šteti, to ni na koji način ne može umanjiti štetne učinke jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a na tržište Unije u razdoblju između 2011. i kraja RIP-a.

| (375) | Stoga devizni tečaj eura i američkog dolara nije pridonio šteti i nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(375)

Stoga devizni tečaj eura i američkog dolara nije pridonio šteti i nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

1.3.   Zaključci o uzročnosti

| (376) | Zaključno, prethodnom analizom dokazano je da je došlo do povećanja količine i tržišnog udjela dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a. Zbog pritiska povećanja dampinškog i subvencioniranog uvoza na tržište Unije industrija Unije nije mogla određivati prodajne cijene u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima i zabilježenim povećanjima troškova. Čak ni nakon što je smanjila svoju prodajnu cijenu, proizvođači iz Unije u uzorku nisu uspjeli zadržati tržišni udio. To je smanjenje cijene izvršeno na račun profitabilnosti, što je dovelo do neodržive situacije u kojoj se ostvaruju gubici. |
| --- | --- |

(376)

Zaključno, prethodnom analizom dokazano je da je došlo do povećanja količine i tržišnog udjela dampinškog i subvencioniranog uvoza iz NRK-a. Zbog pritiska povećanja dampinškog i subvencioniranog uvoza na tržište Unije industrija Unije nije mogla određivati prodajne cijene u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima i zabilježenim povećanjima troškova. Čak ni nakon što je smanjila svoju prodajnu cijenu, proizvođači iz Unije u uzorku nisu uspjeli zadržati tržišni udio. To je smanjenje cijene izvršeno na račun profitabilnosti, što je dovelo do neodržive situacije u kojoj se ostvaruju gubici.

| (377) | U okviru prethodno opisane analize propisno su razlikovani i razdvojeni utjecaji svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Na temelju te analize zaključuje se da je dampinški i subvencionirani uvoz iz NRK-a prouzročio znatnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne antidampinške uredbe i članka 8. stavka 5. Osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(377)

U okviru prethodno opisane analize propisno su razlikovani i razdvojeni utjecaji svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Na temelju te analize zaključuje se da je dampinški i subvencionirani uvoz iz NRK-a prouzročio znatnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne antidampinške uredbe i članka 8. stavka 5. Osnovne antisubvencijske uredbe.

| (378) | Poznati čimbenici osim dampinškog i subvencioniranog uvoza procijenjeni su u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 8. stavkom 6. Osnovne antisubvencijske uredbe. Ni za jedan od tih čimbenika, analiziranih pojedinačno i zajedno, nije otkriveno da krše posljedičnu vezu između dampinškog i subvencioniranog uvoza i štete prouzročene industriji Unije. |
| --- | --- |

(378)

Poznati čimbenici osim dampinškog i subvencioniranog uvoza procijenjeni su u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 8. stavkom 6. Osnovne antisubvencijske uredbe. Ni za jedan od tih čimbenika, analiziranih pojedinačno i zajedno, nije otkriveno da krše posljedičnu vezu između dampinškog i subvencioniranog uvoza i štete prouzročene industriji Unije.

| (379) | Nakon konačne objave vlada NRK-a tvrdila je da je Komisija samo odbacila tvrdnje zainteresiranih strana umjesto da ispita sve poznate čimbenike osim dampinškog uvoza koji prouzročuju štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(379)

Nakon konačne objave vlada NRK-a tvrdila je da je Komisija samo odbacila tvrdnje zainteresiranih strana umjesto da ispita sve poznate čimbenike osim dampinškog uvoza koji prouzročuju štetu industriji Unije.

| (380) | Komisija je razmotrila učinke sljedećih preostalih čimbenika: uvoza iz drugih zemalja, troška proizvodnje, razvoja potrošnje, proizvodnih kapaciteta i zaliha, ekonomske krize, konkurentnosti uvoza iz NRK-a, samoprouzročene štete, izvozne prodaje proizvođača iz Unije i premještanja te deviznog tečaja EUR/USD. Ispitnim postupkom nisu otkriveni nikakvi drugi čimbenici kojima bi se mogla prekršiti posljedična veza. |
| --- | --- |

(380)

Komisija je razmotrila učinke sljedećih preostalih čimbenika: uvoza iz drugih zemalja, troška proizvodnje, razvoja potrošnje, proizvodnih kapaciteta i zaliha, ekonomske krize, konkurentnosti uvoza iz NRK-a, samoprouzročene štete, izvozne prodaje proizvođača iz Unije i premještanja te deviznog tečaja EUR/USD. Ispitnim postupkom nisu otkriveni nikakvi drugi čimbenici kojima bi se mogla prekršiti posljedična veza.

F.   INTERES UNIJE

| (381) | U skladu s člankom 31. Osnovne antisubvencijske uredbe Komisija je ispitala postoje li, unatoč zaključku o štetnom subvencioniranju, uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da u ovom konkretnom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(381)

U skladu s člankom 31. Osnovne antisubvencijske uredbe Komisija je ispitala postoje li, unatoč zaključku o štetnom subvencioniranju, uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da u ovom konkretnom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika.

| (382) | Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti stavove na temelju članka 31. stavka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe. Komisija je poslala upitnike na adrese pet neovisnih uvoznika i 34 korisnika. U konačnici je dvoje uvoznika i 13 korisnika dostavilo potpune odgovore na upitnik u zadanim rokovima. Uz to, niz korisnika i udruženja korisnika javili su se tijekom ispitnog postupka te u pismima izrazili protivljenje bilo kakvim mogućim mjerama u ovom slučaju. Vlada NRK-a i CCCLA jednako su tako dostavili podneske s tvrdnjama protiv bilo kakvih mogućih mjera u ovom slučaju. |
| --- | --- |

(382)

Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti stavove na temelju članka 31. stavka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe. Komisija je poslala upitnike na adrese pet neovisnih uvoznika i 34 korisnika. U konačnici je dvoje uvoznika i 13 korisnika dostavilo potpune odgovore na upitnik u zadanim rokovima. Uz to, niz korisnika i udruženja korisnika javili su se tijekom ispitnog postupka te u pismima izrazili protivljenje bilo kakvim mogućim mjerama u ovom slučaju. Vlada NRK-a i CCCLA jednako su tako dostavili podneske s tvrdnjama protiv bilo kakvih mogućih mjera u ovom slučaju.

| (383) | U početnom antidampinškom ispitnom postupku uvođenje mjera nije se smatralo suprotnim interesu Unije. Budući da je revizija tijekom važenja mjera ograničena na štetu, nalazi o interesu Unije i dalje su valjani. Stoga se analiza u nastavku teksta odnosi na antisubvencijski ispitni postupak. |
| --- | --- |

(383)

U početnom antidampinškom ispitnom postupku uvođenje mjera nije se smatralo suprotnim interesu Unije. Budući da je revizija tijekom važenja mjera ograničena na štetu, nalazi o interesu Unije i dalje su valjani. Stoga se analiza u nastavku teksta odnosi na antisubvencijski ispitni postupak.

1.   Interes industrije Unije

| (384) | Postojeće antidampinške mjere nisu dovele do smanjenja dampinškog uvoza iz NRK-a niti su pomogle industriji Unije. Kako je prethodno navedeno, industrija Unije nastavila je trpjeti znatnu štetu nakon smanjenja cijena nastalog zbog dampinškog uvoza iz NRK-a. Ne uvedu li se mjere, to bi najvjerojatnije dovelo do nastavka negativnog kretanja financijskog stanja industrije Unije. Stanje proizvođača iz Unije u uzorku posebno je obilježeno padom profitabilnosti s + 3 % 2010. na – 4 % krajem RIP-a. Svako bi daljnje pogoršavanje rezultata u konačnici prouzročilo rezove u proizvodnim linijama i zatvaranja proizvodnih pogona, što bi predstavljalo prijetnju zaposlenosti i ulaganjima u Uniji. |
| --- | --- |

(384)

Postojeće antidampinške mjere nisu dovele do smanjenja dampinškog uvoza iz NRK-a niti su pomogle industriji Unije. Kako je prethodno navedeno, industrija Unije nastavila je trpjeti znatnu štetu nakon smanjenja cijena nastalog zbog dampinškog uvoza iz NRK-a. Ne uvedu li se mjere, to bi najvjerojatnije dovelo do nastavka negativnog kretanja financijskog stanja industrije Unije. Stanje proizvođača iz Unije u uzorku posebno je obilježeno padom profitabilnosti s + 3 % 2010. na – 4 % krajem RIP-a. Svako bi daljnje pogoršavanje rezultata u konačnici prouzročilo rezove u proizvodnim linijama i zatvaranja proizvodnih pogona, što bi predstavljalo prijetnju zaposlenosti i ulaganjima u Uniji.

| (385) | Uvođenjem mjera na tržištu ponovno bi se uspostavilo pošteno tržišno natjecanje. Negativno kretanje profitabilnosti industrije Unije posljedica je poteškoća te industrije u tržišnom natjecanju sa subvencioniranim, jeftinim uvozom podrijetlom iz NRK-a. Očekuje se da bi se uvođenjem antisubvencijskih mjera stoga zaustavilo smanjenje cijena i gubitak tržišnog udjela te da bi se prodajne cijene industrije Unije počele oporavljati, što bi dovelo do poboljšanja profitabilnosti industrije Unije u smjeru razina koje se smatraju potrebnima za tu kapitalno intenzivnu industriju. |
| --- | --- |

(385)

Uvođenjem mjera na tržištu ponovno bi se uspostavilo pošteno tržišno natjecanje. Negativno kretanje profitabilnosti industrije Unije posljedica je poteškoća te industrije u tržišnom natjecanju sa subvencioniranim, jeftinim uvozom podrijetlom iz NRK-a. Očekuje se da bi se uvođenjem antisubvencijskih mjera stoga zaustavilo smanjenje cijena i gubitak tržišnog udjela te da bi se prodajne cijene industrije Unije počele oporavljati, što bi dovelo do poboljšanja profitabilnosti industrije Unije u smjeru razina koje se smatraju potrebnima za tu kapitalno intenzivnu industriju.

| (386) | Mjerama bi se industriji Unije pružila prilika da se oporavi od štetnog dampinga utvrđenog u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(386)

Mjerama bi se industriji Unije pružila prilika da se oporavi od štetnog dampinga utvrđenog u ispitnom postupku.

| (387) | U skladu s time zaključuje se da bi uvođenje antisubvencijskih mjera očito bilo u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(387)

U skladu s time zaključuje se da bi uvođenje antisubvencijskih mjera očito bilo u interesu industrije Unije.

| (388) | Nakon konačne objave jedna je industrijska udruga tvrdila da se strožim mjerama ne bi pomoglo industriji Unije zbog toga što početne mjere iz 2011. očito nisu bile učinkovite. |
| --- | --- |

(388)

Nakon konačne objave jedna je industrijska udruga tvrdila da se strožim mjerama ne bi pomoglo industriji Unije zbog toga što početne mjere iz 2011. očito nisu bile učinkovite.

| (389) | Komisija odbacuje tu tvrdnju i upućuje na prethodne uvodne izjave u kojima je zaključeno da bi neuvođenje strožih mjera najvjerojatnije dovelo do nastavka negativnog kretanja financijskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(389)

Komisija odbacuje tu tvrdnju i upućuje na prethodne uvodne izjave u kojima je zaključeno da bi neuvođenje strožih mjera najvjerojatnije dovelo do nastavka negativnog kretanja financijskog stanja industrije Unije.

2.   Interes uvoznika

| (390) | Kako je prethodno navedeno, uzorkovanje nepovezanih uvoznika nije provedeno i dva su nepovezana uvoznika u potpunosti surađivala u ispitnom postupku te su dostavila odgovor na upitnik. Aktivnosti povezane s predmetnim proizvodom predstavljaju tek manji dio ukupnog prometa tih dvaju uvoznika (manje od 0,5 %). Oba su se uvoznika protivila mogućim strožim antidampinškim mjerama jer su smatrali da bi to dovelo do prekida uvoza predmetnog proizvoda iz NRK-a. |
| --- | --- |

(390)

Kako je prethodno navedeno, uzorkovanje nepovezanih uvoznika nije provedeno i dva su nepovezana uvoznika u potpunosti surađivala u ispitnom postupku te su dostavila odgovor na upitnik. Aktivnosti povezane s predmetnim proizvodom predstavljaju tek manji dio ukupnog prometa tih dvaju uvoznika (manje od 0,5 %). Oba su se uvoznika protivila mogućim strožim antidampinškim mjerama jer su smatrali da bi to dovelo do prekida uvoza predmetnog proizvoda iz NRK-a.

| (391) | Zbrojeni uvoz koji su prijavila ta dva uvoznika predstavljao je znatan dio ukupnog uvoza iz NRK-a tijekom RIP-a te se stoga smatra reprezentativnim za uvoznike iz Unije. Nijedan drugi uvoznik nije surađivao dostavljanjem odgovora na upitnik ili potkrijepljenih primjedaba. Na temelju toga zaključuje se da, s obzirom na ograničen udio predmetnog proizvoda u ukupnoj djelatnosti uvoznika, uvođenje mjera neće imati znatne negativne učinke na općeniti interes uvoznika iz Unije. |
| --- | --- |

(391)

Zbrojeni uvoz koji su prijavila ta dva uvoznika predstavljao je znatan dio ukupnog uvoza iz NRK-a tijekom RIP-a te se stoga smatra reprezentativnim za uvoznike iz Unije. Nijedan drugi uvoznik nije surađivao dostavljanjem odgovora na upitnik ili potkrijepljenih primjedaba. Na temelju toga zaključuje se da, s obzirom na ograničen udio predmetnog proizvoda u ukupnoj djelatnosti uvoznika, uvođenje mjera neće imati znatne negativne učinke na općeniti interes uvoznika iz Unije.

3.   Interes korisnika

| (392) | Istovjetni proizvod ima brojne primjene, npr. u automobilskoj industriji, za turbine vjetroelektrana, u pomorstvu, prijevozu, aeronautici i infrastrukturi. Velik broj različitih korisnika surađivao je u postupku. Ti su korisnici podijeljeni u skupine s obzirom na sektor poslovanja: proizvođači spojeva, proizvođači kompozitnih materijala, proizvođači višeosnih tkanina i proizvođači turbina za vjetroelektrane. Time je Komisiji omogućena procjena utjecaja strožih mjera na različite vrste korisnika. |
| --- | --- |

(392)

Istovjetni proizvod ima brojne primjene, npr. u automobilskoj industriji, za turbine vjetroelektrana, u pomorstvu, prijevozu, aeronautici i infrastrukturi. Velik broj različitih korisnika surađivao je u postupku. Ti su korisnici podijeljeni u skupine s obzirom na sektor poslovanja: proizvođači spojeva, proizvođači kompozitnih materijala, proizvođači višeosnih tkanina i proizvođači turbina za vjetroelektrane. Time je Komisiji omogućena procjena utjecaja strožih mjera na različite vrste korisnika.

| (393) | Korisnici koji surađuju kupili su oko 13 % uvoza predmetnog proizvoda iz NRK-a tijekom RIP-a. Prema tome, velika većina istovjetnog proizvoda kupljena je iz ostalih izvora poput trećih zemalja i industrije Unije. Tek je manji broj korisnika kupovao predmetni proizvod isključivo iz NRK-a. |
| --- | --- |

(393)

Korisnici koji surađuju kupili su oko 13 % uvoza predmetnog proizvoda iz NRK-a tijekom RIP-a. Prema tome, velika većina istovjetnog proizvoda kupljena je iz ostalih izvora poput trećih zemalja i industrije Unije. Tek je manji broj korisnika kupovao predmetni proizvod isključivo iz NRK-a.

| (394) | Postoji širok raspon industrija na kraju proizvodnog lanca u kojima se upotrebljava istovjetni proizvod, a te se industrije jednako tako razlikuju s obzirom na veličinu, u rasponu od svjetskih društava do MSP-ova. Nadalje, iz podataka dostavljenih tijekom ispitnog postupka čini se da je u industriji korisnika u Uniji zaposlen znatan broj ljudi koji se procjenjuje na 100 000 zaposlenika, iako o tome nisu dostavljeni nikakvi opsežni i potkrijepljeni podaci. |
| --- | --- |

(394)

Postoji širok raspon industrija na kraju proizvodnog lanca u kojima se upotrebljava istovjetni proizvod, a te se industrije jednako tako razlikuju s obzirom na veličinu, u rasponu od svjetskih društava do MSP-ova. Nadalje, iz podataka dostavljenih tijekom ispitnog postupka čini se da je u industriji korisnika u Uniji zaposlen znatan broj ljudi koji se procjenjuje na 100 000 zaposlenika, iako o tome nisu dostavljeni nikakvi opsežni i potkrijepljeni podaci.

3.1.   Mogući utjecaji mjera na profitabilnost korisnika

| (395) | Općenito, na temelju odgovora na upitnik utvrđeno je da su industrije korisnika filamentnih staklenih vlakana u relativno dobrom stanju. Većina korisnika koji surađuju zaista su prijavljivali dobit tijekom razmatranog razdoblja od prodaje proizvoda za koje su upotrebljavali predmetni proizvod. Tek je nekoliko korisnika ostvarilo gubitak povezan s tom djelatnošću tijekom RIP-a, ali dobit većine drugih kretala se u rasponu između 2 % i 22 %. Stoga su čak i pod trenutačnim mjerama industrije korisnika uspjele ostvariti dobit. |
| --- | --- |

(395)

Općenito, na temelju odgovora na upitnik utvrđeno je da su industrije korisnika filamentnih staklenih vlakana u relativno dobrom stanju. Većina korisnika koji surađuju zaista su prijavljivali dobit tijekom razmatranog razdoblja od prodaje proizvoda za koje su upotrebljavali predmetni proizvod. Tek je nekoliko korisnika ostvarilo gubitak povezan s tom djelatnošću tijekom RIP-a, ali dobit većine drugih kretala se u rasponu između 2 % i 22 %. Stoga su čak i pod trenutačnim mjerama industrije korisnika uspjele ostvariti dobit.

| (396) | Na temelju primljenih podataka analiza utjecaja na korisnike provedena je za svaku od skupina korisnika. |
| --- | --- |

(396)

Na temelju primljenih podataka analiza utjecaja na korisnike provedena je za svaku od skupina korisnika.

| (397) | Ispitnim postupkom otkriveno je da je, ovisno o svojstvima različitih industrija korisnika, mogućnost prenošenja svakog povećanja pristojbe na kupce različita te će stoga utjecaj svakog povećanja pristojbe na maržu dobiti biti drukčiji za svaku industriju korisnika. |
| --- | --- |

(397)

Ispitnim postupkom otkriveno je da je, ovisno o svojstvima različitih industrija korisnika, mogućnost prenošenja svakog povećanja pristojbe na kupce različita te će stoga utjecaj svakog povećanja pristojbe na maržu dobiti biti drukčiji za svaku industriju korisnika.

| (398) | Ukratko, uvođenje kombiniranih mjera dovelo bi do smanjenja dobiti korisnika za manje od jednog postotnog boda za veliku većinu industrija korisnika, uz iznimku jedne industrije proizvođača višeosnih tkanina. Udio predmetnog proizvoda u troškovima proizvodnje za tu industriju veći je nego za ostale razmatrane industrije korisnika. Stoga će utjecaj na te korisnike biti veći nego na ostale procijenjene korisnike. |
| --- | --- |

(398)

Ukratko, uvođenje kombiniranih mjera dovelo bi do smanjenja dobiti korisnika za manje od jednog postotnog boda za veliku većinu industrija korisnika, uz iznimku jedne industrije proizvođača višeosnih tkanina. Udio predmetnog proizvoda u troškovima proizvodnje za tu industriju veći je nego za ostale razmatrane industrije korisnika. Stoga će utjecaj na te korisnike biti veći nego na ostale procijenjene korisnike.

| (399) | Na temelju prethodne analize vrlo je vjerojatno da korisnici u industrijama spojeva, kompozita i turbina za vjetroelektrane mogu nadoknaditi dio ili cjelokupno povećanje troškova. Nadalje, mogli bi prenijeti dio povećanja troškova na kupce. U tom je pogledu jedan veliki korisnik koji posluje u proizvodnji turbina za vjetroelektrane komentirao da se slaže sa zaključcima ispitnog postupka i da će preuzeti obveze. |
| --- | --- |

(399)

Na temelju prethodne analize vrlo je vjerojatno da korisnici u industrijama spojeva, kompozita i turbina za vjetroelektrane mogu nadoknaditi dio ili cjelokupno povećanje troškova. Nadalje, mogli bi prenijeti dio povećanja troškova na kupce. U tom je pogledu jedan veliki korisnik koji posluje u proizvodnji turbina za vjetroelektrane komentirao da se slaže sa zaključcima ispitnog postupka i da će preuzeti obveze.

| (400) | Taj općenito ograničen utjecaj na profitabilnost znači i da predviđeno povećanje pristojbi do mjere koju navodi nekoliko korisnika ne predstavlja prijetnju zaposlenosti na razini industrije korisnika. |
| --- | --- |

(400)

Taj općenito ograničen utjecaj na profitabilnost znači i da predviđeno povećanje pristojbi do mjere koju navodi nekoliko korisnika ne predstavlja prijetnju zaposlenosti na razini industrije korisnika.

| (401) | U svakom slučaju, svaki mogući negativni učinak ublažio bi se stalnim pristupom korisnika uvozu iz trećih zemalja. Uvođenjem mjera ne sprečava se opskrba korisnika iz različitih izvora opskrbe. |
| --- | --- |

(401)

U svakom slučaju, svaki mogući negativni učinak ublažio bi se stalnim pristupom korisnika uvozu iz trećih zemalja. Uvođenjem mjera ne sprečava se opskrba korisnika iz različitih izvora opskrbe.

| (402) | Nakon konačne objave nekoliko je korisnika tvrdilo da su tvrdnje korisnika odbačene jedino na temelju kvalitativnih izjava. Jednako tako, tvrdili su da je smanjenje njihove profitne marže veće od jednog postotnog boda kako je navedeno u uvodnoj izjavi 398., posebno ako ga se razmatra na temelju pojedinačnog proizvoda. |
| --- | --- |

(402)

Nakon konačne objave nekoliko je korisnika tvrdilo da su tvrdnje korisnika odbačene jedino na temelju kvalitativnih izjava. Jednako tako, tvrdili su da je smanjenje njihove profitne marže veće od jednog postotnog boda kako je navedeno u uvodnoj izjavi 398., posebno ako ga se razmatra na temelju pojedinačnog proizvoda.

| (403) | Te se tvrdnje odbacuju zbog sljedećih razloga. Na temelju podataka koje su dostavili korisnici, Komisija je provela detaljne izračune radi procjene kvantitativnog učinka koje strože mjere imaju na profitabilnost korisnika. Industrije koje upotrebljavaju predmetni proizvod heterogene su i znatno se razlikuju u odnosu na veličinu (u rasponu od MSP-ova do multinacionalnih poduzeća), njihovu ovisnost o predmetnom proizvodu te primjene njihova konačnog proizvoda i bazu njihovih kupaca (od malih do velikih društava, prodaja u Uniji u usporedbi s izvoznim prodajama). Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 398., Komisija priznaje da će učinak na određene segmente korisnika biti veći nego na druge. Na temelju podataka koje su dostavili korisnici koji surađuju, udio upotrijebljenog predmetnog proizvoda kupljenog u NRK-u bio je relativno ograničen (niži od 13 % – vidjeti uvodnu izjavu 393.). Nadalje, udio predmetnog proizvoda u NRK-u u ukupnom trošku proizvodnje jednako je tako u prosjeku bio ograničen, tj. niži od 4 %. Međutim, potonji je znatno viši za ispitane proizvođače višeosnih tkanina. Učinak povećanja pristojbi izračunan je na temelju pretpostavki da bi slična količina staklenih vlakana bila kupljena u NRK-u kako je navedeno u RIP-u te da bi kineske uvozne cijene bile podložne pristojbama od oko 30 %, iako će velika većina kineskih proizvođača izvoznika podlijegati nižim pristojbama. Na temelju tih pretpostavki izračuni su ukazali na to da će u prosjeku, koji uključuje sve korisnike koji surađuju, utjecaj povećanja cijena predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a na profitabilnost bili niži od jednog postotnog boda kako je prethodno navedeno. |
| --- | --- |

(403)

Te se tvrdnje odbacuju zbog sljedećih razloga. Na temelju podataka koje su dostavili korisnici, Komisija je provela detaljne izračune radi procjene kvantitativnog učinka koje strože mjere imaju na profitabilnost korisnika. Industrije koje upotrebljavaju predmetni proizvod heterogene su i znatno se razlikuju u odnosu na veličinu (u rasponu od MSP-ova do multinacionalnih poduzeća), njihovu ovisnost o predmetnom proizvodu te primjene njihova konačnog proizvoda i bazu njihovih kupaca (od malih do velikih društava, prodaja u Uniji u usporedbi s izvoznim prodajama). Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 398., Komisija priznaje da će učinak na određene segmente korisnika biti veći nego na druge. Na temelju podataka koje su dostavili korisnici koji surađuju, udio upotrijebljenog predmetnog proizvoda kupljenog u NRK-u bio je relativno ograničen (niži od 13 % – vidjeti uvodnu izjavu 393.). Nadalje, udio predmetnog proizvoda u NRK-u u ukupnom trošku proizvodnje jednako je tako u prosjeku bio ograničen, tj. niži od 4 %. Međutim, potonji je znatno viši za ispitane proizvođače višeosnih tkanina. Učinak povećanja pristojbi izračunan je na temelju pretpostavki da bi slična količina staklenih vlakana bila kupljena u NRK-u kako je navedeno u RIP-u te da bi kineske uvozne cijene bile podložne pristojbama od oko 30 %, iako će velika većina kineskih proizvođača izvoznika podlijegati nižim pristojbama. Na temelju tih pretpostavki izračuni su ukazali na to da će u prosjeku, koji uključuje sve korisnike koji surađuju, utjecaj povećanja cijena predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a na profitabilnost bili niži od jednog postotnog boda kako je prethodno navedeno.

3.2.   Nedostatak zamjenjivosti

| (404) | Nekoliko korisnika tvrdilo je da velik broj proizvoda od filamentnih staklenih vlakana koji su potrebni za industriju korisnika nisu lako dostupni. Umjesto toga, dobavljači bi trebali proći dugotrajan i složen kvalifikacijski postupak koji bi mogao trajati između šest i dvanaest mjeseci, a da uspjeh nije zajamčen. Stoga bi promjena dobavljača radi izbjegavanja plaćanja pristojbi bila skupa, nemoguća u kratkoročnom smislu i rizična s tehnološkog stajališta. |
| --- | --- |

(404)

Nekoliko korisnika tvrdilo je da velik broj proizvoda od filamentnih staklenih vlakana koji su potrebni za industriju korisnika nisu lako dostupni. Umjesto toga, dobavljači bi trebali proći dugotrajan i složen kvalifikacijski postupak koji bi mogao trajati između šest i dvanaest mjeseci, a da uspjeh nije zajamčen. Stoga bi promjena dobavljača radi izbjegavanja plaćanja pristojbi bila skupa, nemoguća u kratkoročnom smislu i rizična s tehnološkog stajališta.

| (405) | U tom se pogledu priznaje da, u odnosu na određene primjene, svojstva predmetnog proizvoda zaista mogu dovesti do dugotrajnog kvalifikacijskog postupka koji uključuje ispitivanje. Međutim, u pogledu primjedaba niza korisnika, u većini slučajeva trenutačno postoje različiti izvori. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da korisnici obično imaju više mogućnosti opskrbe kao mogućnosti za slučaj nužde te da su u velikom broju slučajeva ispitali proizvode niza dobavljača kako ne bi ovisili o samo jednom dobavljaču. Potrebno je podsjetiti i da se mjerama ne namjerava određenim dobavljačima uskratiti pristup tržištu Unije, nego se svakom predviđenom mjerom namjerava jednostavno ponovno uspostaviti poštena trgovina i ispraviti narušeno stanje na tržištu. |
| --- | --- |

(405)

U tom se pogledu priznaje da, u odnosu na određene primjene, svojstva predmetnog proizvoda zaista mogu dovesti do dugotrajnog kvalifikacijskog postupka koji uključuje ispitivanje. Međutim, u pogledu primjedaba niza korisnika, u većini slučajeva trenutačno postoje različiti izvori. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da korisnici obično imaju više mogućnosti opskrbe kao mogućnosti za slučaj nužde te da su u velikom broju slučajeva ispitali proizvode niza dobavljača kako ne bi ovisili o samo jednom dobavljaču. Potrebno je podsjetiti i da se mjerama ne namjerava određenim dobavljačima uskratiti pristup tržištu Unije, nego se svakom predviđenom mjerom namjerava jednostavno ponovno uspostaviti poštena trgovina i ispraviti narušeno stanje na tržištu.

| (406) | Stoga nije vjerojatno da će uvođenje mjera na predmetni proizvod iz NRK-a dovesti do privremenog prekida opskrbe sirovinama za industriju korisnika. |
| --- | --- |

(406)

Stoga nije vjerojatno da će uvođenje mjera na predmetni proizvod iz NRK-a dovesti do privremenog prekida opskrbe sirovinama za industriju korisnika.

3.3.   Nemogućnost prenošenja povećanja cjenovnih troškova i povećano tržišno natjecanje s proizvodima s kraja proizvodnog lanca podrijetlom izvan Unije

| (407) | Nekoliko korisnika tvrdilo je da su suočeni s oštrom konkurencijom proizvođača izvan Unije i da stoga ne bi bili u mogućnosti prenijeti povećanje cijena predmetnog proizvoda na kupce jer bi to dovelo do gubitka prodaje. S obzirom na raznolikost društava korisnika, mogućnost prenošenja mogućih povećanja troškova na kupce razlikovat će se ovisno o vrsti korisnika. Unatoč tome, na temelju podataka iz odgovora na upitnik, na promet i profitabilnost korisnika koji ne bi uspjeli prenijeti većinu povećanja troškova na kupce u većini bi se slučajeva utjecalo tek u ograničenoj mjeri. |
| --- | --- |

(407)

Nekoliko korisnika tvrdilo je da su suočeni s oštrom konkurencijom proizvođača izvan Unije i da stoga ne bi bili u mogućnosti prenijeti povećanje cijena predmetnog proizvoda na kupce jer bi to dovelo do gubitka prodaje. S obzirom na raznolikost društava korisnika, mogućnost prenošenja mogućih povećanja troškova na kupce razlikovat će se ovisno o vrsti korisnika. Unatoč tome, na temelju podataka iz odgovora na upitnik, na promet i profitabilnost korisnika koji ne bi uspjeli prenijeti većinu povećanja troškova na kupce u većini bi se slučajeva utjecalo tek u ograničenoj mjeri.

| (408) | Nekoliko korisnika izrazilo je zabrinutost da bi uvođenje antisubvencijskih pristojbi dobavljače izvan Unije, koji imaju pristup predmetnom proizvodu bez mjera, dovelo u nepovoljan položaj u smislu tržišnog natjecanja. Korisnici tvrde da se na tržištu proizvoda s kraja proizvodnog lanca natječu s uvozom iz NRK-a. Uvođenjem kombiniranih mjera dodatno bi se pogoršalo stanje u pogledu tržišnog natjecanja. Što se tiče tih okolnosti, tvrdilo se da ne bi bilo moguće prenijeti povećanje cijena sirovina na kupce. Osim toga, tvrdilo se da bi to dovelo do premještanja proizvodnje izvan Unije, što bi pak dovelo do znatnih gubitaka u pogledu zaposlenosti. |
| --- | --- |

(408)

Nekoliko korisnika izrazilo je zabrinutost da bi uvođenje antisubvencijskih pristojbi dobavljače izvan Unije, koji imaju pristup predmetnom proizvodu bez mjera, dovelo u nepovoljan položaj u smislu tržišnog natjecanja. Korisnici tvrde da se na tržištu proizvoda s kraja proizvodnog lanca natječu s uvozom iz NRK-a. Uvođenjem kombiniranih mjera dodatno bi se pogoršalo stanje u pogledu tržišnog natjecanja. Što se tiče tih okolnosti, tvrdilo se da ne bi bilo moguće prenijeti povećanje cijena sirovina na kupce. Osim toga, tvrdilo se da bi to dovelo do premještanja proizvodnje izvan Unije, što bi pak dovelo do znatnih gubitaka u pogledu zaposlenosti.

| (409) | Potrebno je napomenuti da to što bi uvođenje antisubvencijskih mjera moglo potaknuti veće tržišno natjecanje ne može biti razlog za neuvođenje mjera ako je tvrdnja opravdana. Ovi se ispitni postupci odnose na specifičan proizvod. Svaka industrija korisnika ima puno pravo pozvati se na trgovačko pravo Unije i zahtijevati antidampinški ispitni postupak za svoje proizvode. Uz to, odluke o lokaciji poduzeća ovise o velikom broju čimbenika. Nije vjerojatno da odluka o premještanju ovisi samo o pristojbama na jednu sirovinu. |
| --- | --- |

(409)

Potrebno je napomenuti da to što bi uvođenje antisubvencijskih mjera moglo potaknuti veće tržišno natjecanje ne može biti razlog za neuvođenje mjera ako je tvrdnja opravdana. Ovi se ispitni postupci odnose na specifičan proizvod. Svaka industrija korisnika ima puno pravo pozvati se na trgovačko pravo Unije i zahtijevati antidampinški ispitni postupak za svoje proizvode. Uz to, odluke o lokaciji poduzeća ovise o velikom broju čimbenika. Nije vjerojatno da odluka o premještanju ovisi samo o pristojbama na jednu sirovinu.

| (410) | Nekoliko strana tvrdilo je da su proizvođači iz Unije globalna društva u stranom vlasništvu te da je većina kompozitnih društava ipak male ili srednje veličine i u lokalnom vlasništvu. Ti su MSP-ovi tvrdili da će povećanje pristojbi dovesti do gubitka radnih mjesta. Jednako tako, CCCLA je tvrdio da će do gubitka radnih mjesta u Uniji doći kad korisnici premjeste proizvodnju zbog povećanja pristojbi. Nadalje, jedan je korisnik naveo i da će zbog premještanja korisnika doći i do smanjenja prodaje industrije Unije. |
| --- | --- |

(410)

Nekoliko strana tvrdilo je da su proizvođači iz Unije globalna društva u stranom vlasništvu te da je većina kompozitnih društava ipak male ili srednje veličine i u lokalnom vlasništvu. Ti su MSP-ovi tvrdili da će povećanje pristojbi dovesti do gubitka radnih mjesta. Jednako tako, CCCLA je tvrdio da će do gubitka radnih mjesta u Uniji doći kad korisnici premjeste proizvodnju zbog povećanja pristojbi. Nadalje, jedan je korisnik naveo i da će zbog premještanja korisnika doći i do smanjenja prodaje industrije Unije.

| (411) | Komisija jednako razmatra sva radna mjesta u Uniji, bez obzira na vlasništvo i veličinu društva. U tom pogledu Komisija upućuje i na uvodne izjave 400. i 403. Nadalje, Komisija smatra da su tvrdnje o premještanju, mogućim gubicima radnih mjesta i smanjenju prodaje industrije Unije spekulativne i neutemeljene. |
| --- | --- |

(411)

Komisija jednako razmatra sva radna mjesta u Uniji, bez obzira na vlasništvo i veličinu društva. U tom pogledu Komisija upućuje i na uvodne izjave 400. i 403. Nadalje, Komisija smatra da su tvrdnje o premještanju, mogućim gubicima radnih mjesta i smanjenju prodaje industrije Unije spekulativne i neutemeljene.

| (412) | Nekoliko je strana izjavilo da se proizvodi trenutačno proizvode u Uniji za globalno tržište u konkurenciji s trećim zemljama. Jedan je korisnik izjavio da može uvesti predmetni proizvod u okviru unutarnje proizvodnje bez plaćanja antidampinških pristojbi pod uvjetom da se konačni proizvod koji proizvede izvozi izvan Unije. Međutim, posljedica je toga da taj korisnik može nuditi svojim kupcima izvan Unije konkurentnije cijene nego korisnicima u Uniji. |
| --- | --- |

(412)

Nekoliko je strana izjavilo da se proizvodi trenutačno proizvode u Uniji za globalno tržište u konkurenciji s trećim zemljama. Jedan je korisnik izjavio da može uvesti predmetni proizvod u okviru unutarnje proizvodnje bez plaćanja antidampinških pristojbi pod uvjetom da se konačni proizvod koji proizvede izvozi izvan Unije. Međutim, posljedica je toga da taj korisnik može nuditi svojim kupcima izvan Unije konkurentnije cijene nego korisnicima u Uniji.

| (413) | Doista, korisnici mogu uvesti predmetni proizvod u okviru unutarnje proizvodnje bez plaćanja antidampinških pristojbi pod uvjetom da se konačni proizvod koji proizvedu izvozi izvan Unije. Međutim, time se ne mijenjaju zaključci Komisije u ovom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(413)

Doista, korisnici mogu uvesti predmetni proizvod u okviru unutarnje proizvodnje bez plaćanja antidampinških pristojbi pod uvjetom da se konačni proizvod koji proizvedu izvozi izvan Unije. Međutim, time se ne mijenjaju zaključci Komisije u ovom ispitnom postupku.

3.4.   Nedostatak opskrbe

| (414) | Jedan je korisnik tvrdio da industrija Unije ne može u potpunosti zadovoljavati potražnju u Uniji, posebno u pogledu određenih vrsta velikih narudžbi posebno izrađenih namjenskih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana. Uz to, taj korisnik tvrdi da, najvjerojatnije zbog ograničenog proizvodnog kapaciteta u Uniji, nijedan proizvođač iz Unije ne bi bio spreman namijeniti velik dio kapaciteta za opskrbu samo jednog kupca. Jedan je drugi korisnik tvrdio da ne postoji suvišna opskrba sječenim nitima te da bi isključivanje NRK-a s tržišta Unije dovelo do znatnih poteškoća s opskrbom na tržištu Unije, posebno s obzirom na povećanje potražnje. Vlada NRK-a citira proizvođača iz Unije, društvo 3B, da u industriji Unije nije instaliran nikakav novi kapacitet za taljenje od 2002. te da je za potrebe zadovoljenja tržišnih potreba, posebno u Europi, potrebno dodatnih 200 000 tona proizvodnog kapaciteta. |
| --- | --- |

(414)

Jedan je korisnik tvrdio da industrija Unije ne može u potpunosti zadovoljavati potražnju u Uniji, posebno u pogledu određenih vrsta velikih narudžbi posebno izrađenih namjenskih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana. Uz to, taj korisnik tvrdi da, najvjerojatnije zbog ograničenog proizvodnog kapaciteta u Uniji, nijedan proizvođač iz Unije ne bi bio spreman namijeniti velik dio kapaciteta za opskrbu samo jednog kupca. Jedan je drugi korisnik tvrdio da ne postoji suvišna opskrba sječenim nitima te da bi isključivanje NRK-a s tržišta Unije dovelo do znatnih poteškoća s opskrbom na tržištu Unije, posebno s obzirom na povećanje potražnje. Vlada NRK-a citira proizvođača iz Unije, društvo 3B, da u industriji Unije nije instaliran nikakav novi kapacitet za taljenje od 2002. te da je za potrebe zadovoljenja tržišnih potreba, posebno u Europi, potrebno dodatnih 200 000 tona proizvodnog kapaciteta.

| (415) | U tom pogledu prvo je potrebno napomenuti da je svrha antisubvencijskih mjera ispravljanje nepoštenih trgovačkih praksi koje imaju štetni učinak na industriju Unije i ponovno uspostaviti stanje učinkovitog tržišnog natjecanja na tržištu Unije, a ne isključivanje uvoza. Cilj predloženih mjera kao takvih nije zatvaranje tržišta Unije za proizvođače izvoznike iz NRK-a čak i po neštetnim cijenama te će se omogućiti stalna prisutnost uvoza sječenih niti i drugih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana iz NRK-a na tržište Unije. |
| --- | --- |

(415)

U tom pogledu prvo je potrebno napomenuti da je svrha antisubvencijskih mjera ispravljanje nepoštenih trgovačkih praksi koje imaju štetni učinak na industriju Unije i ponovno uspostaviti stanje učinkovitog tržišnog natjecanja na tržištu Unije, a ne isključivanje uvoza. Cilj predloženih mjera kao takvih nije zatvaranje tržišta Unije za proizvođače izvoznike iz NRK-a čak i po neštetnim cijenama te će se omogućiti stalna prisutnost uvoza sječenih niti i drugih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana iz NRK-a na tržište Unije.

| (416) | Što se tiče sposobnosti industrije Unije za prevladavanje mogućeg nedostatka sječenih niti, na temelju trenutačne razine iskorištenosti kapaciteta industrije Unije ta industrija može ostvariti dodatnu proizvodnju. |
| --- | --- |

(416)

Što se tiče sposobnosti industrije Unije za prevladavanje mogućeg nedostatka sječenih niti, na temelju trenutačne razine iskorištenosti kapaciteta industrije Unije ta industrija može ostvariti dodatnu proizvodnju.

| (417) | Sječene niti, kao i sve druge vrste predmetnog proizvoda, mogle bi se uvoziti u Uniju iz trećih zemalja kao što je Malezija. |
| --- | --- |

(417)

Sječene niti, kao i sve druge vrste predmetnog proizvoda, mogle bi se uvoziti u Uniju iz trećih zemalja kao što je Malezija.

| (418) | Nadalje, kineski proizvođači filamentnih staklenih vlakana gradili su postrojenja bliže Uniji (u Egiptu i Bahreinu) kao temelj za opskrbljivanje tržišta Unije. |
| --- | --- |

(418)

Nadalje, kineski proizvođači filamentnih staklenih vlakana gradili su postrojenja bliže Uniji (u Egiptu i Bahreinu) kao temelj za opskrbljivanje tržišta Unije.

| (419) | Što se tiče prethodno navedenoga, moguće je zaključiti da bi se mogući nedostatak opskrbe sječenim nitima mogao riješiti povećanjem iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, uvozom iz ostalih zemalja izvoznica te nastavkom uvoza iz NRK-a po neštetnoj cijeni. |
| --- | --- |

(419)

Što se tiče prethodno navedenoga, moguće je zaključiti da bi se mogući nedostatak opskrbe sječenim nitima mogao riješiti povećanjem iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, uvozom iz ostalih zemalja izvoznica te nastavkom uvoza iz NRK-a po neštetnoj cijeni.

| (420) | Na temelju prethodnih odjeljaka zaključuje se da je općeniti učinak uvođenja kombiniranih mjera na industrije proizvoda s kraja proizvodnog lanca u Uniji ograničen te da ne bi bio veći od pozitivnog učinka mjera na industriju Unije. |
| --- | --- |

(420)

Na temelju prethodnih odjeljaka zaključuje se da je općeniti učinak uvođenja kombiniranih mjera na industrije proizvoda s kraja proizvodnog lanca u Uniji ograničen te da ne bi bio veći od pozitivnog učinka mjera na industriju Unije.

| (421) | Nakon konačne objave jedna je industrijska udruga izjavila da je teško razumjeti da proizvođači iz Unije imaju neiskorišteni kapacitet dok postoji manjak staklenih vlakana s povećanjem cijena na tržištu Unije. Nekoliko je stranaka potvrdilo tvrdnje da će nametanje dodatnih mjera dovesti do nestašice opskrbe od proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(421)

Nakon konačne objave jedna je industrijska udruga izjavila da je teško razumjeti da proizvođači iz Unije imaju neiskorišteni kapacitet dok postoji manjak staklenih vlakana s povećanjem cijena na tržištu Unije. Nekoliko je stranaka potvrdilo tvrdnje da će nametanje dodatnih mjera dovesti do nestašice opskrbe od proizvođača iz Unije.

| (422) | Ispitnim postupkom nije utvrđena nestašica opskrbe za razmatrano razdoblje. Što se tiče budućih nestašica opskrbe Komisija smatra da se povećanjem pristojbi ne onemogućuje uvoz u Uniju iz NRK-a i iz prethodno navedenih trećih zemalja. |
| --- | --- |

(422)

Ispitnim postupkom nije utvrđena nestašica opskrbe za razmatrano razdoblje. Što se tiče budućih nestašica opskrbe Komisija smatra da se povećanjem pristojbi ne onemogućuje uvoz u Uniju iz NRK-a i iz prethodno navedenih trećih zemalja.

4.   Zaključak o interesu Unije

| (423) | Na temelju prethodno navedenoga očekuje se da bi se uvođenjem kombiniranih mjera pružila prilika industriji Unije da popravi stanje zahvaljujući povećanju prodajnih cijena i tržišnog udjela. Iako bi mogli nastati neki negativni učinci u obliku povećanja troškova za određene korisnike, vjerojatno je da bi te učinke nadmašile očekivane koristi za industriju Unije i njezine dobavljače. |
| --- | --- |

(423)

Na temelju prethodno navedenoga očekuje se da bi se uvođenjem kombiniranih mjera pružila prilika industriji Unije da popravi stanje zahvaljujući povećanju prodajnih cijena i tržišnog udjela. Iako bi mogli nastati neki negativni učinci u obliku povećanja troškova za određene korisnike, vjerojatno je da bi te učinke nadmašile očekivane koristi za industriju Unije i njezine dobavljače.

| (424) | Stoga se zaključuje da, uzimajući sve u obzir, ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a. |
| --- | --- |

(424)

Stoga se zaključuje da, uzimajući sve u obzir, ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a.

| (425) | Nakon konačne objave nekoliko je stranaka tvrdilo da su posljedice predloženih mjera podcijenjene. Oni tvrde da Komisija više povjerenja polaže u tvrdnje male skupine proizvođača staklenih vlakana nego u otpor mnogo veće, ali rascjepkane skupine većinom malih i srednjih poddobavljača koji nisu dobili stvarnu priliku odgovoriti s jednakim utjecajem. |
| --- | --- |

(425)

Nakon konačne objave nekoliko je stranaka tvrdilo da su posljedice predloženih mjera podcijenjene. Oni tvrde da Komisija više povjerenja polaže u tvrdnje male skupine proizvođača staklenih vlakana nego u otpor mnogo veće, ali rascjepkane skupine većinom malih i srednjih poddobavljača koji nisu dobili stvarnu priliku odgovoriti s jednakim utjecajem.

| (426) | Te se zahtjeve odbacuje zbog toga što su korisnicima omogućene mnogobrojne prilike da se jave tijekom ispitnog postupka. Mnogi su to učinili te su njihovi podaci temeljito ispitani i uzeti u obzir. Tijekom ispitnog postupka pridana je važnost svim zainteresiranim stranama. |
| --- | --- |

(426)

Te se zahtjeve odbacuje zbog toga što su korisnicima omogućene mnogobrojne prilike da se jave tijekom ispitnog postupka. Mnogi su to učinili te su njihovi podaci temeljito ispitani i uzeti u obzir. Tijekom ispitnog postupka pridana je važnost svim zainteresiranim stranama.

G.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE I ANTISUBVENCIJSKE MJERE

| (427) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u vezi sa subvencijom, dampingom, štetom, uzročnosti i interesom Unije, potrebno je uvesti konačne mjere kako bi se spriječilo da dampinški i subvencionirani uvoz i dalje prouzročuje štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(427)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u vezi sa subvencijom, dampingom, štetom, uzročnosti i interesom Unije, potrebno je uvesti konačne mjere kako bi se spriječilo da dampinški i subvencionirani uvoz i dalje prouzročuje štetu industriji Unije.

1.   Razina uklanjanja štete

| (428) | Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija mora prvo ustanoviti iznos pristojbi koji je potreban kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(428)

Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija mora prvo ustanoviti iznos pristojbi koji je potreban kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.

| (429) | Šteta bi bila otklonjena ako bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. u izostanku dampinškog uvoza. Kao i u početnom ispitnom postupku, upotrijebljena je ciljna dobit od 5 %. |
| --- | --- |

(429)

Šteta bi bila otklonjena ako bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. u izostanku dampinškog uvoza. Kao i u početnom ispitnom postupku, upotrijebljena je ciljna dobit od 5 %.

| (430) | Udruženje APFE zahtijevalo je ciljnu dobit od 10 % – 12 %. To je udruženje tvrdilo da je za ciljnu dobit za potrebe analize potrebno uzeti u obzir potrebu visoko kapitalno intenzivne industrije za ostvarenjem zadovoljavajućeg povrata uloženog kapitala u skladu s očekivanjima ulagatelja. Udruženje APFE upućuje i na izvješće Stern Business School Sveučilišta u New Yorku u kojem su izračunani ponderirani prosječni troškovi kapitala (WACC) zbrajanjem troška vlasničkog kapitala i troška dugova za različite sektore industrije (43). U izvješću Stern prosječni WACC za industriju filamentnih staklenih vlakana izračunan je na razini između 8,3 % i 8,4 %. Uz to, udruženje APFE upućuje na dobit od 8,3 % koja je upotrijebljena u predmetu o kineskom solarnom staklu (44). Nadalje, to udruženje tvrdi da bi, s obzirom na nešto više troškove vlasničkog kapitala i dugova u Uniji u odnosu na SAD, stopa za Uniju bila nešto viša, između 10 % i 12 %. |
| --- | --- |

(430)

Udruženje APFE zahtijevalo je ciljnu dobit od 10 % – 12 %. To je udruženje tvrdilo da je za ciljnu dobit za potrebe analize potrebno uzeti u obzir potrebu visoko kapitalno intenzivne industrije za ostvarenjem zadovoljavajućeg povrata uloženog kapitala u skladu s očekivanjima ulagatelja. Udruženje APFE upućuje i na izvješće Stern Business School Sveučilišta u New Yorku u kojem su izračunani ponderirani prosječni troškovi kapitala (WACC) zbrajanjem troška vlasničkog kapitala i troška dugova za različite sektore industrije (43). U izvješću Stern prosječni WACC za industriju filamentnih staklenih vlakana izračunan je na razini između 8,3 % i 8,4 %. Uz to, udruženje APFE upućuje na dobit od 8,3 % koja je upotrijebljena u predmetu o kineskom solarnom staklu (44). Nadalje, to udruženje tvrdi da bi, s obzirom na nešto više troškove vlasničkog kapitala i dugova u Uniji u odnosu na SAD, stopa za Uniju bila nešto viša, između 10 % i 12 %.

| (431) | Stvarna dobit ostvarena tijekom razmatranog razdoblja ne može se upotrijebiti jer su tada iz NRK-a i dalje pristizale znatne količine dampinškog uvoza unatoč trenutačnim pristojbama na snazi. |
| --- | --- |

(431)

Stvarna dobit ostvarena tijekom razmatranog razdoblja ne može se upotrijebiti jer su tada iz NRK-a i dalje pristizale znatne količine dampinškog uvoza unatoč trenutačnim pristojbama na snazi.

| (432) | U predmetu o solarnom staklu iz NRK-a primijenjena je ciljna dobit od 8,3 % jer je to bila prosječna dobit koju su proizvođači iz Unije u uzorku ostvarili u 2010. kad je uvoz predmetnog proizvoda i dalje bio nizak te stoga još nije mogao narušiti uobičajene uvjete tržišnog natjecanja (tj. dobit na koju još nije utjecao dampinški uvoz). |
| --- | --- |

(432)

U predmetu o solarnom staklu iz NRK-a primijenjena je ciljna dobit od 8,3 % jer je to bila prosječna dobit koju su proizvođači iz Unije u uzorku ostvarili u 2010. kad je uvoz predmetnog proizvoda i dalje bio nizak te stoga još nije mogao narušiti uobičajene uvjete tržišnog natjecanja (tj. dobit na koju još nije utjecao dampinški uvoz).

| (433) | Iako je neosporivo da je industrija Unije visoko kapitalno intenzivna industrija, udruženje APFE nije moglo dokazati da je ciljna dobit na temelju WACC-a iz izvješća Stern primjenjiva. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(433)

Iako je neosporivo da je industrija Unije visoko kapitalno intenzivna industrija, udruženje APFE nije moglo dokazati da je ciljna dobit na temelju WACC-a iz izvješća Stern primjenjiva. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (434) | Nakon konačne objave udruženje APFE tvrdilo je da je rezultate u pogledu ciljne dobiti potrebno preispitati uzevši u obzir da je industrija Unije sposobna ostvariti razine dobiti iznad 5 % u pogledu vrsta proizvoda, poput sječenih niti za mokru upotrebu (WUCS) za netkane tkanine i sječenih niti za mokru upotrebu za gips, pri čemu može pošteno konkurirati uvozima iz trećih zemalja i nije suočena s agresivnim obaranjem cijena putem dampinških i subvencioniranih kineskih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana. |
| --- | --- |

(434)

Nakon konačne objave udruženje APFE tvrdilo je da je rezultate u pogledu ciljne dobiti potrebno preispitati uzevši u obzir da je industrija Unije sposobna ostvariti razine dobiti iznad 5 % u pogledu vrsta proizvoda, poput sječenih niti za mokru upotrebu (WUCS) za netkane tkanine i sječenih niti za mokru upotrebu za gips, pri čemu može pošteno konkurirati uvozima iz trećih zemalja i nije suočena s agresivnim obaranjem cijena putem dampinških i subvencioniranih kineskih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana.

| (435) | Ciljna dobit od 5 % upotrijebljena je u prethodnom ispitnom postupku. U nedostatku potkrijepljenih tvrdnji u pogledu izmijenjenih uvjeta na tržištu kojima bi se opravdala viša ciljna dobit, održana je ta ciljna dobit. |
| --- | --- |

(435)

Ciljna dobit od 5 % upotrijebljena je u prethodnom ispitnom postupku. U nedostatku potkrijepljenih tvrdnji u pogledu izmijenjenih uvjeta na tržištu kojima bi se opravdala viša ciljna dobit, održana je ta ciljna dobit.

| (436) | Nadalje, s obzirom na to da se sječene niti za mokru upotrebu, poput svih drugih vrsta predmetnih proizvoda, upotrebljavaju kao materijal za ojačanje, sječene niti za mokru upotrebu imaju ograničen rok trajanja i veće troškove prijevoza zbog težine vode u svojem sadržaju (vidjeti uvodnu izjavu 63.). Sječene niti za mokru upotrebu uvoze se u Uniju u mnogo manjim količinama nego ostali proizvodi od filamentnih staklenih vlakana. Profitna marža za tu vrstu proizvoda stoga nije reprezentativna za predmetni proizvod. |
| --- | --- |

(436)

Nadalje, s obzirom na to da se sječene niti za mokru upotrebu, poput svih drugih vrsta predmetnih proizvoda, upotrebljavaju kao materijal za ojačanje, sječene niti za mokru upotrebu imaju ograničen rok trajanja i veće troškove prijevoza zbog težine vode u svojem sadržaju (vidjeti uvodnu izjavu 63.). Sječene niti za mokru upotrebu uvoze se u Uniju u mnogo manjim količinama nego ostali proizvodi od filamentnih staklenih vlakana. Profitna marža za tu vrstu proizvoda stoga nije reprezentativna za predmetni proizvod.

| (437) | Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku iz NRK-a s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. |
| --- | --- |

(437)

Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku iz NRK-a s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

| (438) | Nakon konačne objave jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da u pogledu triju PCN-ova postoje greške u vrijednostima CIF. |
| --- | --- |

(438)

Nakon konačne objave jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da u pogledu triju PCN-ova postoje greške u vrijednostima CIF.

| (439) | Komisija je nakon provjere prilagodila odnosne vrijednosti CIF, što je dovelo do male promjene u maržama obaranja cijena za tog proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(439)

Komisija je nakon provjere prilagodila odnosne vrijednosti CIF, što je dovelo do male promjene u maržama obaranja cijena za tog proizvođača izvoznika.

| (440) | Kao rezultat utvrđene su sljedeće razine uklanjanja štete:






  Društvo | Razina uklanjanja štete |
| --- | --- | --- |
| Jushi Group | 24,8 % |
| Jiangsu Changhai Group | 4,9 % |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 29,6 % |
| Ostala društva koja surađuju | 26,1 % |

(440)

Kao rezultat utvrđene su sljedeće razine uklanjanja štete:

Društvo

Razina uklanjanja štete

Jushi Group

24,8 %

Jiangsu Changhai Group

4,9 %

Chongqing Polycomp International Corporation

29,6 %

Ostala društva koja surađuju

26,1 %

| (441) | Jedan je korisnik tvrdio da su sve činjenice ostale iste i da je stoga jedini način na koji Komisija može donijeti zaključak da se šteta koju navodno prouzročuje uvoz iz NRK-a povećala primjena različite metodologije u izračunu marže štete u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. |
| --- | --- |

(441)

Jedan je korisnik tvrdio da su sve činjenice ostale iste i da je stoga jedini način na koji Komisija može donijeti zaključak da se šteta koju navodno prouzročuje uvoz iz NRK-a povećala primjena različite metodologije u izračunu marže štete u usporedbi s početnim ispitnim postupkom.

| (442) | Činjenice nisu ostale iste. Stoga se, primijeni li se metodologija iz početnog ispitnog postupka, izračunom trenutačne marže štete dobiva drukčiji rezultat s obzirom na promjenu temeljnih podataka kao što su troškovi, cijene i gubici. |
| --- | --- |

(442)

Činjenice nisu ostale iste. Stoga se, primijeni li se metodologija iz početnog ispitnog postupka, izračunom trenutačne marže štete dobiva drukčiji rezultat s obzirom na promjenu temeljnih podataka kao što su troškovi, cijene i gubici.

| (443) | Nakon konačne objave jedan se proizvođač izvoznik zapitao kakva promjena okolnosti bi mogla opravdati izračune marže štete koji su nastali na temelju PCN-a u usporedbi s jednostavnom usporedbom cijena provedenom u početnom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(443)

Nakon konačne objave jedan se proizvođač izvoznik zapitao kakva promjena okolnosti bi mogla opravdati izračune marže štete koji su nastali na temelju PCN-a u usporedbi s jednostavnom usporedbom cijena provedenom u početnom ispitnom postupku.

| (444) | Komisija smatra da je osnovna metodologija trenutačnog ispitnog postupka jednaka kao ona primijenjena u prethodnom ispitnom postupku. Primijenjeno je uzorkovanje i provedene su usporedbe na temelju istovjetnosti. Izračunom na temelju PCN-a marže štete omogućen je detaljniji i točniji izračun, ali to se ne može smatrati promjenom metodologije. |
| --- | --- |

(444)

Komisija smatra da je osnovna metodologija trenutačnog ispitnog postupka jednaka kao ona primijenjena u prethodnom ispitnom postupku. Primijenjeno je uzorkovanje i provedene su usporedbe na temelju istovjetnosti. Izračunom na temelju PCN-a marže štete omogućen je detaljniji i točniji izračun, ali to se ne može smatrati promjenom metodologije.

| (445) | Isti proizvođač izvoznik izjavio je i da su podloge od sječenih niti proizvedene od filamentnih staklenih vlakana sastavni dio predmetnog proizvoda, ali da se u izračunu marže štete ne odražavaju PCN-ovi za podloge od sječenih niti. Taj proizvođač izvoznik zapitao se i. proizvode li još uvijek proizvođači iz Unije te podloge od sječenih niti i ii. zašto se čini da Komisija u prošlosti nije imala problema pri pronalasku zamjene za glavne vrste proizvoda u svrhu izračuna marže štete čak ni kad na temelju PCN-a nije bilo potpunog podudaranja. |
| --- | --- |

(445)

Isti proizvođač izvoznik izjavio je i da su podloge od sječenih niti proizvedene od filamentnih staklenih vlakana sastavni dio predmetnog proizvoda, ali da se u izračunu marže štete ne odražavaju PCN-ovi za podloge od sječenih niti. Taj proizvođač izvoznik zapitao se i. proizvode li još uvijek proizvođači iz Unije te podloge od sječenih niti i ii. zašto se čini da Komisija u prošlosti nije imala problema pri pronalasku zamjene za glavne vrste proizvoda u svrhu izračuna marže štete čak ni kad na temelju PCN-a nije bilo potpunog podudaranja.

| (446) | Predmetni proizvod doista uključuje podloge od sječenih niti te neki proizvođači iz Unije (ili njihovi subjekti) proizvode te podloge. Uzorkovani proizvođači iz Unije proizvodili su vrste podloga koje se nisu uvozile iz NRK-a tijekom RIP-a. Međutim, sveukupni je stupanj podudaranja PCN-a bio visok te stoga nije bilo potrebe upotrijebiti zamjene. |
| --- | --- |

(446)

Predmetni proizvod doista uključuje podloge od sječenih niti te neki proizvođači iz Unije (ili njihovi subjekti) proizvode te podloge. Uzorkovani proizvođači iz Unije proizvodili su vrste podloga koje se nisu uvozile iz NRK-a tijekom RIP-a. Međutim, sveukupni je stupanj podudaranja PCN-a bio visok te stoga nije bilo potrebe upotrijebiti zamjene.

| (447) | Nadalje, taj se proizvođač izvoznik pitao i. zašto je bila potrebna prilagodba na razini trgovine („LOT”) i kome proizvođači iz Unije zapravo prodaju proizvode te ii. zašto za kinesku prodaju nisu u marži štete uzeti u obzir troškovi prijevoza u skladište i skladištenja u EU-u. |
| --- | --- |

(447)

Nadalje, taj se proizvođač izvoznik pitao i. zašto je bila potrebna prilagodba na razini trgovine („LOT”) i kome proizvođači iz Unije zapravo prodaju proizvode te ii. zašto za kinesku prodaju nisu u marži štete uzeti u obzir troškovi prijevoza u skladište i skladištenja u EU-u.

| (448) | Prodaje uzorkovanih proizvođača iz Unije odvijaju se u najvećoj mjeri izravno krajnjim korisnicima. To nije bio slučaj s uzorkovanim proizvođačima iz Kine. Više se prodaja odvijalo putem distributera ili drugih posredničkih prodajnih kanala. Stoga se smatralo da će cijene postati više usporedive ako se sve prodaje svedu na razinu prodaja krajnjem korisniku. U skladu s uobičajenom metodologijom izračunom obaranja cijena uzimaju se u obzir troškovi nastali nakon uvoza, dok se marža štete temelji na vrijednosti CIF kineskih izvoznih prodaja. |
| --- | --- |

(448)

Prodaje uzorkovanih proizvođača iz Unije odvijaju se u najvećoj mjeri izravno krajnjim korisnicima. To nije bio slučaj s uzorkovanim proizvođačima iz Kine. Više se prodaja odvijalo putem distributera ili drugih posredničkih prodajnih kanala. Stoga se smatralo da će cijene postati više usporedive ako se sve prodaje svedu na razinu prodaja krajnjem korisniku. U skladu s uobičajenom metodologijom izračunom obaranja cijena uzimaju se u obzir troškovi nastali nakon uvoza, dok se marža štete temelji na vrijednosti CIF kineskih izvoznih prodaja.

| (449) | Proizvođač izvoznik zapitao se i zašto postojeća antidampinška pristojba nije uključena u maržu štete kad bi uključenje te pristojbe u vrijednost CIF bilo u skladu s metodologijom obaranja cijena koja se primjenjuje. |
| --- | --- |

(449)

Proizvođač izvoznik zapitao se i zašto postojeća antidampinška pristojba nije uključena u maržu štete kad bi uključenje te pristojbe u vrijednost CIF bilo u skladu s metodologijom obaranja cijena koja se primjenjuje.

| (450) | Maržom uklanjanja štete kako je predstavljena u Uredbi odražava se puna marža potrebna za uklanjanje štete. Da je u maržu uklanjanja šteta uključena postojeća antidampinška marža, bila bi dobivena samo djelomična marža uklanjanja. |
| --- | --- |

(450)

Maržom uklanjanja štete kako je predstavljena u Uredbi odražava se puna marža potrebna za uklanjanje štete. Da je u maržu uklanjanja šteta uključena postojeća antidampinška marža, bila bi dobivena samo djelomična marža uklanjanja.

| (451) | Nakon konačne objave podnositelj pritužbe tvrdio je da su zbog toga što se za grupaciju Jiangsu Changai utvrdilo da ne surađuje u potpunosti u ispitnom postupku (vidjeti prethodni odjeljak C.2.1.) podaci u vezi s izvoznom cijenom grupacije Jiangsu Changai nepouzdani te ih stoga ne bi trebalo upotrijebiti u izračunu marže štete. Podnositelj pritužbe tvrdio je da izvozna cijena grupacije možda ima nedostatke jer je utvrđena na temelju proizvodnih troškova društva koje nije bilo moguće ispravno provjeriti zbog toga što društvo nije u potpunosti surađivalo u ispitnom postupku. Izvoznu cijenu grupacije potrebno je radije temeljiti na dostupnim činjenicama u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 28. stavkom 1. Osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(451)

Nakon konačne objave podnositelj pritužbe tvrdio je da su zbog toga što se za grupaciju Jiangsu Changai utvrdilo da ne surađuje u potpunosti u ispitnom postupku (vidjeti prethodni odjeljak C.2.1.) podaci u vezi s izvoznom cijenom grupacije Jiangsu Changai nepouzdani te ih stoga ne bi trebalo upotrijebiti u izračunu marže štete. Podnositelj pritužbe tvrdio je da izvozna cijena grupacije možda ima nedostatke jer je utvrđena na temelju proizvodnih troškova društva koje nije bilo moguće ispravno provjeriti zbog toga što društvo nije u potpunosti surađivalo u ispitnom postupku. Izvoznu cijenu grupacije potrebno je radije temeljiti na dostupnim činjenicama u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 28. stavkom 1. Osnovne antisubvencijske uredbe.

| (452) | Kako je pojašnjeno u uvodnoj izjavi 92., unutar grupacije predmetni proizvod nije izvozilo društvo koje je dostavilo obmanjujuće podatke već samo OCH. Međutim, potonje je društvo u potpunosti surađivalo u obama ispitnim postupcima i dostavilo je pouzdane podatke o izvoznoj cijeni grupacije (npr. dostavljeni su računi koje je Komisija pregledala na licu mjesta). Stoga Komisija nema razloga sumnjati u izvoznu cijenu grupacije. Izračun marže štete izrađen je na temelju stvarne provjerene izvozne cijene, navedene na računima za prodaju, bez obzira na to kako su uspostavljene i jesu li temeljene na proizvodnim troškovima društva. Ta je tvrdnja stoga odbačena. |
| --- | --- |

(452)

Kako je pojašnjeno u uvodnoj izjavi 92., unutar grupacije predmetni proizvod nije izvozilo društvo koje je dostavilo obmanjujuće podatke već samo OCH. Međutim, potonje je društvo u potpunosti surađivalo u obama ispitnim postupcima i dostavilo je pouzdane podatke o izvoznoj cijeni grupacije (npr. dostavljeni su računi koje je Komisija pregledala na licu mjesta). Stoga Komisija nema razloga sumnjati u izvoznu cijenu grupacije. Izračun marže štete izrađen je na temelju stvarne provjerene izvozne cijene, navedene na računima za prodaju, bez obzira na to kako su uspostavljene i jesu li temeljene na proizvodnim troškovima društva. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

2.   Konačne mjere

| (453) | Antisubvencijski ispitni postupak proveden je usporedo s revizijom antidampinških mjera i bio ograničen na štetu. S obzirom na primjenu pravila niže pristojbe i činjenicu da su konačne marže subvencije niže od razine uklanjanja štete, Komisija bi u skladu s člankom 15. Osnovne antisubvencijske uredbe trebala uvesti konačnu kompenzacijsku pristojbu na razini utvrđenih konačnih marža subvencije i zatim uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na relevantnoj razini uklanjanja štete. |
| --- | --- |

(453)

Antisubvencijski ispitni postupak proveden je usporedo s revizijom antidampinških mjera i bio ograničen na štetu. S obzirom na primjenu pravila niže pristojbe i činjenicu da su konačne marže subvencije niže od razine uklanjanja štete, Komisija bi u skladu s člankom 15. Osnovne antisubvencijske uredbe trebala uvesti konačnu kompenzacijsku pristojbu na razini utvrđenih konačnih marža subvencije i zatim uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na relevantnoj razini uklanjanja štete.

| (454) | Na temelju te metodologije i činjenica iz ovog predmeta, a posebno činjenice da su mjere ograničene maržom štete, Komisija smatra da u ovom predmetu neće nastati pitanja u pogledu „dvostrukog brojanja”. |
| --- | --- |

(454)

Na temelju te metodologije i činjenica iz ovog predmeta, a posebno činjenice da su mjere ograničene maržom štete, Komisija smatra da u ovom predmetu neće nastati pitanja u pogledu „dvostrukog brojanja”.

| (455) | S obzirom na visoku stopu suradnje kineskih izvoznih proizvođača, pristojba „svih ostalih društava” utvrđena je na razini najviše pristojbe koja će se uvesti društvima u uzorku ili onima koja surađuju u ispitnim postupcima. Pristojbe za „sva ostala poduzeća” primjenjivat će se na ona poduzeća koja nisu surađivala u ispitnim postupcima. |
| --- | --- |

(455)

S obzirom na visoku stopu suradnje kineskih izvoznih proizvođača, pristojba „svih ostalih društava” utvrđena je na razini najviše pristojbe koja će se uvesti društvima u uzorku ili onima koja surađuju u ispitnim postupcima. Pristojbe za „sva ostala poduzeća” primjenjivat će se na ona poduzeća koja nisu surađivala u ispitnim postupcima.

| (456) | Za ostale kineske proizvođače izvoznike iz Priloga I. koji surađuju, a nisu u uzorku, konačna stopa pristojbe određena je na razini ponderiranih prosječnih stopa utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju, osim za grupaciju kojoj pripada proizvođač izvoznik koji podliježe odredbama članka 28. stavka 1. |
| --- | --- |

(456)

Za ostale kineske proizvođače izvoznike iz Priloga I. koji surađuju, a nisu u uzorku, konačna stopa pristojbe određena je na razini ponderiranih prosječnih stopa utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju, osim za grupaciju kojoj pripada proizvođač izvoznik koji podliježe odredbama članka 28. stavka 1.

| (457) | Nakon konačne objave jedan je proizvođač izvoznik zatražio da mu se odobri pojedinačni tretman u okviru članka 9. stavka 5. Osnovne antidampinške uredbe te da mu se dostavi izračun individualne dampinške marže |
| --- | --- |

(457)

Nakon konačne objave jedan je proizvođač izvoznik zatražio da mu se odobri pojedinačni tretman u okviru članka 9. stavka 5. Osnovne antidampinške uredbe te da mu se dostavi izračun individualne dampinške marže

| (458) | Međutim, s obzirom na to da je parcijalna privremena revizija ograničena na štetu, dampinške marže uspostavljene u prethodnom antidampinškom ispitnom postupku ostaju nepromijenjene. Stoga se zahtjev za individualnu dampinšku maržu odbacuje. |
| --- | --- |

(458)

Međutim, s obzirom na to da je parcijalna privremena revizija ograničena na štetu, dampinške marže uspostavljene u prethodnom antidampinškom ispitnom postupku ostaju nepromijenjene. Stoga se zahtjev za individualnu dampinšku maržu odbacuje.

| (459) | Na temelju prethodno navedenoga stope na kojima će se takve pristojbe određivati utvrđene su kako slijedi:










  Kineski izvoznik | Dampinška marža (utvrđena u početnom ispitnom postupku) | Marža subvencije | Razina uklanjanja štete | Kompenzacijska pristojba | Antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jushi Group | 29,7 % | 10,3 % | 24,8 % | 10,3 % | 14,5 % |
| Jiangsu Changhai Group | 9,6 % | 5,8 % | 4,9 % | 4,9 % | 0 % |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 29,7 % | 9,7 % | 29,6 % | 9,7 % | 19,9 % |
| Ostala društva koja surađuju | 29,7 % | 10,2 % | 26,1 % | 10,2 % | 15,9 % |
| Stope pristojbe za sva ostala društva | | | | 10,3 % | 19,9 % |

(459)

Na temelju prethodno navedenoga stope na kojima će se takve pristojbe određivati utvrđene su kako slijedi:

Kineski izvoznik

Dampinška marža (utvrđena u početnom ispitnom postupku)

Marža subvencije

Razina uklanjanja štete

Kompenzacijska pristojba

Antidampinška pristojba

Jushi Group

29,7 %

10,3 %

24,8 %

10,3 %

14,5 %

Jiangsu Changhai Group

9,6 %

5,8 %

4,9 %

4,9 %

0 %

Chongqing Polycomp International Corporation

29,7 %

9,7 %

29,6 %

9,7 %

19,9 %

Ostala društva koja surađuju

29,7 %

10,2 %

26,1 %

10,2 %

15,9 %

Stope pristojbe za sva ostala društva

10,3 %

19,9 %

| (460) | Stopa antidampinške i antisubvencijske pristojbe za pojedina društva utvrđena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza trenutačnih ispitnih postupaka. Ona stoga odražava stanje utvrđeno tijekom ovih ispitnih postupaka u pogledu predmetnih društava. Navedena stopa pristojbe (za razliku od pristojbe na području cijele zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala društva”) primjenjuje se tako isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje i koje proizvodi navedeno društvo. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu imati koristi od tih stopa i podložni su stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(460)

Stopa antidampinške i antisubvencijske pristojbe za pojedina društva utvrđena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza trenutačnih ispitnih postupaka. Ona stoga odražava stanje utvrđeno tijekom ovih ispitnih postupaka u pogledu predmetnih društava. Navedena stopa pristojbe (za razliku od pristojbe na području cijele zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala društva”) primjenjuje se tako isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje i koje proizvodi navedeno društvo. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu imati koristi od tih stopa i podložni su stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (461) | Društva mogu zahtijevati primjenu pojedinačne stope pristojbe ako naknadno promijene naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (45). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da ta promjena nema utjecaj na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(461)

Društva mogu zahtijevati primjenu pojedinačne stope pristojbe ako naknadno promijene naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (45). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da ta promjena nema utjecaj na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

| (462) | Kako bi se osigurala propisna provedba antidampinške pristojbe, razinu pristojbe za sva ostala društva potrebno je primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a nisu izvozili u Uniju |
| --- | --- |

(462)

Kako bi se osigurala propisna provedba antidampinške pristojbe, razinu pristojbe za sva ostala društva potrebno je primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a nisu izvozili u Uniju

3.   Preuzimanje obveze

| (463) | Jedan je kineski proizvođač izvoznik ponudio preuzimanje obveze u pogledu cijena u skladu s člankom 8. stavkom 1. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 13. stavkom 1. Osnovne antisubvencijske uredbe. Ponuda za preuzimanje obveze uključivala je najmanje uvozne cijene (MIP-ove) za nekoliko glavnih vrsta proizvoda i potproizvoda predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(463)

Jedan je kineski proizvođač izvoznik ponudio preuzimanje obveze u pogledu cijena u skladu s člankom 8. stavkom 1. Osnovne antidampinške uredbe i člankom 13. stavkom 1. Osnovne antisubvencijske uredbe. Ponuda za preuzimanje obveze uključivala je najmanje uvozne cijene (MIP-ove) za nekoliko glavnih vrsta proizvoda i potproizvoda predmetnog proizvoda.

| (464) | Komisija smatra da predmetni proizvod postoji u više vrsta i razreda potproizvoda, pri čemu je razlika u cijenama do 700 %. Stoga postoji velik rizik od međusobne kompenzacije. U okviru jedne vrste proizvoda cijene se jednako tako mogu razlikovati do 550 %, ovisno o vrstama potproizvoda. Nadalje, različite najmanje uvozne cijene koje je predložio kineski proizvođač izvoznik nalazile su se znatno ispod neštetne cijene te se stoga njima ne bi uklonila šteta prouzročena industriji Unije. |
| --- | --- |

(464)

Komisija smatra da predmetni proizvod postoji u više vrsta i razreda potproizvoda, pri čemu je razlika u cijenama do 700 %. Stoga postoji velik rizik od međusobne kompenzacije. U okviru jedne vrste proizvoda cijene se jednako tako mogu razlikovati do 550 %, ovisno o vrstama potproizvoda. Nadalje, različite najmanje uvozne cijene koje je predložio kineski proizvođač izvoznik nalazile su se znatno ispod neštetne cijene te se stoga njima ne bi uklonila šteta prouzročena industriji Unije.

| (465) | S obzirom na prethodno navedeno, u pogledu carina ne bi bilo moguće razlikovati specifikaciju bez pojedinačne analize svake transakcije uvoza kako vi se utvrdilo u koju skupinu najmanjih uvoznih cijena spada proizvod, čime praćenje postaje vrlo teško, ako ne i neizvedivo. |
| --- | --- |

(465)

S obzirom na prethodno navedeno, u pogledu carina ne bi bilo moguće razlikovati specifikaciju bez pojedinačne analize svake transakcije uvoza kako vi se utvrdilo u koju skupinu najmanjih uvoznih cijena spada proizvod, čime praćenje postaje vrlo teško, ako ne i neizvedivo.

| (466) | Nadalje, društvo izvozu u Uniju i druge proizvode koji ne podliježu mjerama. Prema tome, postoji rizik od kompenzacije ako se ti proizvodi prodaju istom kupcu. Neki od kupaca društva u Uniji povezana su društva koja trguju i s drugim povezanim društvima izvan Unije. Te složene trgovinske i poslovne veze stvaraju dodatne moguće rizike međusobne kompenzacije. |
| --- | --- |

(466)

Nadalje, društvo izvozu u Uniju i druge proizvode koji ne podliježu mjerama. Prema tome, postoji rizik od kompenzacije ako se ti proizvodi prodaju istom kupcu. Neki od kupaca društva u Uniji povezana su društva koja trguju i s drugim povezanim društvima izvan Unije. Te složene trgovinske i poslovne veze stvaraju dodatne moguće rizike međusobne kompenzacije.

| (467) | Na temelju prethodno navedenoga odbačena je ponuda za preuzimanje obveza. |
| --- | --- |

(467)

Na temelju prethodno navedenoga odbačena je ponuda za preuzimanje obveza.

| (468) | Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Osnovne antidampinške uredbe nije donio mišljenje, |
| --- | --- |

(468)

Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Osnovne antidampinške uredbe nije donio mišljenje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna kompenzacijska pristojba na uvoz sječenih niti od staklenih vlakana, duljine od najviše 50 mm; roving prediva od staklenih vlakana, osim onih koja su impregnirana i prevučena te imaju gubitak mase pri žarenju veći od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887); te podloga izrađenih od filamentnih staklenih vlakana, osim podloga od staklene vune, trenutačno razvrstanih u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) i 7019 31 00 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

2.   Stopa konačne kompenzacijske pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanog u stavku 1. koji su proizvela u nastavku navedena društva iznosi:

| Društvo | Konačna kompenzacijska pristojba (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd | 10,3 | B990 |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; i Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd | 4,9 | A983 |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 9,7 | B991 |
| Ostala društva koja surađuju s popisa iz Priloga I. | 10,2 | |
| Sva ostala društva | 10,3 | A999 |

Društvo

Konačna kompenzacijska pristojba (%)

Dodatna oznaka TARIC

Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

10,3

B990

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; i Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

4,9

A983

Chongqing Polycomp International Corporation

9,7

B991

Ostala društva koja surađuju s popisa iz Priloga I.

10,2

Sva ostala društva

10,3

A999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa kompenzacijske pristojbe određenih za društva navedena u stavku 2. jest podnošenje valjanog trgovačkog računa carinskim tijelima država članica koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu II. Ne predoči li se takav račun, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

4.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.

Članak 2.

Članak 1. Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 248/2011 zamjenjuje se sljedećim:

| 1. | Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz sječenih niti od staklenih vlakana, duljine od najviše 50 mm; roving prediva od staklenih vlakana, osim onih koja su impregnirana i prevučena te imaju gubitak mase pri žarenju veći od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887); te podloga izrađenih od filamentnih staklenih vlakana, osim podloga od staklene vune, trenutačno razvrstanih u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) i 7019 31 00 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine. |
| --- | --- |

1.

Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz sječenih niti od staklenih vlakana, duljine od najviše 50 mm; roving prediva od staklenih vlakana, osim onih koja su impregnirana i prevučena te imaju gubitak mase pri žarenju veći od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887); te podloga izrađenih od filamentnih staklenih vlakana, osim podloga od staklene vune, trenutačno razvrstanih u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) i 7019 31 00 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

| 2. | Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanog u stavku 1. koji su proizvela u nastavku navedena društva iznosi:







  Društvo | Konačna antidampinška pristojba (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd | 14,5 | B990 |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd | 0 | A983 |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 19,9 | B991 |
| Ostala društva koja surađuju s popisa iz Priloga I. | 15,9 | |
| Sva ostala društva | 19,9 | A999 |

2.

Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanog u stavku 1. koji su proizvela u nastavku navedena društva iznosi:

Društvo

Konačna antidampinška pristojba (%)

Dodatna oznaka TARIC

Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

14,5

B990

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

0

A983

Chongqing Polycomp International Corporation

19,9

B991

Ostala društva koja surađuju s popisa iz Priloga I.

15,9

Sva ostala društva

19,9

A999

| 3. | Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbe određenih za društva navedena u stavku 2. jest podnošenje valjanog trgovačkog računa carinskim tijelima država članica koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu II. Ne predoči li se takav račun, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

3.

Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbe određenih za društva navedena u stavku 2. jest podnošenje valjanog trgovačkog računa carinskim tijelima država članica koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu II. Ne predoči li se takav račun, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| 4. | Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama. |
| --- | --- |

4.

Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. prosinca 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 188, 18.7.2009., str. 93.

1

(2)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

2

(3)  Provedbena uredba (EU) br. 248/2011 od 9. ožujka 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 67, 15.3.2011., str. 1.).

3

(4)  Obavijest o pokretanju postupka protiv subvencioniranog uvoza određenih proizvoda od staklenog vlakna podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 362, 12.12.2013., str. 66.).

4

(5)  Provedbena uredba (EU) br. 248/2011, SL L 67, 15.3.2011.

5

(6)  Obavijest o pokretanju parcijalne privremene revizije antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih proizvoda od filamenata staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL C 371, 18.12.2013., str. 19.

6

(7)  Izvješće žalbenog tijela, Europske zajednice – konačne antidampinške mjere na određene pričvršćivače od željeza ili nehrđajućega čelika iz Kine, WT/DS397/AB/R, str. 152.

7

(8)  Uredba (EU) br. 765/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice, SL L 237, 3.9.2012., str. 1.

8

(9)  Obavijest o odluci Tijela za rješavanje sporova Svjetske trgovinske organizacije donesena 28. srpnja 2011., SL C 86, 23.3.2012., str. 5.

9

(10)  Društva 3B Fibreglass SPRL, Owens Corning Fibreglass France i Johns Manville Slovakia a.s.

10

(11)  Sječene su niti neprekinute staklene niti sječene na željenu dužinu i dostupne u inačicama s različito obrađenim površinama radi osiguranja kompatibilnosti s većinom sustava smole. Postoje sječene niti za suhu upotrebu i sječene niti za mokru upotrebu.

11

(12)  Roving prediva neprekinute su staklene niti skupljene zajedno, bez mehaničkog uvijanja, ispredene u obliku cjevastog cilindričnog snopa.

12

Roving

(13)  Podloge od filamentnih vlakana sječene su ili neprekinute povezane niti.

13

(14)  Teksturirana roving prediva jesu roving prediva koja se odmataju s jednog kalema na drugi i u tom im se postupku dodaje volumen/tekstura s pomoću stroja za teksturiranje koji upuhuje zrak u glatku nit roving prediva.

14

roving

roving

roving

(15)  Poglavlje XIV. točka 6. Kataloga za industrije u kojima se potiču strana ulaganja, izričito se odnosi na proizvode od staklenih vlakana: „Proizvodnja proizvoda od staklenih vlakana i posebnih staklenih vlakana”.

15

(16)  Poglavlje II. članak 5. Privremenih odredaba o promicanju industrijskog restrukturiranja.

16

(17)  Poglavlje III. članak 17. Privremenih odredaba o promicanju industrijskog restrukturiranja.

17

(18)  „Treći” skup revidiranih financijskih izvještaja datiran je 15. svibnja 2014., a posjet radi provjere u poslovnim prostorijama društva obavljen je 29. i 30. svibnja 2014.

18

(19)  Odluka br. 40, članak 17.

19

(20)  Zakon NRK-a o znanstvenom i tehnološkom napretku (Nalog br. 82.) (članak 18.) kojim je propisano da „država potiče financijske institucije na izvršavanje zalaganja prava intelektualnog vlasništva, potiče te institucije i daje im smjernice za pružanje potpore primjeni znanstvenog i tehnološkog napretka te razvoju industrija visokih i novih tehnologija davanjem zajmova itd. te potiče agencije za osiguranje da uvedu proizvode osiguranja u kontekstu potrebe za razvojem industrija visokih i novih tehnologija.”

20

(21)  Okružnica NBK-a o pitanjima prilagodbe kamatnih stopa na depozite i zajmove – Yinfa (2004.) br. 251. („Okružnica 251.”).

21

(22)  SL L 325, 5.12.2013., str. 66.

22

(23)  SL L 142, 14.5.2014., str. 32.

23

(24)  Članak 34. Zakona o poslovnim bankama.

24

(25)  „Izvlačenje žica u pećima za E-staklena vlakna [...], razvoj i proizvodnja staklenih vlakana visokih performansi i proizvoda od tih vlakana”.

25

„Izvlačenje žica u pećima za E-staklena vlakna [...], razvoj i proizvodnja staklenih vlakana visokih performansi i proizvoda od tih vlakana”

(26)  Izračun marže subvencije za ovu grupaciju temeljio se na dostupnim činjenicama kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 89.

26

(27)  Izračun marže subvencije za ovu grupaciju temeljio se na dostupnim činjenicama kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 89.

27

(28)  Izračun marže subvencije za ovu grupaciju temeljio se na dostupnim činjenicama kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 89.

28

(29)  Uredba Vijeća (EU) br. 215/2013 od 11. ožujka 2013., uvodna izjava 116.

29

(30)  George E. Peterson, Davanje u najam i prodaja zemljišta kao infrastrukturna i financijska mogućnost, Radni istraživački dokument Svjetske banke 4043, 7. studenoga 2006., Radni dokument MMF-a (WP/12/100), Kraj nestabilnosti u Kini, travanj 2012., str. 12.

30

(31)  Radni dokument MMF-a (WP/12/100), Kraj nestabilnosti u Kini, travanj 2012., str. 12.

31

(32)  Izračun marže subvencije za ovu grupaciju temeljio se na dostupnim činjenicama kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 89.

32

(33)  Izračun marže subvencije za ovu grupaciju temeljio se na dostupnim činjenicama kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 89.

33

(34)  Baza podataka koju je u skladu s člankom 14. stavkom 6. uspostavio GU TRADE sadržava podatke o uvozu proizvoda koji podliježu antidampinškim ili antisubvencijskim mjerama ili ispitnim postupcima kako iz zemalja na koje se odnosi postupak tako i iz ostalih trećih zemalja, na razini deseteroznamenkastih oznaka TARIC.

34

(35)  Odluka Komisije od 7. rujna 1990. o prekidu revizije antidampinških mjera u pogledu gustog natrijeva karbonata podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država, SL 1999, L 283, str. 38.

35

(36)  Odluka Komisije od 21. prosinca 1998. o prekidu antidampinškog postupka u pogledu uvoza određenih sustava za lasersko optičko čitanje i njihovih glavnih sastavnih dijelova, za upotrebu u motornim vozilima, podrijetlom iz Japana, Koreje, Malezije, Narodne Republike Kine i Tajvana, S L 1999, L 18, str. 62.

36

(37)  Provedbena uredba (EU) br. 248/2011 (SL L 67, 15.3.2011., str. 6.), uvodna izjava 64.

37

(38)  Provedbena uredba (EU) br. 248/2011 (SL L 67, 15.3.2011., str. 6.), uvodna izjava 54.

38

(39)  Ycharts.com

39

(40)  Izvješće odbora – Kina – Konačne antidampinške pristojbe na opremu za sigurnosne rendgenske preglede iz Europske unije – WT/DS425/R, stavak 7.247

40

(41)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 471/2014 оd 13. svibnja 2014. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL [2014.] L 142/23, uvodna izjava 319.

41

Uredba Vijeća (EZ) br. 495/2002 od 18. ožujka 2012. o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 904/98 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz u Zajednicu osobnih faks uređaja podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Japana, Republike Koreje, Malezije, Singapura, Tajvana i Tajlanda, SL [2002.] L 78/1, uvodna izjava 12.

(42)  Uredba Komisije (EU) br. 812/2010 (SL L 243, 16.9.2010., str. 47.), uvodna izjava 69.

42

(43)  http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datafile/wacc.htm

43

(44)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 470/2014, uvodna izjava 136. (SL L 142, 14.5.2014., str. 15.).

44

(45)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office CHAR 04/039, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België

45

---

PRILOG I.

Proizvođači izvoznici koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak:

| Naziv | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Taishan Fiberglass Inc.;
  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd | B992 |
| Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd | B993 |
| Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd | B994 |
| Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd | B995 |
| Glasstex Fiberglass Materials Corp. | B996 |

Naziv

Dodatna oznaka TARIC

Taishan Fiberglass Inc.;

PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

B992

Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd

B993

Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd

B994

Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

B995

Glasstex Fiberglass Materials Corp.

B996

---

PRILOG II.

Izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje trgovački račun mora biti navedena na valjanom trgovačkom računu iz članka 1. stavka 3. i članka 2. stavka 3. u sljedećem obliku:

| 1. | Ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun; |
| --- | --- |

1.

Ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun;

| 2. | Sljedeća izjava: Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (količina) proizvoda od filamentnih staklenih vlakana prodanih za izvoz u Europsku uniju i navedenih na ovom računu proizveo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u NRK-u. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni. |
| --- | --- |

2.

Sljedeća izjava: Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (količina) proizvoda od filamentnih staklenih vlakana prodanih za izvoz u Europsku uniju i navedenih na ovom računu proizveo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u NRK-u. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.

| 3. | Datum i potpis. |
| --- | --- |

3.

Datum i potpis.

---

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/82 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/82

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1380/2014

оd 17. prosinca 2014.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 595/2004 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1788/2003 o uvođenju pristojbe u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1), a posebno njezin članak 81. stavak 1. i članak 83. stavak 4. u vezi s člankom 4.,

budući da:

| (1) | Od 1. siječnja 2014. Uredba (EZ) br. 1234/2007 stavljena je izvan snage i zamijenjena Uredbom (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Međutim člankom 230. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1308/2013 predviđeno je da se u pogledu sustava ograničenja proizvodnje mlijeka do 31. ožujka 2015. i dalje primjenjuje dio II. glava I. poglavlje III. odjeljak III. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 te njezini članci 55. i 85. i Prilozi IX. i X. |
| --- | --- |

(1)

Od 1. siječnja 2014. Uredba (EZ) br. 1234/2007 stavljena je izvan snage i zamijenjena Uredbom (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Međutim člankom 230. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1308/2013 predviđeno je da se u pogledu sustava ograničenja proizvodnje mlijeka do 31. ožujka 2015. i dalje primjenjuje dio II. glava I. poglavlje III. odjeljak III. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 te njezini članci 55. i 85. i Prilozi IX. i X.

| (2) | Kako bi se izbjegle sumnje u pogledu obveza otkupljivača i proizvođača s obzirom na posljednju godinu kvote za mlijeko 2014./2015. i obvezu naplate pristojbe za prekoračene količine nakon 31. ožujka 2015., primjereno je razjasniti članak 15. stavak 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 595/2004 (3) upućivanjem na primjenjive odredbe Uredbe (EZ) br. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se izbjegle sumnje u pogledu obveza otkupljivača i proizvođača s obzirom na posljednju godinu kvote za mlijeko 2014./2015. i obvezu naplate pristojbe za prekoračene količine nakon 31. ožujka 2015., primjereno je razjasniti članak 15. stavak 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 595/2004 (3) upućivanjem na primjenjive odredbe Uredbe (EZ) br. 1234/2007.

| (3) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta, |
| --- | --- |

(3)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U članku 15. Uredbe (EZ) br. 595/2004 stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Otkupljivači i, u slučaju izravne prodaje, proizvođači koji podliježu plaćanju pristojbe svake godine do 1. listopada nadležnom tijelu plaćaju iznos predviđen pravilima koje su utvrdile države članice, pri čemu su otkupljivači u skladu s člankom 81. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 odgovorni za naplatu pristojbe koju proizvođači plaćaju za prekoračene količine u slučaju isporuka u skladu člankom 79. te Uredbe.”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 595/2004 od 30. ožujka 2004. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1788/2003 o uvođenju pristojbe u sektor mlijeka i mliječnih proizvoda (SL L 94, 31.3.2004., str. 22.).

3

---

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/83 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/83

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1381/2014

оd 22. prosinca 2014.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | AL | 76,1 |
| EG | 176,9 |
| IL | 69,8 |
| MA | 90,5 |
| TN | 241,9 |
| TR | 107,1 |
| ZZ | 127,1 |
| 0707 00 05 | IL | 241,9 |
| TR | 147,2 |
| ZZ | 194,6 |
| 0709 93 10 | MA | 80,1 |
| TR | 142,0 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 57,7 |
| UY | 32,5 |
| ZA | 50,8 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 46,5 |
| 0805 20 10 | MA | 69,1 |
| ZZ | 69,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 94,1 |
| JM | 161,9 |
| MA | 75,3 |
| TR | 76,6 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 50 10 | TR | 71,9 |
| US | 236,5 |
| ZZ | 154,2 |
| 0808 10 80 | BR | 59,0 |
| CA | 135,6 |
| CL | 80,3 |
| NZ | 90,6 |
| US | 99,6 |
| ZA | 54,1 |
| ZZ | 86,5 |
| 0808 30 90 | CN | 98,8 |
| US | 141,4 |
| ZZ | 120,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

AL

76,1

EG

176,9

IL

69,8

MA

90,5

TN

241,9

TR

107,1

ZZ

127,1

0707 00 05

IL

241,9

TR

147,2

ZZ

194,6

0709 93 10

MA

80,1

TR

142,0

ZZ

111,1

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

TR

57,7

UY

32,5

ZA

50,8

ZW

33,9

ZZ

46,5

0805 20 10

MA

69,1

ZZ

69,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

94,1

JM

161,9

MA

75,3

TR

76,6

ZZ

102,0

0805 50 10

TR

71,9

US

236,5

ZZ

154,2

0808 10 80

BR

59,0

CA

135,6

CL

80,3

NZ

90,6

US

99,6

ZA

54,1

ZZ

86,5

0808 30 90

CN

98,8

US

141,4

ZZ

120,1

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

DIREKTIVE

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/86 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/86

---

DIREKTIVA VIJEĆA 2014/112/EU

od 19. prosinca 2014.

o provedbi Europskog sporazuma o utvrđivanju određenih vidova organizacije radnog vremena u plovidbi unutarnjim vodnim putovima, sklopljenoga između Europskog saveza za plovidbu unutarnjim vodama (EBU), Europske organizacije zapovjednika plovila (ESO) i Europske federacije radnika u prometu (ETF)

(Tekst značajan za EGP)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 155. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Poslodavci i radnici, dalje u tekstu „socijalni partneri”, mogu u skladu s člankom 155. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) zajednički zahtijevati da se sporazumi koje su oni sklopili na razini Unije u područjima obuhvaćenima člankom 153. UFEU-a provedu odlukom Vijeća na prijedlog Komisije. |
| --- | --- |

(1)

Poslodavci i radnici, dalje u tekstu „socijalni partneri”, mogu u skladu s člankom 155. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) zajednički zahtijevati da se sporazumi koje su oni sklopili na razini Unije u područjima obuhvaćenima člankom 153. UFEU-a provedu odlukom Vijeća na prijedlog Komisije.

| (2) | Pismom od 10. prosinca 2007. Europski savez za plovidbu unutarnjim vodama (EBU), Europska organizacija zapovjednika plovila (ESO) i Europska federacija radnika u prometu (ETF) obavijestili su Komisiju o svojoj želji da, s ciljem sklapanja sporazuma na razini Unije, započnu pregovore u skladu s člankom 155. stavkom 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(2)

Pismom od 10. prosinca 2007. Europski savez za plovidbu unutarnjim vodama (EBU), Europska organizacija zapovjednika plovila (ESO) i Europska federacija radnika u prometu (ETF) obavijestili su Komisiju o svojoj želji da, s ciljem sklapanja sporazuma na razini Unije, započnu pregovore u skladu s člankom 155. stavkom 1. UFEU-a.

| (3) | EBU, ESO i ETF sklopili su 15. veljače 2012. Europski sporazum o utvrđivanju određenih vidova organizacije radnog vremena u plovidbi unutarnjim vodnim putovima („Sporazum”). |
| --- | --- |

(3)

EBU, ESO i ETF sklopili su 15. veljače 2012. Europski sporazum o utvrđivanju određenih vidova organizacije radnog vremena u plovidbi unutarnjim vodnim putovima („Sporazum”).

| (4) | Sporazum sadrži zajednički zahtjev za provedbu Sporazuma putem Odluke Vijeća donesene na prijedlog Komisije, u skladu s člankom 155. stavkom 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(4)

Sporazum sadrži zajednički zahtjev za provedbu Sporazuma putem Odluke Vijeća donesene na prijedlog Komisije, u skladu s člankom 155. stavkom 2. UFEU-a.

| (5) | Direktiva je prikladni instrument za provedbu Sporazuma. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva je prikladni instrument za provedbu Sporazuma.

| (6) | Komisija je obavijestila Europski parlament o svom prijedlogu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je obavijestila Europski parlament o svom prijedlogu.

| (7) | Komisija je izradila prijedlog Direktive, u skladu sa svojom Komunikacijom od 20. svibnja 1998. o prilagođavanju i promicanju socijalnog dijaloga na razini Zajednice, uzimajući u obzir reprezentativnost stranka potpisnica i zakonitost svakoga od stavaka Sporazuma. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je izradila prijedlog Direktive, u skladu sa svojom Komunikacijom od 20. svibnja 1998. o prilagođavanju i promicanju socijalnog dijaloga na razini Zajednice, uzimajući u obzir reprezentativnost stranka potpisnica i zakonitost svakoga od stavaka Sporazuma.

| (8) | Kako bi se dao doprinos koherentnom pravnom okviru kojim se uređuje organizacija radnog vremena, pri provedbi ove Direktive trebalo bi uzeti u obzir postojeće zakonodavstvo Unije, a s obzirom na sadržaj Sporazuma, posebice Direktivu 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1). Tom Direktivom utvrđuju se minimalni sigurnosni i zdravstveni uvjeti za organizaciju radnog vremena, uključujući radno vrijeme radnika u plovidbi unutarnjim vodnim putovima. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se dao doprinos koherentnom pravnom okviru kojim se uređuje organizacija radnog vremena, pri provedbi ove Direktive trebalo bi uzeti u obzir postojeće zakonodavstvo Unije, a s obzirom na sadržaj Sporazuma, posebice Direktivu 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1). Tom Direktivom utvrđuju se minimalni sigurnosni i zdravstveni uvjeti za organizaciju radnog vremena, uključujući radno vrijeme radnika u plovidbi unutarnjim vodnim putovima.

| (9) | Države članice trebale bi moći socijalnim partnerima, na njihov zajednički zahtjev, povjeriti provedbu ove Direktive, pod uvjetom da države članice poduzmu sve korake potrebne kako bi zajamčile mogućnost ispunjavanja ciljeva ove Direktive. |
| --- | --- |

(9)

Države članice trebale bi moći socijalnim partnerima, na njihov zajednički zahtjev, povjeriti provedbu ove Direktive, pod uvjetom da države članice poduzmu sve korake potrebne kako bi zajamčile mogućnost ispunjavanja ciljeva ove Direktive.

| (10) | Ovom Direktivom i Sporazumom koji joj je priložen utvrđuju se, za potrebe članka 14. Direktive 2003/88/EZ, specifičniji uvjeti povezani s organizacijom radnog vremena mobilnih radnika u plovidbi unutarnjim vodnim putovima od uvjeta iz navedene Direktive. |
| --- | --- |

(10)

Ovom Direktivom i Sporazumom koji joj je priložen utvrđuju se, za potrebe članka 14. Direktive 2003/88/EZ, specifičniji uvjeti povezani s organizacijom radnog vremena mobilnih radnika u plovidbi unutarnjim vodnim putovima od uvjeta iz navedene Direktive.

| (11) | Ovu Direktivu trebalo bi primjenjivati ne dovodeći u pitanje bilo koje zakonodavstvo Unije koje je specifičnije ili kojim se mobilnim radnicima u plovidbi unutarnjim vodnim putovima dodjeljuje viša razina zaštite. |
| --- | --- |

(11)

Ovu Direktivu trebalo bi primjenjivati ne dovodeći u pitanje bilo koje zakonodavstvo Unije koje je specifičnije ili kojim se mobilnim radnicima u plovidbi unutarnjim vodnim putovima dodjeljuje viša razina zaštite.

| (12) | Ova Direktiva ne bi se trebala upotrebljavati radi opravdavanja snižavanja opće razine zaštite radnika u područjima obuhvaćenima Sporazumom. |
| --- | --- |

(12)

Ova Direktiva ne bi se trebala upotrebljavati radi opravdavanja snižavanja opće razine zaštite radnika u područjima obuhvaćenima Sporazumom.

| (13) | Ovom Direktivom i Sporazumom koji joj je priložen utvrđuju se minimalni standardi. Države članice i socijalni partneri trebale bi moći zadržati ili uvesti povoljnije odredbe. |
| --- | --- |

(13)

Ovom Direktivom i Sporazumom koji joj je priložen utvrđuju se minimalni standardi. Države članice i socijalni partneri trebale bi moći zadržati ili uvesti povoljnije odredbe.

| (14) | Ovom Direktivom poštuju se temeljna prava i načela priznata u Povelji o temeljnim pravima Europske unije te posebno u njezinom članku 31. |
| --- | --- |

(14)

Ovom Direktivom poštuju se temeljna prava i načela priznata u Povelji o temeljnim pravima Europske unije te posebno u njezinom članku 31.

| (15) | S obzirom na to da ciljeve ove Direktive koja je namijenjena zaštititi zdravlja i sigurnosti radnika u sektoru koji je pretežno prekograničan ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(15)

S obzirom na to da ciljeve ove Direktive koja je namijenjena zaštititi zdravlja i sigurnosti radnika u sektoru koji je pretežno prekograničan ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (16) | Provedbom Sporazuma doprinosi se ostvarenju ciljeva iz članka 151. UFEU-a. |
| --- | --- |

(16)

Provedbom Sporazuma doprinosi se ostvarenju ciljeva iz članka 151. UFEU-a.

| (17) | Prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda Europske unije (2), okolnost da aktivnost iz direktive još ne postoji u određenoj državi članici ne može osloboditi tu državu članicu obveze da donese zakone i propise kako bi osigurala ispravno prenošenje svih odredaba direktive. I načelo pravne sigurnosti i potreba osiguravanja potpune provedbe direktiva de jure, a ne samo de facto, iziskuju da sve države članice preuzmu pravila predmetne direktive u jasan, precizan i transparentan okvir kojim se predviđaju obvezujuće odredbe. Takva obveza primjenjuje se i države članice kako bi predvidjele bilo kakve promjene situacije u kojoj se one u određenom trenutku nalaze te kako bi osigurale da svi pravni subjekti u Zajednici, uključujući one u državama članicama u kojima određena djelatnost iz direktive ne postoji, mogu jasno i precizno znati koja su, u svim okolnostima, njihova prava i obveze. Prema ustaljenoj sudskoj praksi, prenošenje direktive jedino nije obvezno ako je prenošenje zbog zemljopisnih bespredmetno. Države članice trebale bi u takvim slučajevima o tome obavijestiti Komisiju. |
| --- | --- |

(17)

Prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda Europske unije (2), okolnost da aktivnost iz direktive još ne postoji u određenoj državi članici ne može osloboditi tu državu članicu obveze da donese zakone i propise kako bi osigurala ispravno prenošenje svih odredaba direktive. I načelo pravne sigurnosti i potreba osiguravanja potpune provedbe direktiva de jure, a ne samo de facto, iziskuju da sve države članice preuzmu pravila predmetne direktive u jasan, precizan i transparentan okvir kojim se predviđaju obvezujuće odredbe. Takva obveza primjenjuje se i države članice kako bi predvidjele bilo kakve promjene situacije u kojoj se one u određenom trenutku nalaze te kako bi osigurale da svi pravni subjekti u Zajednici, uključujući one u državama članicama u kojima određena djelatnost iz direktive ne postoji, mogu jasno i precizno znati koja su, u svim okolnostima, njihova prava i obveze. Prema ustaljenoj sudskoj praksi, prenošenje direktive jedino nije obvezno ako je prenošenje zbog zemljopisnih bespredmetno. Države članice trebale bi u takvim slučajevima o tome obavijestiti Komisiju.

| (18) | U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (3), države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz obavijest o mjerama prenošenja priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava odnos između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. U pogledu ove Direktive zakonodavac smatra da je dostavljanje takvih dokumenata opravdano, |
| --- | --- |

(18)

U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (3), države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz obavijest o mjerama prenošenja priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava odnos između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. U pogledu ove Direktive zakonodavac smatra da je dostavljanje takvih dokumenata opravdano,

DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Ovom se Direktivom provodi Europski sporazum o utvrđivanju određenih vidova organizacije radnog vremena u plovidbi unutarnjim vodnim putovima koji su 15. veljače 2012. sklopili Europski saveza za plovidbu unutarnjim vodama (EBU), Europska organizacija zapovjednika plovila (ESO) i Europska federacija radnika u prometu (ETF), kako je naveden u Prilogu ovoj Direktivi.

Članak 2.

1.   Države članice mogu zadržati ili uvesti odredbe povoljnije od onih koje su utvrđene u ovoj Direktivi.

2.   Provedba ove Direktive ni u kojem slučaju ne predstavlja dovoljan razlog kojim bi se opravdalo snižavanje opće razine zaštite radnika u područjima obuhvaćenima ovom Direktivom. Time se ne dovode u pitanje prava država članica i socijalnih partnera da, s obzirom na okolnosti koje se mijenjaju, utvrde zakonodavne, regulatorne ili ugovorne aranžmane koji su drugačiji od onih koji su vrijedili u vrijeme donošenja ove Direktive, pod uvjetom da se poštuju minimalni uvjeti utvrđeni u ovoj Direktivi.

3.   Primjenom i tumačenjem ove Direktive ne dovode se u pitanje bilo koje odredbe, običajno pravo ili praksa Unije ili bilo koje nacionalne odredbe, običajno pravo ili praksa kojima se dotičnim radnicima osiguravaju povoljniji uvjeti.

Članak 3.

Države članice određuju sankcije koje se primjenjuju u slučaju povrede nacionalnih odredbi donesenih na temelju ove Direktive. Sankcije su djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće.

Članak 4.

1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 2016. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 5.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 6.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

S. GOZI

---

(1)  Direktiva 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o određenim vidovima organizacije radnog vremena (SL L 299, 18.11.2003., str. 9.).

1

(2)  Vidjeti, među ostalim, presudu Suda od 14. siječnja 2010., predmet C-343/08, Europska komisija protiv Češke Republike ([2010] ECR I-275).

2

(3)  SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

3

---

PRILOG

Europski sporazum o određenim vidovima organizacije radnog vremena u plovidbi unutarnjim vodnim putovima

budući da:

| (1) | Direktivom 2003/88/EZ o određenim vidovima organizacije radnog vremena utvrđuju se opći minimalni standardi, koji se iznimno od područja navedenih u članku 20. stavku 1. (dnevni odmor, stanka, tjedni odmor, trajanje noćnog rada) odnose i na organizaciju radnog vremena u prometu unutarnjim vodnim putovima. Budući da pravila navedene norme u nedovoljnoj mjeri uzimaju u obzir posebnu radnu i životnu situaciju u prometu unutarnjim vodnim putovima, potrebni su precizniji propisi u skladu s člankom 14. Direktive 2003/88/EZ. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2003/88/EZ o određenim vidovima organizacije radnog vremena utvrđuju se opći minimalni standardi, koji se iznimno od područja navedenih u članku 20. stavku 1. (dnevni odmor, stanka, tjedni odmor, trajanje noćnog rada) odnose i na organizaciju radnog vremena u prometu unutarnjim vodnim putovima. Budući da pravila navedene norme u nedovoljnoj mjeri uzimaju u obzir posebnu radnu i životnu situaciju u prometu unutarnjim vodnim putovima, potrebni su precizniji propisi u skladu s člankom 14. Direktive 2003/88/EZ.

| (2) | Navedenim preciznijim propisima treba se osigurati visoka razina zaštite sigurnosti i zdravlja radnika u prometu unutarnjim vodnim putovima. |
| --- | --- |

(2)

Navedenim preciznijim propisima treba se osigurati visoka razina zaštite sigurnosti i zdravlja radnika u prometu unutarnjim vodnim putovima.

| (3) | Promet unutarnjim vodnim putovima je prometna grana s međunarodnim karakterom, koja je pretežno obilježena prekograničnim aktivnostima na europskoj mreži prometa unutarnjim vodnim putovima. Stoga se u europskoj unutarnjoj plovidbi treba težiti poticanju jednakih okvirnih uvjeta za sektorsko tržište rada i sprječavanju nepoštenog tržišnog natjecanja, koje se temelji na razlikama u zakonskoj organizaciji radnog vremena. |
| --- | --- |

(3)

Promet unutarnjim vodnim putovima je prometna grana s međunarodnim karakterom, koja je pretežno obilježena prekograničnim aktivnostima na europskoj mreži prometa unutarnjim vodnim putovima. Stoga se u europskoj unutarnjoj plovidbi treba težiti poticanju jednakih okvirnih uvjeta za sektorsko tržište rada i sprječavanju nepoštenog tržišnog natjecanja, koje se temelji na razlikama u zakonskoj organizaciji radnog vremena.

| (4) | Uzimajući u obzir značenje sektora transporta za gospodarsku konkurentnost, Europska unija postavila je kao cilj pridavanje većeg značaja onim prometnim granama čija su obilježja manji energetski intenzitet, veća ekološka prihvatljivost i viši stupanj zaštite (1). Unutarnja plovidba kao ekološki prihvatljiva prometna grana s još uvijek slobodnim kapacitetima može na održiv način doprinijeti rasterećenju europskog cestovnog i željezničkog robnog prometa. |
| --- | --- |

(4)

Uzimajući u obzir značenje sektora transporta za gospodarsku konkurentnost, Europska unija postavila je kao cilj pridavanje većeg značaja onim prometnim granama čija su obilježja manji energetski intenzitet, veća ekološka prihvatljivost i viši stupanj zaštite (1). Unutarnja plovidba kao ekološki prihvatljiva prometna grana s još uvijek slobodnim kapacitetima može na održiv način doprinijeti rasterećenju europskog cestovnog i željezničkog robnog prometa.

| (5) | Organizacija rada razlikuje se unutar sektora. Broj radnika i radno vrijeme na brodu razlikuju se ovisno o organizaciji rada, poduzeću, području plovidbe, dužini plovidbenog puta i veličini plovila. S jedne strane brodovima se upravlja u neprekinutom nizu, tj. 24 sata u smjenama. S druge strane, prije svega srednja poduzeća svojim brodovima u pravilu upravljaju 14 sati tijekom pet ili šest dana u tjednu. Radno vrijeme radnika na brodu ne može se izjednačiti s vremenom plovidbe plovila na unutarnjim plovnim putovima. |
| --- | --- |

(5)

Organizacija rada razlikuje se unutar sektora. Broj radnika i radno vrijeme na brodu razlikuju se ovisno o organizaciji rada, poduzeću, području plovidbe, dužini plovidbenog puta i veličini plovila. S jedne strane brodovima se upravlja u neprekinutom nizu, tj. 24 sata u smjenama. S druge strane, prije svega srednja poduzeća svojim brodovima u pravilu upravljaju 14 sati tijekom pet ili šest dana u tjednu. Radno vrijeme radnika na brodu ne može se izjednačiti s vremenom plovidbe plovila na unutarnjim plovnim putovima.

| (6) | Posebnost je sektora prometa na unutarnjim plovnim putovima da radnik na brodu može imati ne samo svoje radno mjesto, nego i smještaj ili stan. Uobičajeno je stoga da se stanke provode na brodu. Mnogi radnici u prometu unutarnjim vodnim putovima, posebno oni s većom udaljenošću od mjesta prebivališta, rade na brodu više dana uzastopno kako bi uštedjeli na vremenu putovanja te kako bi nakon toga mogli više dana provesti kod kuće ili na bilo kojem drugom slobodno odabranom mjestu boravka. Na primjer, radnik u ritmu 1:1 može imati jednak broj radnih dana i dana odmora. Iz tog razloga broj uzastopnih radnih dana na brodu kao i broj dana odmora može biti odgovarajuće veći nego u slučaju radnog odnosa na kopnu. |
| --- | --- |

(6)

Posebnost je sektora prometa na unutarnjim plovnim putovima da radnik na brodu može imati ne samo svoje radno mjesto, nego i smještaj ili stan. Uobičajeno je stoga da se stanke provode na brodu. Mnogi radnici u prometu unutarnjim vodnim putovima, posebno oni s većom udaljenošću od mjesta prebivališta, rade na brodu više dana uzastopno kako bi uštedjeli na vremenu putovanja te kako bi nakon toga mogli više dana provesti kod kuće ili na bilo kojem drugom slobodno odabranom mjestu boravka. Na primjer, radnik u ritmu 1:1 može imati jednak broj radnih dana i dana odmora. Iz tog razloga broj uzastopnih radnih dana na brodu kao i broj dana odmora može biti odgovarajuće veći nego u slučaju radnog odnosa na kopnu.

| (7) | Prosječno radno vrijeme u prometu unutarnjim plovnim putovima načelno obuhvaća znatan udjel dežurstava (na primjer, zbog nepredvidljivih čekanja na prevodnicama ili pri utovaru i istovaru plovila), koja se mogu odvijati i tijekom noći. Stoga se granice za najdulje dnevno i tjedno radno vrijeme mogu postaviti na višu razinu nego što je predviđeno Direktivom 2003/88/EZ. |
| --- | --- |

(7)

Prosječno radno vrijeme u prometu unutarnjim plovnim putovima načelno obuhvaća znatan udjel dežurstava (na primjer, zbog nepredvidljivih čekanja na prevodnicama ili pri utovaru i istovaru plovila), koja se mogu odvijati i tijekom noći. Stoga se granice za najdulje dnevno i tjedno radno vrijeme mogu postaviti na višu razinu nego što je predviđeno Direktivom 2003/88/EZ.

| (8) | Istodobno treba priznati da je radno opterećenje u prometu unutarnjim vodnim putovima pod utjecajem više čimbenika, kao npr. buke, vibracije i organizacije radnog vremena. Neovisno o odredbama Direktive Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (2), u cilju zaštite radnika predviđaju se godišnji zdravstveni pregledi kako bi se uzeli u obzir posebni uvjeti rada u unutarnjoj plovidbi. |
| --- | --- |

(8)

Istodobno treba priznati da je radno opterećenje u prometu unutarnjim vodnim putovima pod utjecajem više čimbenika, kao npr. buke, vibracije i organizacije radnog vremena. Neovisno o odredbama Direktive Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (2), u cilju zaštite radnika predviđaju se godišnji zdravstveni pregledi kako bi se uzeli u obzir posebni uvjeti rada u unutarnjoj plovidbi.

| (9) | Dodatni zahtjevi, koji mogu nastati tijekom noćnog rada na brodu, trebaju biti ograničeni najduljim dopuštenim trajanjem noćnog rada i organizacijom radnog vremena. |
| --- | --- |

(9)

Dodatni zahtjevi, koji mogu nastati tijekom noćnog rada na brodu, trebaju biti ograničeni najduljim dopuštenim trajanjem noćnog rada i organizacijom radnog vremena.

| (10) | U prometu unutarnjim plovnim putovima osim radnika rade i samozaposleni djelatnici (3). Status samozaposlenog djelatnika utvrđuje se na temelju pojedinog nacionalnog zakonodavstva. |
| --- | --- |

(10)

U prometu unutarnjim plovnim putovima osim radnika rade i samozaposleni djelatnici (3). Status samozaposlenog djelatnika utvrđuje se na temelju pojedinog nacionalnog zakonodavstva.

| (11) | Radna i životna situacija u putničkom brodarstvu razlikuje se od ostalog prometa unutarnjim vodnim putovima, što je opravdanje za posebne odredbe. Različito društveno okruženje, različite djelatnosti poduzeća i sezonski karakter u toj grani europskog prometa unutarnjim vodnim putovima odražavaju se u odstupanjima kod organizacije radnog vremena. |
| --- | --- |

(11)

Radna i životna situacija u putničkom brodarstvu razlikuje se od ostalog prometa unutarnjim vodnim putovima, što je opravdanje za posebne odredbe. Različito društveno okruženje, različite djelatnosti poduzeća i sezonski karakter u toj grani europskog prometa unutarnjim vodnim putovima odražavaju se u odstupanjima kod organizacije radnog vremena.

Na temelju Ugovora o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegovog članka 154. i članka 155. stavka 2., potpisnici zajednički podnose zahtjev da se na razini Unije zaključeni sporazum na prijedlog Komisije provede putem odluke Vijeća. Potpisnici su se sporazumjeli kako slijedi:

Stavak 1.

Područje primjene

| 1. | Ovim sporazumom obuhvaćeni su mobilni radnici, koji su zaposleni kao članovi nautičkog osoblja (posada) ili u drugom svojstvu (brodsko osoblje) na plovilu koje u komercijalnom prometu unutarnjim vodnim putovima djeluje na teritoriju države članice. |
| --- | --- |

1.

Ovim sporazumom obuhvaćeni su mobilni radnici, koji su zaposleni kao članovi nautičkog osoblja (posada) ili u drugom svojstvu (brodsko osoblje) na plovilu koje u komercijalnom prometu unutarnjim vodnim putovima djeluje na teritoriju države članice.

| 2. | Prijevoznici u prometu unutarnjim vodnim putovima se u smislu ovog sporazuma ne smatraju radnicima pa ni u slučaju kada u vlastitom poduzeću imaju status radnika. |
| --- | --- |

2.

Prijevoznici u prometu unutarnjim vodnim putovima se u smislu ovog sporazuma ne smatraju radnicima pa ni u slučaju kada u vlastitom poduzeću imaju status radnika.

| 3. | Ovaj sporazum nije u suprotnosti s nacionalnim ili međunarodnim propisima o sigurnosti brodskog prometa koji vrijede za mobilne radnike i druge osobe navedene u stavku 1. točki 2. |
| --- | --- |

3.

Ovaj sporazum nije u suprotnosti s nacionalnim ili međunarodnim propisima o sigurnosti brodskog prometa koji vrijede za mobilne radnike i druge osobe navedene u stavku 1. točki 2.

| 4. | Ako kod mobilnih radnika postoje razlike u pogledu vremena odmora između ovog sporazuma i nacionalnih ili međunarodnih propisa o sigurnosti brodskog prometa, prednost imaju odredbe koje jamče veći stupanj zaštite zdravlja i sigurnosti radnika. |
| --- | --- |

4.

Ako kod mobilnih radnika postoje razlike u pogledu vremena odmora između ovog sporazuma i nacionalnih ili međunarodnih propisa o sigurnosti brodskog prometa, prednost imaju odredbe koje jamče veći stupanj zaštite zdravlja i sigurnosti radnika.

| 5. | Mobilni radnici koji rade na plovilima koja na teritoriju države članice djeluju izvan komercijalnog prometa unutarnjim vodnim putovima i čiji se uvjeti rada uređuju organizacijom poslodavca i radnika u obliku kolektivnih i tarifnih ugovora, mogu u dogovoru i uz suglasnost navedene organizacije poslodavca i radnika biti uključeni u područje primjene ovog sporazuma ako su njegove odredbe povoljnije za radnike. |
| --- | --- |

5.

Mobilni radnici koji rade na plovilima koja na teritoriju države članice djeluju izvan komercijalnog prometa unutarnjim vodnim putovima i čiji se uvjeti rada uređuju organizacijom poslodavca i radnika u obliku kolektivnih i tarifnih ugovora, mogu u dogovoru i uz suglasnost navedene organizacije poslodavca i radnika biti uključeni u područje primjene ovog sporazuma ako su njegove odredbe povoljnije za radnike.

Stavak 2.

Definicije pojmova

U ovom sporazumu primjenjuju se sljedeći pojmovi:

| (a) | „plovilo” je brod ili plutajuće postrojenje; |
| --- | --- |

(a)

„plovilo” je brod ili plutajuće postrojenje;

| (b) | „putnički brod” je brod s kabinom ili za dnevne izlete koji je izgrađen i opremljen za prijevoz više od 12 putnika; |
| --- | --- |

(b)

„putnički brod” je brod s kabinom ili za dnevne izlete koji je izgrađen i opremljen za prijevoz više od 12 putnika;

| (c) | „radno vrijeme” je vrijeme tijekom kojeg radnik u skladu s uputama poslodavca ili njegovog zastupnika izvršava rad na plovilu, uz plovilo ili za plovilo, tijekom kojeg je raspoređen za rad ili mora biti spreman za rad (dežurstvo); |
| --- | --- |

(c)

„radno vrijeme” je vrijeme tijekom kojeg radnik u skladu s uputama poslodavca ili njegovog zastupnika izvršava rad na plovilu, uz plovilo ili za plovilo, tijekom kojeg je raspoređen za rad ili mora biti spreman za rad (dežurstvo);

| (d) | „vrijeme odmora” je vrijeme izvan radnog vremena; ovaj pojam pokriva razdoblja odmora na plovilu u pokretu, na stacionarnom plovilu i na kopnu. Ne uključuje kratke stanke (do 15 minuta); |
| --- | --- |

(d)

„vrijeme odmora” je vrijeme izvan radnog vremena; ovaj pojam pokriva razdoblja odmora na plovilu u pokretu, na stacionarnom plovilu i na kopnu. Ne uključuje kratke stanke (do 15 minuta);

| (e) | „dan odmora” je razdoblje neprekinutog odmora u trajanju od 24 sata, koje radnik provodi na slobodno izabranom mjestu; |
| --- | --- |

(e)

„dan odmora” je razdoblje neprekinutog odmora u trajanju od 24 sata, koje radnik provodi na slobodno izabranom mjestu;

| (f) | „prijevoznik u prometu unutarnjim vodnim putovima” je svaka osoba koja neovisno o uputama i za vlastiti račun plovi s plovilima u prometu unutarnjim vodnim putovima, a u svrhu stjecanja prihoda. |
| --- | --- |

(f)

„prijevoznik u prometu unutarnjim vodnim putovima” je svaka osoba koja neovisno o uputama i za vlastiti račun plovi s plovilima u prometu unutarnjim vodnim putovima, a u svrhu stjecanja prihoda.

| (g) | „radni raspored” obuhvaća plan radnih dana i dana odmora, s kojim je poslodavac unaprijed upoznao radnika; |
| --- | --- |

(g)

„radni raspored” obuhvaća plan radnih dana i dana odmora, s kojim je poslodavac unaprijed upoznao radnika;

| (h) | kao „radno vrijeme noću” smatra se vrijeme između 23.00 h i 06.00 h; |
| --- | --- |

(h)

kao „radno vrijeme noću” smatra se vrijeme između 23.00 h i 06.00 h;

| (i) | „radnik koji radi noću” je:






  (aa) | s jedne strane: svaki radnik, koji uobičajeno tijekom noći odradi najmanje tri sata svog svakodnevnog radnog vremena; |
| --- | --- | --- |

(i)

„radnik koji radi noću” je:

(aa)

s jedne strane: svaki radnik, koji uobičajeno tijekom noći odradi najmanje tri sata svog svakodnevnog radnog vremena;

| (bb) | s druge strane: svaki radnik, koji po potrebi tijekom noći odradi određeni dio svog godišnjeg radnog vremena, koji je utvrđen po izboru dotične države članice:






  (aaa) | nacionalnim zakonodavstvom nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima; ili
  ili |
| --- | --- | --- |

(bb)

s druge strane: svaki radnik, koji po potrebi tijekom noći odradi određeni dio svog godišnjeg radnog vremena, koji je utvrđen po izboru dotične države članice:

(aaa)

nacionalnim zakonodavstvom nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima; ili

ili

| (bbb) | kolektivnim ugovorima ili sporazumima koje su socijalni partneri sklopili na državnoj ili regionalnoj razini; |
| --- | --- |

(bbb)

kolektivnim ugovorima ili sporazumima koje su socijalni partneri sklopili na državnoj ili regionalnoj razini;

| (j) | „radnik koji radi u smjenama” je svaki radnik koji radi po radnom rasporedu u smjenama; |
| --- | --- |

(j)

„radnik koji radi u smjenama” je svaki radnik koji radi po radnom rasporedu u smjenama;

| (k) | „brodsko osoblje” definirano je u skladu s Prilogom II., člankom 1.01, definicijom pojma 103. Direktive 2006/87/EZ (4); |
| --- | --- |

(k)

„brodsko osoblje” definirano je u skladu s Prilogom II., člankom 1.01, definicijom pojma 103. Direktive 2006/87/EZ (4);

| (l) | „mobilni radnik” je svaki radnik koji je kao član putujućeg osoblja zaposlen u službi poduzeća koje prevozi putnike ili robu u unutarnjoj plovidbi, i upućivanja na pojam „radnik” u ovom se sporazumu trebaju odgovarajuće tumačiti; |
| --- | --- |

(l)

„mobilni radnik” je svaki radnik koji je kao član putujućeg osoblja zaposlen u službi poduzeća koje prevozi putnike ili robu u unutarnjoj plovidbi, i upućivanja na pojam „radnik” u ovom se sporazumu trebaju odgovarajuće tumačiti;

| (m) | „sezona” je razdoblje od najviše devet uzastopnih mjeseci unutar 12 mjeseci u kojem je djelatnost zbog vanjskih okolnosti, poput vremenskih prilika ili turističke potražnje, vezana za određeni dio godine. |
| --- | --- |

(m)

„sezona” je razdoblje od najviše devet uzastopnih mjeseci unutar 12 mjeseci u kojem je djelatnost zbog vanjskih okolnosti, poput vremenskih prilika ili turističke potražnje, vezana za određeni dio godine.

Stavak 3.

Radno vrijeme i referentno razdoblje

| 1. | Ne dovodeći u pitanje odredbe stavka 4., kod određivanja radnog vremena u načelu se polazi od osmosatnog radnog vremena. |
| --- | --- |

1.

Ne dovodeći u pitanje odredbe stavka 4., kod određivanja radnog vremena u načelu se polazi od osmosatnog radnog vremena.

| 2. | Radno vrijeme se u skladu s člankom 4. smije produljivati ako unutar 12 mjeseci (referentno razdoblje) nije premašen prosjek od 48 sati tjedno. |
| --- | --- |

2.

Radno vrijeme se u skladu s člankom 4. smije produljivati ako unutar 12 mjeseci (referentno razdoblje) nije premašen prosjek od 48 sati tjedno.

| 3. | Najdulje radno vrijeme u referentnom razdoblju je 2 304 sati (osnova za izračun: 52 tjedna umanjeno za najmanje četiri tjedna odsustva x 48 sati). Odobrena razdoblja plaćenoga godišnjeg odmora kao i razdoblja bolovanja se kod obračuna prosjeka ne uzimaju u obzir ili su neutralna. Prava na vrijeme odmora koja proizlaze iz zakonskih praznika dodatno se umanjuju. |
| --- | --- |

3.

Najdulje radno vrijeme u referentnom razdoblju je 2 304 sati (osnova za izračun: 52 tjedna umanjeno za najmanje četiri tjedna odsustva x 48 sati). Odobrena razdoblja plaćenoga godišnjeg odmora kao i razdoblja bolovanja se kod obračuna prosjeka ne uzimaju u obzir ili su neutralna. Prava na vrijeme odmora koja proizlaze iz zakonskih praznika dodatno se umanjuju.

| 4. | Za radne odnose kraće od referentnog razdoblja kod obračuna najduljeg radnog vremena polazi se od obračuna pro-rata-temporis. |
| --- | --- |

4.

Za radne odnose kraće od referentnog razdoblja kod obračuna najduljeg radnog vremena polazi se od obračuna pro-rata-temporis.

Stavak 4.

Dnevno i tjedno radno vrijeme

| 1. | Radno vrijeme ne smije premašiti:






  (a) | 14 sati u razdoblju od 24 sata; i |
| --- | --- | --- |

1.

Radno vrijeme ne smije premašiti:

(a)

14 sati u razdoblju od 24 sata; i

| (b) | 84 sata u svakom razdoblju od 7 dana. |
| --- | --- |

(b)

84 sata u svakom razdoblju od 7 dana.

| 2. | Ako je radnim rasporedom predviđeno više radnih dana nego dana odmora, unutar razdoblja od četiri mjeseca prosječno tjedno radno vrijeme od 72 sata ne smije se premašiti. |
| --- | --- |

2.

Ako je radnim rasporedom predviđeno više radnih dana nego dana odmora, unutar razdoblja od četiri mjeseca prosječno tjedno radno vrijeme od 72 sata ne smije se premašiti.

Stavak 5.

Radni dani i dani odmora

| 1. | Uzastopno se smije raditi najdulje 31 radni dan. |
| --- | --- |

1.

Uzastopno se smije raditi najdulje 31 radni dan.

| 2. | Ako je radnim rasporedom predviđeno najviše jednak broj radnih dana u odnosu na dane odmora, onda se neposredno nakon odrađenih uzastopnih radnih dana mora odobriti jednak broj uzastopnih dana odmora. Od broja uzastopnih dana odmora koje treba odobriti može se odstupiti pod uvjetom da:






  (a) | nije premašen najviši broj od 31 uzastopnog radnog dana; i |
| --- | --- | --- |

2.

Ako je radnim rasporedom predviđeno najviše jednak broj radnih dana u odnosu na dane odmora, onda se neposredno nakon odrađenih uzastopnih radnih dana mora odobriti jednak broj uzastopnih dana odmora. Od broja uzastopnih dana odmora koje treba odobriti može se odstupiti pod uvjetom da:

(a)

nije premašen najviši broj od 31 uzastopnog radnog dana; i

| (b) | da se pod točkom 3. podtočkama (a), (b) ili (c) navedeni najmanji broj uzastopnih dana odmora mora odobriti neposredno nakon odrađenih uzastopnih radnih dana; i |
| --- | --- |

(b)

da se pod točkom 3. podtočkama (a), (b) ili (c) navedeni najmanji broj uzastopnih dana odmora mora odobriti neposredno nakon odrađenih uzastopnih radnih dana; i

| (c) | da se izjednači produljeno ili zamijenjeno razdoblje radnih dana unutar referentnog razdoblja. |
| --- | --- |

(c)

da se izjednači produljeno ili zamijenjeno razdoblje radnih dana unutar referentnog razdoblja.

| 3. | Ako je radnim rasporedom predviđeno više radnih dana nego dana odmora, najmanji broj uzastopnih dana odmora neposredno nakon uzastopno odrađenih radnih dana određuje se kako slijedi:






  (a) | 1. – 10. uzastopni radni dan: po 0,2 dana odmora za svaki uzastopni radni dan (npr.: 10 uzastopnih radnih dana = 2 dana odmora); |
| --- | --- | --- |

3.

Ako je radnim rasporedom predviđeno više radnih dana nego dana odmora, najmanji broj uzastopnih dana odmora neposredno nakon uzastopno odrađenih radnih dana određuje se kako slijedi:

(a)

1. – 10. uzastopni radni dan: po 0,2 dana odmora za svaki uzastopni radni dan (npr.: 10 uzastopnih radnih dana = 2 dana odmora);

| (b) | 11. – 20. uzastopni radni dan: po 0,3 dana odmora za svaki uzastopni radni dan (npr.: 20 uzastopnih radnih dana = 5 dana odmora); |
| --- | --- |

(b)

11. – 20. uzastopni radni dan: po 0,3 dana odmora za svaki uzastopni radni dan (npr.: 20 uzastopnih radnih dana = 5 dana odmora);

| (c) | 21. – 31. uzastopni radni dan: po 0,4 dana odmora za svaki uzastopni radni dan (npr.: 31 uzastopnih radnih dana = 9,4 dana odmora). |
| --- | --- |

(c)

21. – 31. uzastopni radni dan: po 0,4 dana odmora za svaki uzastopni radni dan (npr.: 31 uzastopnih radnih dana = 9,4 dana odmora).

Razmjerni dani odmora dodaju se u navedenom obračunu najmanjem broju uzastopnih dana odmora i odobravaju samo kao cijeli dani.

Stavak 6.

Sezonski rad u putničkom brodarstvu

Iznimno od odredbi stavka 4. i 5. ovog sporazuma, sljedeće odredbe mogu se primijeniti na sve radnike koji tijekom sezone rade na putničkom brodu:

| 1. | Radno vrijeme ne smije premašiti:






  (a) | 12 sati u razdoblju od 24 sata; i |
| --- | --- | --- |

1.

Radno vrijeme ne smije premašiti:

(a)

12 sati u razdoblju od 24 sata; i

| (b) | 72 sata u svakom razdoblju od 7 dana. |
| --- | --- |

(b)

72 sata u svakom razdoblju od 7 dana.

| 2. | Po radnom danu radniku se odobrava 0,2 dana odmora. U svakom razdoblju od 31 dana moraju se odobriti najmanje dva stvarna dana odmora. Ostali dani odmora odobravaju se prema dogovoru. |
| --- | --- |

2.

Po radnom danu radniku se odobrava 0,2 dana odmora. U svakom razdoblju od 31 dana moraju se odobriti najmanje dva stvarna dana odmora. Ostali dani odmora odobravaju se prema dogovoru.

| 3. | Uzimajući u obzir prethodni podstavak i stavak 3. podstavak 4., kompenzacije dana odmora kao i pridržavanje prosječnog radnog vremena od 48 sati u skladu sa stavkom 3. odvijaju se u skladu s kolektivnim ugovorima ili sporazumima između socijalnih partnera ili, u slučaju nedostatka takvih sporazuma, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. |
| --- | --- |

3.

Uzimajući u obzir prethodni podstavak i stavak 3. podstavak 4., kompenzacije dana odmora kao i pridržavanje prosječnog radnog vremena od 48 sati u skladu sa stavkom 3. odvijaju se u skladu s kolektivnim ugovorima ili sporazumima između socijalnih partnera ili, u slučaju nedostatka takvih sporazuma, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.

Stavak 7.

Vrijeme odmora

Radnici moraju raspolagati redovnim i dovoljno dugim i neprekidnim vremenima odmora, čije trajanje treba biti iskazano u vremenskim jedinicama kako bi se osiguralo da zbog premorenosti ili zbog neredovitog radnog ritma ne ozlijede sami sebe, svoje kolege ili ostale osobe te da ni kratkoročno ni dugoročno ne štete svome zdravlju.

Vrijeme odmora ne smije biti kraće od:

| (a) | 10 sati u svakom razdoblju od 24 sata, od toga najmanje 6 sati neprekidno; i |
| --- | --- |

(a)

10 sati u svakom razdoblju od 24 sata, od toga najmanje 6 sati neprekidno; i

| (b) | 84 sata u svakom razdoblju od 7 dana. |
| --- | --- |

(b)

84 sata u svakom razdoblju od 7 dana.

Stavak 8.

Stanke

Svakom se radniku sa svakodnevnim radnim vremenom duljim od šest sati mora odobriti stanka; pojedinosti, posebice trajanje i uvjeti za odobravanje navedenih stanki, utvrđuju se u kolektivnim ugovorima ili sporazumima između socijalnih partnera ili, u slučaju nedostatka takvih sporazuma, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.

Stavak 9.

Najdulje radno vrijeme noću

U slučaju trajanja radnog vremena noću od sedam sati, najdulje tjedno (sedmodnevno razdoblje) radno vrijeme tijekom radnog vremena noću iznosi 42 sata.

Stavak 10.

Godišnji odmor

Svaki radnik ima pravo na plaćeni godišnji odmor u najkraćem trajanju od četiri tjedna, odnosno na odgovarajući dio u slučaju zaposlenja kraćeg od jedne godine prema mjerilima uvjeta za korištenje i odobravanje predviđenih nacionalnim zakonodavstvima i/ili prema nacionalnim običajima.

Najkraći plaćeni godišnji odmor, osim u slučaju prestanka radnog odnosa, ne smije se zamijeniti novčanom naknadom.

Stavak 11.

Zaštita maloljetnika

| 1. | Na radnike mlađe od 18 godina odnose se odredbe Direktive 94/33/EZ o zaštiti mladih ljudi na radu (5). |
| --- | --- |

1.

Na radnike mlađe od 18 godina odnose se odredbe Direktive 94/33/EZ o zaštiti mladih ljudi na radu (5).

| 2. | Iznimno, države članice mogu propisom dozvoliti rad mladim ljudima koji u skladu s nacionalnim zakonodavstvom nakon navršavanja 16. godine života više ne podliježu obveznom redovitom školovanju, i to u vremenu u kojem je prema Direktivi 94/33/EZ zabranjen rad noću, ako je to potrebno za postizanje cilja izobrazbe unutar priznatog obrazovnog usmjerenja i pod uvjetom da im se odobri primjereno vrijeme odmora za izjednačenje te da se time ne dovode u pitanje ciljevi navedeni u članku 1. Direktive 94/33/EZ. |
| --- | --- |

2.

Iznimno, države članice mogu propisom dozvoliti rad mladim ljudima koji u skladu s nacionalnim zakonodavstvom nakon navršavanja 16. godine života više ne podliježu obveznom redovitom školovanju, i to u vremenu u kojem je prema Direktivi 94/33/EZ zabranjen rad noću, ako je to potrebno za postizanje cilja izobrazbe unutar priznatog obrazovnog usmjerenja i pod uvjetom da im se odobri primjereno vrijeme odmora za izjednačenje te da se time ne dovode u pitanje ciljevi navedeni u članku 1. Direktive 94/33/EZ.

Stavak 12.

Kontrola

| 1. | Kako bi se moglo nadzirati poštovanje odredbi sukladno stavcima 3., 4., 5., 6., 7., 9., 10., 11. i 13., vodit će se evidencije o dnevnom radnom vremenu ili vremenu odmora svakog radnika. |
| --- | --- |

1.

Kako bi se moglo nadzirati poštovanje odredbi sukladno stavcima 3., 4., 5., 6., 7., 9., 10., 11. i 13., vodit će se evidencije o dnevnom radnom vremenu ili vremenu odmora svakog radnika.

| 2. | Evidencije se moraju čuvati na brodu najmanje do kraja referentnog razdoblja. |
| --- | --- |

2.

Evidencije se moraju čuvati na brodu najmanje do kraja referentnog razdoblja.

| 3. | Poslodavac ili njegov zastupnik i radnici moraju zajednički provjeriti i potvrditi evidencije u odgovarajućim vremenskim intervalima (najkasnije do kraja sljedećeg mjeseca). |
| --- | --- |

3.

Poslodavac ili njegov zastupnik i radnici moraju zajednički provjeriti i potvrditi evidencije u odgovarajućim vremenskim intervalima (najkasnije do kraja sljedećeg mjeseca).

| 4. | Obvezni su podaci kako slijedi:






  (a) | ime broda; |
| --- | --- | --- |

4.

Obvezni su podaci kako slijedi:

(a)

ime broda;

| (b) | ime djelatnika; |
| --- | --- |

(b)

ime djelatnika;

| (c) | ime odgovornoga kapetana; |
| --- | --- |

(c)

ime odgovornoga kapetana;

| (d) | datum; |
| --- | --- |

(d)

datum;

| (e) | radni dan ili dan odmora; |
| --- | --- |

(e)

radni dan ili dan odmora;

| (f) | početak i kraj dnevnog radnog vremena ili vremena odmora. |
| --- | --- |

(f)

početak i kraj dnevnog radnog vremena ili vremena odmora.

| 5. | Radniku se mora uručiti preslika potvrđenih evidencija koje se odnose na njega. Navedene preslike radnik mora nositi sa sobom godinu dana. |
| --- | --- |

5.

Radniku se mora uručiti preslika potvrđenih evidencija koje se odnose na njega. Navedene preslike radnik mora nositi sa sobom godinu dana.

Stavak 13.

Hitni slučajevi

| 1. | Kapetan ili njegov zamjenik ima pravo zahtijevati od radnika onoliko trajanje radnog vremena koliko je potrebno za neposrednu sigurnost plovila, osoba na brodu, tereta ili za pomaganje drugim brodovima ili osobama u nuždi. |
| --- | --- |

1.

Kapetan ili njegov zamjenik ima pravo zahtijevati od radnika onoliko trajanje radnog vremena koliko je potrebno za neposrednu sigurnost plovila, osoba na brodu, tereta ili za pomaganje drugim brodovima ili osobama u nuždi.

| 2. | U skladu s podstavkom 1., kapetan ili njegov zamjenik može od radnika zahtijevati da ovaj u svako doba odradi radno vrijeme potrebno za ponovnu uspostavu uobičajenog stanja. |
| --- | --- |

2.

U skladu s podstavkom 1., kapetan ili njegov zamjenik može od radnika zahtijevati da ovaj u svako doba odradi radno vrijeme potrebno za ponovnu uspostavu uobičajenog stanja.

| 3. | Čim je nakon ponovne uspostave uobičajenog stanja praktički moguće, kapetan ili njegov zamjenik mora osigurati da svi radnici koji su odrađivali radno vrijeme tijekom planiranog vremena odmora dobiju dovoljno vremena odmora. |
| --- | --- |

3.

Čim je nakon ponovne uspostave uobičajenog stanja praktički moguće, kapetan ili njegov zamjenik mora osigurati da svi radnici koji su odrađivali radno vrijeme tijekom planiranog vremena odmora dobiju dovoljno vremena odmora.

Stavak 14.

Provjera zdravstvenog stanja

| 1. | Svi radnici imaju pravo na besplatni godišnji zdravstveni pregled. Pri medicinskim pregledima posebna se pozornost treba usmjeriti na simptome ili uvjete koji mogu biti uzrokovani radom na brodu s najkraćim dnevnim vremenima odmora i/ili najmanjim brojem dana odmora u skladu sa stavcima 5. i 6. |
| --- | --- |

1.

Svi radnici imaju pravo na besplatni godišnji zdravstveni pregled. Pri medicinskim pregledima posebna se pozornost treba usmjeriti na simptome ili uvjete koji mogu biti uzrokovani radom na brodu s najkraćim dnevnim vremenima odmora i/ili najmanjim brojem dana odmora u skladu sa stavcima 5. i 6.

| 2. | Radnici koji rade noću i imaju zdravstvene tegobe koje su dokazano povezane s noćnim radom moraju, prema mogućnostima, biti premješteni na odgovarajuće radno mjesto s radnim vremenom po danu. |
| --- | --- |

2.

Radnici koji rade noću i imaju zdravstvene tegobe koje su dokazano povezane s noćnim radom moraju, prema mogućnostima, biti premješteni na odgovarajuće radno mjesto s radnim vremenom po danu.

| 3. | Besplatna provjera zdravstvenog stanja podliježe čuvanju liječničke tajne. |
| --- | --- |

3.

Besplatna provjera zdravstvenog stanja podliježe čuvanju liječničke tajne.

| 4. | Besplatna provjera zdravstvenog stanja može se izvršiti u okviru javnog zdravstva. |
| --- | --- |

4.

Besplatna provjera zdravstvenog stanja može se izvršiti u okviru javnog zdravstva.

Stavak 15.

Zaštita sigurnosti i zdravlja radnika

| 1. | Radnicima koji rade noću i radnicima koji rade u smjenama mora se u pogledu sigurnosti i zdravlja pružiti zaštita u mjeri koja uzima u obzir vrstu njihova posla. |
| --- | --- |

1.

Radnicima koji rade noću i radnicima koji rade u smjenama mora se u pogledu sigurnosti i zdravlja pružiti zaštita u mjeri koja uzima u obzir vrstu njihova posla.

| 2. | Pružena zaštitna i preventivna sredstva u svrhu zaštite sigurnosti i zdravlja radnika koji rade noću ili u smjenama moraju odgovarati onima za ostale radnike i moraju im svakodobno biti na raspolaganju. |
| --- | --- |

2.

Pružena zaštitna i preventivna sredstva u svrhu zaštite sigurnosti i zdravlja radnika koji rade noću ili u smjenama moraju odgovarati onima za ostale radnike i moraju im svakodobno biti na raspolaganju.

Stavak 16.

Radni ritam

Poslodavac koji namjerava organizirati rad prema određenom ritmu mora uzeti u obzir opće načelo da organizacija radnog vremena mora biti prilagođena čovjeku, posebno u pogledu smanjenja monotonog rada i radnog ritma određenog strojevima, i to prema mjerilima vrste posla i zahtjevima zaštite sigurnosti i zdravlja radnika, posebno u pogledu stanki tijekom radnog vremena.

Stavak 17.

Završne odredbe

1.   Povoljniji propisi

Ne dovodi se u pitanje pravo država članica da,

| (a) | zadrže ili uvedu zakone i druge propise; ili |
| --- | --- |

(a)

zadrže ili uvedu zakone i druge propise; ili

| (b) | potiču ili dopuštaju primjenu kolektivnih ugovora ili sporazuma između socijalnih partnera, |
| --- | --- |

(b)

potiču ili dopuštaju primjenu kolektivnih ugovora ili sporazuma između socijalnih partnera,

koji su za zaštitu sigurnosti i zdravlja radnika povoljniji od odredbi predviđenih ovim sporazumom.

2.   Klauzula o nesnižavanju dostignute zaštite

Provedba ovog sporazuma ni u kojem slučaju ne smije služiti kao opravdanje za snižavanje opće razine zaštite radnika obuhvaćenih ovim sporazumom.

3.   Praćenje sporazuma

Socijalni partneri prate primjenu i provedbu ovog sporazuma u okviru odbora za sektorski dijalog za promet unutarnjim vodnim putovima, posebno u pogledu spoznaja iz područja medicine rada.

4.   Preispitivanje

Stranke razmatraju gore navedenih odredbe dvije godine nakon kraja razdoblja provedbe propisanog Odlukom Vijeća kojom je ovaj sporazum stavljen na snagu.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. veljače 2012.

Europska udruga unutarnje plovidbe (EBU)

Europski savez transportnih radnika (ETF)

Europska organizacija brodara (ESO)

---

(1)  Komunikacija Komisije o unapređenju prometa unutarnjim vodnim putovima „Naiades”, COM(2006) 6 završna verzija, 17.1.2006.

1

(2)  SL L 183, 29.6.1989., str. 1.

2

(3)  Komunikacija Komisije COM(2010) 373 završna verzija, 13.7.2010.: Potvrđivanje slobodnog kretanja radnika: prava i velika zbivanja, odjeljak 1.1.

3

(4)  Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2006/87/EZ od 12. prosinca 2006. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva za plovila unutarnje plovidbe i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 82/714/EEZ (SL L 389, 30.12.2006., str. 1.).

4

(5)  SL L 216, 20.8.1994., str. 12.

5

---

ODLUKE

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/96 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/96

---

ODLUKA VIJEĆA

od 17. prosinca 2014.

o imenovanju njemačkog člana Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

(2014/942/EU)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 302.,

uzimajući u obzir prijedlog njemačke vlade,

uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,

budući da:

| (1) | Vijeće je 13. rujna 2010. donijelo Odluku 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članova Europskog gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2010. do 20. rujna 2015. (1). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 13. rujna 2010. donijelo Odluku 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članova Europskog gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2010. do 20. rujna 2015. (1).

| (2) | Mjesto člana u Europskom gospodarskom i socijalnom odboru oslobodilo se po isteku mandata g. Gökea FRERICHSA, |
| --- | --- |

(2)

Mjesto člana u Europskom gospodarskom i socijalnom odboru oslobodilo se po isteku mandata g. Gökea FRERICHSA,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

G. Gerhard HANDKE, Generaldirektor des Bundesverbandes Großhandel, Außenhandel, Dienstleistungen - BGA, imenuje se članom Europskog gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata koji istječe 20. rujna 2015.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

G. L. GALLETI

---

(1)  SL L 251, 25.9.2010., str. 8.

1

---

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/97 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/97

---

PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA

od 19. prosinca 2014.

o imenovanju predsjednika, potpredsjednika i četiri dodatna stalna člana Jedinstvenog odbora za sanaciju

(2014/943/EU)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (1), a posebno njezin članak 56. stavak 6.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) br. 806/2014 stupila je na snagu 19. kolovoza 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) br. 806/2014 stupila je na snagu 19. kolovoza 2014.

| (2) | Kako bi se osigurao brz i djelotvoran postupak odlučivanja u pitanjima sanacije, Jedinstveni odbor za sanaciju osnovan člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 806/2014 („Odbor”) treba biti posebna agencija Unije s posebnom strukturom koja odgovara njezinim zadaćama. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se osigurao brz i djelotvoran postupak odlučivanja u pitanjima sanacije, Jedinstveni odbor za sanaciju osnovan člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 806/2014 („Odbor”) treba biti posebna agencija Unije s posebnom strukturom koja odgovara njezinim zadaćama.

| (3) | Sastav Odbora trebao bi osigurati da su u obzir uzeti svi interesi u vezi s postupcima sanacije. Uzimajući u obzir zadaće Odbora, trebalo bi imenovati predsjednika, potpredsjednika i četiri dodatna stalna člana Odbora. |
| --- | --- |

(3)

Sastav Odbora trebao bi osigurati da su u obzir uzeti svi interesi u vezi s postupcima sanacije. Uzimajući u obzir zadaće Odbora, trebalo bi imenovati predsjednika, potpredsjednika i četiri dodatna stalna člana Odbora.

| (4) | Na temelju članka 56. stavka 7. Uredbe (EU) br. 806/2014, mandat prvog predsjednika Odbora imenovanog nakon stupanja na snagu te Uredbe iznosi tri godine te se može jednom obnoviti na razdoblje od pet godina. Na temelju članka 56. stavka 5. Uredbe (EU) br. 806/2014, mandati potpredsjednika i četiri dodatna stalna člana Odbora iznose pet godina. |
| --- | --- |

(4)

Na temelju članka 56. stavka 7. Uredbe (EU) br. 806/2014, mandat prvog predsjednika Odbora imenovanog nakon stupanja na snagu te Uredbe iznosi tri godine te se može jednom obnoviti na razdoblje od pet godina. Na temelju članka 56. stavka 5. Uredbe (EU) br. 806/2014, mandati potpredsjednika i četiri dodatna stalna člana Odbora iznose pet godina.

| (5) | U skladu s člankom 56. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 806/2014, Komisija je 19. studenoga 2014. Europskom parlamentu dostavila popis s užim izborom kandidata za imenovanje na mjesta predsjednika, potpredsjednika i četiri dodatna stalna člana Odbora. Komisija je 5. prosinca 2014. Europskom parlamentu podnijela prijedlog za imenovanje predsjednika, potpredsjednika i četiri dodatna stalna člana Odbora. Europski parlament odobrio je taj prijedlog 16. prosinca 2014., |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 56. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 806/2014, Komisija je 19. studenoga 2014. Europskom parlamentu dostavila popis s užim izborom kandidata za imenovanje na mjesta predsjednika, potpredsjednika i četiri dodatna stalna člana Odbora. Komisija je 5. prosinca 2014. Europskom parlamentu podnijela prijedlog za imenovanje predsjednika, potpredsjednika i četiri dodatna stalna člana Odbora. Europski parlament odobrio je taj prijedlog 16. prosinca 2014.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Sljedeća osoba imenuje se stalnim članom Jedinstvenog odbora za sanaciju na mandat od tri godine od dana stupanja na snagu ove Odluke:

| | gđa Elke KÖNIG, predsjednica. |
| --- | --- |

gđa Elke KÖNIG, predsjednica.

2.   Sljedeće osobe imenuju se stalnim članovima Jedinstvenog odbora za sanaciju na mandat od pet godina od dana stupanja na snagu ove Odluke:

| — | g. Timo LÖYTTYNIEMI, potpredsjednik |
| --- | --- |

—

g. Timo LÖYTTYNIEMI, potpredsjednik

| — | g. Mauro GRANDE, direktor za strategiju i koordinaciju |
| --- | --- |

—

g. Mauro GRANDE, direktor za strategiju i koordinaciju

| — | g. Antonio CARRASCOSA, direktor za planiranje sanacije |
| --- | --- |

—

g. Antonio CARRASCOSA, direktor za planiranje sanacije

| — | gđa Joanne KELLERMANN, direktorica za planiranje sanacije |
| --- | --- |

—

gđa Joanne KELLERMANN, direktorica za planiranje sanacije

| — | g. Dominique LABOUREIX, direktor za planiranje sanacije. |
| --- | --- |

—

g. Dominique LABOUREIX, direktor za planiranje sanacije.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

S. GOZI

---

(1)  SL L 225, 30.7.2014., str. 1.

1

---

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/99 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/99

---

ODLUKA KOMISIJE

od 11. lipnja 2014.

o državnoj potpori SA.26818 (C 20/10) (ex N 536/08 & NN 32/10) koju je Italija dodijelila društvu SO.G.A.S. za upravljanje zračnom lukom Stretto

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 3571)

(Vjerodostojan je samo tekst na talijanskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

(2014/944/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama na podnošenje primjedaba u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | Talijanska su tijela 27. listopada 2008. obavijestila Komisiju o namjeri regije Kalabrija da dodijeli potporu u obliku dokapitalizacije radi podmirivanja poslovnih gubitaka društva SO.G.A.S. SpA Società per la Gestione dell'Aeroporto dello Stretto (dalje u tekstu „SO.G.A.S.” ili „primatelj”): SO.G.A.S. je društvo za upravljanje zračnom lukom Stretto u regiji Kalabrija. |
| --- | --- |

(1)

Talijanska su tijela 27. listopada 2008. obavijestila Komisiju o namjeri regije Kalabrija da dodijeli potporu u obliku dokapitalizacije radi podmirivanja poslovnih gubitaka društva SO.G.A.S. SpA Società per la Gestione dell'Aeroporto dello Stretto (dalje u tekstu „SO.G.A.S.” ili „primatelj”): SO.G.A.S. je društvo za upravljanje zračnom lukom Stretto u regiji Kalabrija.

| (2) | Tijekom prethodnih ispitivanja Komisija je došla do saznanja o ostalim mjerama u korist istog primatelja koje su se činile nezakonitom državnom potporom. Komisija je stoga te mjere uključila u istražni postupak. |
| --- | --- |

(2)

Tijekom prethodnih ispitivanja Komisija je došla do saznanja o ostalim mjerama u korist istog primatelja koje su se činile nezakonitom državnom potporom. Komisija je stoga te mjere uključila u istražni postupak.

| (3) | S obzirom na to da je raspolagala informacijama o tome da je državna potpora dodijeljena prije nego li je mogla ocijeniti njezinu spojivost s unutarnjim tržištem, Komisija je evidentirala predmet kao neprijavljenu potporu pod brojem NN 32/10. |
| --- | --- |

(3)

S obzirom na to da je raspolagala informacijama o tome da je državna potpora dodijeljena prije nego li je mogla ocijeniti njezinu spojivost s unutarnjim tržištem, Komisija je evidentirala predmet kao neprijavljenu potporu pod brojem NN 32/10.

| (4) | Komisija je zatražila dodatne informacije o prijavljenoj mjeri dopisima od 27. studenoga 2008., 23. veljače 2009. i 19. svibnja 2009. Italija je odgovorila 14. siječnja 2009., 26. ožujka 2009. i 9. listopada 2009. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je zatražila dodatne informacije o prijavljenoj mjeri dopisima od 27. studenoga 2008., 23. veljače 2009. i 19. svibnja 2009. Italija je odgovorila 14. siječnja 2009., 26. ožujka 2009. i 9. listopada 2009.

| (5) | Komisija je dopisom od 20. srpnja 2010. obavijestila Italiju da je odlučila pokrenuti službeni istražni postupak utvrđen člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu potpore društvu SO.G.A.S. (dalje u tekstu „odluka o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je dopisom od 20. srpnja 2010. obavijestila Italiju da je odlučila pokrenuti službeni istražni postupak utvrđen člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu potpore društvu SO.G.A.S. (dalje u tekstu „odluka o pokretanju postupka”).

| (6) | Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (2). Komisija je njome uputila poziv zainteresiranim stranama na podnošenje primjedaba. |
| --- | --- |

(6)

Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (2). Komisija je njome uputila poziv zainteresiranim stranama na podnošenje primjedaba.

| (7) | Primatelj je dopisom od 19. studenoga 2010. dostavio svoje primjedbe u pogledu odluke o pokretanju postupka. Komisija je 20. prosinca 2010. proslijedila primateljeve primjedbe talijanskim tijelima i od njih zatražila očitovanja. Komisija je 8. ožujka 2011. poslala podsjetnik, a Italija je svoja zapažanja dostavila 29. travnja 2011. Zainteresirane strane Komisiji nisu dostavile nikakve druge primjedbe. |
| --- | --- |

(7)

Primatelj je dopisom od 19. studenoga 2010. dostavio svoje primjedbe u pogledu odluke o pokretanju postupka. Komisija je 20. prosinca 2010. proslijedila primateljeve primjedbe talijanskim tijelima i od njih zatražila očitovanja. Komisija je 8. ožujka 2011. poslala podsjetnik, a Italija je svoja zapažanja dostavila 29. travnja 2011. Zainteresirane strane Komisiji nisu dostavile nikakve druge primjedbe.

| (8) | Talijanska su tijela dostavila primjedbe o odluci o pokretanju postupka dopisima od 23. rujna 2010. i 15. prosinca 2010. |
| --- | --- |

(8)

Talijanska su tijela dostavila primjedbe o odluci o pokretanju postupka dopisima od 23. rujna 2010. i 15. prosinca 2010.

| (9) | Komisija je dopisom od 30. ožujka 2012. zatražila dodatne informacije o mjerama koje su predmet istražnog postupka. Talijanska su tijela dostavila tražene informacije dopisom od 30. travnja 2012. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je dopisom od 30. ožujka 2012. zatražila dodatne informacije o mjerama koje su predmet istražnog postupka. Talijanska su tijela dostavila tražene informacije dopisom od 30. travnja 2012.

2.   DETALJNI OPIS MJERA

2.1.   Primatelj

| (10) | Korisnik je mjera društvo SO.G.A.S za upravljanje zračnom lukom Reggio Calabria. |
| --- | --- |

(10)

Korisnik je mjera društvo SO.G.A.S za upravljanje zračnom lukom Reggio Calabria.

| (11) | SO.G.A.S. je društvo s ograničenom odgovornošću u potpunom vlasništvu javnih tijela, osnovano u skladu s talijanskim pravom u ožujku 1981. |
| --- | --- |

(11)

SO.G.A.S. je društvo s ograničenom odgovornošću u potpunom vlasništvu javnih tijela, osnovano u skladu s talijanskim pravom u ožujku 1981.

| (12) | Promet u zračnoj luci povećao se sa 272 859 putnika u 2004. na 571 694 putnika u 2012. (3) |
| --- | --- |

(12)

Promet u zračnoj luci povećao se sa 272 859 putnika u 2004. na 571 694 putnika u 2012. (3)

2.2.   Sporne mjere

| (13) | Mjera koju je Italija prijavila jest dokapitalizacija u iznosu od 1 824 964 EUR koju je provela regija Kalabrija radi podmirivanja gubitaka koje je ostvarilo društvo SO.G.A.S. u 2004. i 2005. |
| --- | --- |

(13)

Mjera koju je Italija prijavila jest dokapitalizacija u iznosu od 1 824 964 EUR koju je provela regija Kalabrija radi podmirivanja gubitaka koje je ostvarilo društvo SO.G.A.S. u 2004. i 2005.

| (14) | U lipnju 2005. i lipnju 2006. javni članovi društva SO.G.A.S. odlučili su podmiriti njegove gubitke nastale u prethodne dvije godine (u iznosu od 1 392 900 EUR u 2004., odnosno 2 257 028 u 2005.) razmjernim dokapitalizacijama. U tom je trenutku regija Kalabrija imala 50 % udjela u društvu, dok su ostali članovi društva bili općina Reggio Calabria, pokrajina Reggio Calabria, pokrajina Messina, općina Messina, Gospodarska komora pokrajine Reggio Calabria i Gospodarska komora pokrajine Messina. |
| --- | --- |

(14)

U lipnju 2005. i lipnju 2006. javni članovi društva SO.G.A.S. odlučili su podmiriti njegove gubitke nastale u prethodne dvije godine (u iznosu od 1 392 900 EUR u 2004., odnosno 2 257 028 u 2005.) razmjernim dokapitalizacijama. U tom je trenutku regija Kalabrija imala 50 % udjela u društvu, dok su ostali članovi društva bili općina Reggio Calabria, pokrajina Reggio Calabria, pokrajina Messina, općina Messina, Gospodarska komora pokrajine Reggio Calabria i Gospodarska komora pokrajine Messina.

| (15) | Prema informacijama kojima je Komisija raspolagala u trenutku odluke o pokretanju postupka, pokrajina Reggio Calabria, općina Messina, općina Reggio Calabria i Gospodarska komora pokrajine Messina već su provele razmjerne dokapitalizacije. |
| --- | --- |

(15)

Prema informacijama kojima je Komisija raspolagala u trenutku odluke o pokretanju postupka, pokrajina Reggio Calabria, općina Messina, općina Reggio Calabria i Gospodarska komora pokrajine Messina već su provele razmjerne dokapitalizacije.

| (16) | Društvo SO.G.A.S. u 2006. ostvarilo je dodatni gubitak u iznosu od 6 018 982 EUR. U prosincu 2007. članovi društva SO.G.A.S. odlučili su pretvoriti rezerve društva u kapital i smanjiti kapital kako bi podmirili preostale gubitke. Međutim, zbog toga bi kapital bio niži od najniže razine koja je za društva za upravljanje zračnim lukama predviđena talijanskim pravom. Kako bi kapital opet bio u skladu s pravnim zahtjevima, članovi društva SO.G.A.S. usuglasili su se o povećanju kapitala za 2 742 919 EUR. Kapital je povećan pretvaranjem obveznica koje su ranije upisali neki članovi društva u ukupnom iznosu od 2 274 919 EUR. Regija Kalabrija nije se nalazila među članovima društva koji su imale konvertibilne obveznice te je njezin udjel u kapitalu društva pao s 50 % na 6,74 %. |
| --- | --- |

(16)

Društvo SO.G.A.S. u 2006. ostvarilo je dodatni gubitak u iznosu od 6 018 982 EUR. U prosincu 2007. članovi društva SO.G.A.S. odlučili su pretvoriti rezerve društva u kapital i smanjiti kapital kako bi podmirili preostale gubitke. Međutim, zbog toga bi kapital bio niži od najniže razine koja je za društva za upravljanje zračnim lukama predviđena talijanskim pravom. Kako bi kapital opet bio u skladu s pravnim zahtjevima, članovi društva SO.G.A.S. usuglasili su se o povećanju kapitala za 2 742 919 EUR. Kapital je povećan pretvaranjem obveznica koje su ranije upisali neki članovi društva u ukupnom iznosu od 2 274 919 EUR. Regija Kalabrija nije se nalazila među članovima društva koji su imale konvertibilne obveznice te je njezin udjel u kapitalu društva pao s 50 % na 6,74 %.

2.3.   Tijelo koje je dodijelilo potporu

| (17) | U slučaju dotičnih mjera tijelo koje je dodijelilo potporu jest regija Kalabrija. |
| --- | --- |

(17)

U slučaju dotičnih mjera tijelo koje je dodijelilo potporu jest regija Kalabrija.

| (18) | Kako je prethodno navedeno, javna sredstva društvu SO.G.A.S. osigurale su pokrajina Reggio Calabria, općina Reggio Calabria, pokrajina Messina, općina Messina, Gospodarska komora pokrajine Reggio Calabria i Gospodarska komora pokrajine Messina u obliku razmjernih dokapitalizacija radi podmirivanja gubitaka nastalih u 2004., 2005. i 2006. i usklađivanja kapitala s pravnim zahtjevima. |
| --- | --- |

(18)

Kako je prethodno navedeno, javna sredstva društvu SO.G.A.S. osigurale su pokrajina Reggio Calabria, općina Reggio Calabria, pokrajina Messina, općina Messina, Gospodarska komora pokrajine Reggio Calabria i Gospodarska komora pokrajine Messina u obliku razmjernih dokapitalizacija radi podmirivanja gubitaka nastalih u 2004., 2005. i 2006. i usklađivanja kapitala s pravnim zahtjevima.

2.4.   Proračun

| (19) | Talijanska tijela prijavila su dokapitalizacije u iznosu od 1 824 964 EUR koje su razmjerne udjelu regije Kalabrija u društvu SO.G.A.S., a koje su odobrene u lipnju 2005. i lipnju 2006. Osim toga, kako je prethodno navedeno, ostali javni članovi društva isto su tako podmirili gubitke u iznosu od 1 824 964 EUR. U prosincu 2007. provedena je daljnja dokapitalizacija u iznosu od 2 742 919 EUR. |
| --- | --- |

(19)

Talijanska tijela prijavila su dokapitalizacije u iznosu od 1 824 964 EUR koje su razmjerne udjelu regije Kalabrija u društvu SO.G.A.S., a koje su odobrene u lipnju 2005. i lipnju 2006. Osim toga, kako je prethodno navedeno, ostali javni članovi društva isto su tako podmirili gubitke u iznosu od 1 824 964 EUR. U prosincu 2007. provedena je daljnja dokapitalizacija u iznosu od 2 742 919 EUR.

| (20) | Stoga je ukupni proračun mjera koje se ocjenjuju 6 392 847 EUR. |
| --- | --- |

(20)

Stoga je ukupni proračun mjera koje se ocjenjuju 6 392 847 EUR.

2.5   Postupak pred domaćim sudom

| (21) | Regija Kalabrija odlučila je da dokapitalizacije o kojima su članovi društva donijeli odluku u lipnju 2005. i lipnju 2006. neće stupiti na snagu prije odluke Komisije kojom se one odobravaju pa je društvo SO.G.A.S. pokrenulo postupak protiv nje pred redovnim sudom (Tribunale) pokrajine Reggio Calabria. Sud je presudio u korist društva SO.G.A.S., a žalba koju je podnijela regija odbačena je u svibnju 2009. |
| --- | --- |

(21)

Regija Kalabrija odlučila je da dokapitalizacije o kojima su članovi društva donijeli odluku u lipnju 2005. i lipnju 2006. neće stupiti na snagu prije odluke Komisije kojom se one odobravaju pa je društvo SO.G.A.S. pokrenulo postupak protiv nje pred redovnim sudom (Tribunale) pokrajine Reggio Calabria. Sud je presudio u korist društva SO.G.A.S., a žalba koju je podnijela regija odbačena je u svibnju 2009.

| (22) | Iako je potvrdio nadležnost Komisije za odlučivanje o spojivosti mjere državne potpore s unutarnjim tržištem, sud je smatrao da su nacionalni sudovi nadležni za odlučivanje o tome može li se mjera smatrati državnom potporom. Sud je presudio da javno financiranje u tom slučaju nije činilo državnu potporu jer nije moglo dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja niti utjecati na trgovinu među državama članicama. Sud je iznio i opažanje da je zadovoljeno načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu jer su u trenutku dodjele potpore, neovisno o gubitcima nastalima u 2004., 2005. i 2006., postojali razumni izgledi u smislu dugoročne profitabilnosti. |
| --- | --- |

(22)

Iako je potvrdio nadležnost Komisije za odlučivanje o spojivosti mjere državne potpore s unutarnjim tržištem, sud je smatrao da su nacionalni sudovi nadležni za odlučivanje o tome može li se mjera smatrati državnom potporom. Sud je presudio da javno financiranje u tom slučaju nije činilo državnu potporu jer nije moglo dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja niti utjecati na trgovinu među državama članicama. Sud je iznio i opažanje da je zadovoljeno načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu jer su u trenutku dodjele potpore, neovisno o gubitcima nastalima u 2004., 2005. i 2006., postojali razumni izgledi u smislu dugoročne profitabilnosti.

| (23) | Regija je uložila žalbu na presudu suda na osnovi mišljenja da mjera čini državnu potporu i da je, posljedično, ne bi trebalo provoditi prije nego što Komisija donese odluku o odobrenju. Talijanska su tijela u prosincu 2009. obavijestila Komisiju da je žalba odbačena i da nije moguće poduzeti daljnje postupovne korake protiv dodjele javnog doprinosa društvu SO.G.A.S. |
| --- | --- |

(23)

Regija je uložila žalbu na presudu suda na osnovi mišljenja da mjera čini državnu potporu i da je, posljedično, ne bi trebalo provoditi prije nego što Komisija donese odluku o odobrenju. Talijanska su tijela u prosincu 2009. obavijestila Komisiju da je žalba odbačena i da nije moguće poduzeti daljnje postupovne korake protiv dodjele javnog doprinosa društvu SO.G.A.S.

3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

| (24) | Komisija je u odluci o pokretanju postupka zauzela privremeno stajalište da su razmjerne dokapitalizacije koje je provela regija i ostali javni članovi društva radi podmirivanja gubitaka nastalih u 2004. i 2005. te dokapitalizacija o kojoj su odlučili članovi društva SO.G.A.S. u prosincu 2007. predstavljale državnu potporu zbog sljedećih razloga:






  (a) | uključivale su prijenos sredstava u korist društva SO.G.A.S. brojnih regionalnih i lokalnih tijela, odnosno regije Kalabrija, pokrajine Reggio Calabria, općine Messina i općine Reggio Calabria ili lokalnih autonomnih tijela osnovanih u skladu s javnim pravom, odnosno Gospodarske komore pokrajine Reggio Calabria i Gospodarske komore pokrajine Messina; dakle, uključivale su državna sredstva i bile su pripisive državi; |
| --- | --- | --- |

(24)

Komisija je u odluci o pokretanju postupka zauzela privremeno stajalište da su razmjerne dokapitalizacije koje je provela regija i ostali javni članovi društva radi podmirivanja gubitaka nastalih u 2004. i 2005. te dokapitalizacija o kojoj su odlučili članovi društva SO.G.A.S. u prosincu 2007. predstavljale državnu potporu zbog sljedećih razloga:

(a)

uključivale su prijenos sredstava u korist društva SO.G.A.S. brojnih regionalnih i lokalnih tijela, odnosno regije Kalabrija, pokrajine Reggio Calabria, općine Messina i općine Reggio Calabria ili lokalnih autonomnih tijela osnovanih u skladu s javnim pravom, odnosno Gospodarske komore pokrajine Reggio Calabria i Gospodarske komore pokrajine Messina; dakle, uključivale su državna sredstva i bile su pripisive državi;

| (b) | nisu bile u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu te su stoga predstavljale selektivnu prednost u korist društva SO.G.A.S.; |
| --- | --- |

(b)

nisu bile u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu te su stoga predstavljale selektivnu prednost u korist društva SO.G.A.S.;

| (c) | mogle su dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(c)

mogle su dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja i utjecati na trgovinu među državama članicama.

| (25) | Komisija je zauzela privremeno stajalište da sporne mjere nisu spojive s unutarnjim tržištem. Kao prvo, Italija je izričito tvrdila da društvu SO.G.A.S. nije povjereno pružanje nikakvih usluga od općega gospodarskog interesa. Kao drugo, talijanska su tijela potvrdila da se mjere nisu odnosile na nikakva posebna ulaganja u zračnu luku pa je Komisija privremeno zaključila da spojivost mjera nije moguće ocijeniti na temelju kriterija utvrđenih smjernicama o financiranju zračnih luka i početnim potporama zračnim prijevoznicima koji polijeću iz regionalnih zračnih luka (dalje u tekstu „Smjernice o zračnom prometu iz 2005.”) (4). Kao treće, neovisno o svojim tvrdnjama da je društvo SO.G.A.S. poduzeće u poteškoćama u smislu smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama („Smjernice za sanaciju i restrukturiranje”) (5), talijanska su tijela navela i da mjere nisu dio plana restrukturiranja te da takav plan ne postoji. Konačno, Komisija je zauzela stajalište da mjere nisu spojive sa Smjernicama o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje od 2007. do 2013. (dalje u tekstu: „Regionalne smjernice”) (6), kojima je osiguran okvir za ocjenu potpora dodijeljenih na temelju članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je zauzela privremeno stajalište da sporne mjere nisu spojive s unutarnjim tržištem. Kao prvo, Italija je izričito tvrdila da društvu SO.G.A.S. nije povjereno pružanje nikakvih usluga od općega gospodarskog interesa. Kao drugo, talijanska su tijela potvrdila da se mjere nisu odnosile na nikakva posebna ulaganja u zračnu luku pa je Komisija privremeno zaključila da spojivost mjera nije moguće ocijeniti na temelju kriterija utvrđenih smjernicama o financiranju zračnih luka i početnim potporama zračnim prijevoznicima koji polijeću iz regionalnih zračnih luka (dalje u tekstu „Smjernice o zračnom prometu iz 2005.”) (4). Kao treće, neovisno o svojim tvrdnjama da je društvo SO.G.A.S. poduzeće u poteškoćama u smislu smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama („Smjernice za sanaciju i restrukturiranje”) (5), talijanska su tijela navela i da mjere nisu dio plana restrukturiranja te da takav plan ne postoji. Konačno, Komisija je zauzela stajalište da mjere nisu spojive sa Smjernicama o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje od 2007. do 2013. (dalje u tekstu: „Regionalne smjernice”) (6), kojima je osiguran okvir za ocjenu potpora dodijeljenih na temelju članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) UFEU-a.

| (26) | Kad je riječ o postupcima pokrenutima pred talijanskim sudovima u pogledu odbijanja regije da plati svoj razmjerni doprinos prije odobrenja Komisije u skladu s pravilima o državnim potporama, Komisija je smatrala da je, s obzirom na primat prava EU-a nad nacionalnim pravom i sve do službenog povlačenja obavijesti, Italija obvezna postupati u skladu s klauzulom o mirovanju utvrđenom člankom 108. stavkom 3. UFEU-a. Komisija je stoga zauzela stajalište da je, zbog primata obveze mirovanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a, stajalište koje su zauzeli nacionalni sudovi trebalo zanemariti te da talijanska tijela nisu smjela početi primjenjivati prijavljenu mjeru do okončanja postupka u pogledu državne potpore. |
| --- | --- |

(26)

Kad je riječ o postupcima pokrenutima pred talijanskim sudovima u pogledu odbijanja regije da plati svoj razmjerni doprinos prije odobrenja Komisije u skladu s pravilima o državnim potporama, Komisija je smatrala da je, s obzirom na primat prava EU-a nad nacionalnim pravom i sve do službenog povlačenja obavijesti, Italija obvezna postupati u skladu s klauzulom o mirovanju utvrđenom člankom 108. stavkom 3. UFEU-a. Komisija je stoga zauzela stajalište da je, zbog primata obveze mirovanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a, stajalište koje su zauzeli nacionalni sudovi trebalo zanemariti te da talijanska tijela nisu smjela početi primjenjivati prijavljenu mjeru do okončanja postupka u pogledu državne potpore.

4.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (27) | Primatelj, društvo SO.G.A.S., jedina je zainteresirana strana koja je Komisiji dostavila primjedbe u obliku dokaza i dopuna tvrdnjama koje su talijanska tijela iznijela tijekom službenog istražnog postupka. |
| --- | --- |

(27)

Primatelj, društvo SO.G.A.S., jedina je zainteresirana strana koja je Komisiji dostavila primjedbe u obliku dokaza i dopuna tvrdnjama koje su talijanska tijela iznijela tijekom službenog istražnog postupka.

4.1.   Postojanje potpore

| (28) | Društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da mjera koja se ocjenjuje ne čini državnu potporu jer nisu ispunjeni svi kriteriji utvrđeni člankom 107. stavkom 1. UFEU-a. Preciznije, društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da mjera: i. nije utjecala na trgovinu među državama članicama, odnosno ii. nije predstavljala selektivnu ekonomsku prednost u korist društva SO.G.A.S. te iii. nije narušavala niti prijetila da će narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(28)

Društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da mjera koja se ocjenjuje ne čini državnu potporu jer nisu ispunjeni svi kriteriji utvrđeni člankom 107. stavkom 1. UFEU-a. Preciznije, društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da mjera: i. nije utjecala na trgovinu među državama članicama, odnosno ii. nije predstavljala selektivnu ekonomsku prednost u korist društva SO.G.A.S. te iii. nije narušavala niti prijetila da će narušiti tržišno natjecanje.

| (29) | Društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da su sporne mjere dodijeljene u uobičajenim tržišnim uvjetima i da su stoga bile u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Bile su u skladu s člancima 2446. i 2447. talijanskoga Građanskog zakonika, prema kojima članovi društva s ograničenom odgovornošću koje je izgubilo više od trećine kapitala moraju nadoknaditi njegove gubitke kako ne bi došlo do likvidacije društva. Kad članovi društva ne bi podmirili gubitke društva SO.G.A.S. za upravljanje zračnom lukom, to bi uključivalo povlačenje (u smislu članka 13. Odluke ministra br. 521 od 12. studenoga 1997.) djelomičnog upravljanja zračnom lukom Stretto koje je povjereno društvu SO.G.A.S. na temelju članka 17. Ukaza-zakona br. 67 iz 1997. te bi potpuna koncesija za upravljanje zračnom lukom, za koju je zahtjev podnesen Ministarstvu prometa, u budućnosti bila nemoguća. Stoga je razumna pretpostavka da bi privatni ulagač pred kojim je sličan izbor jednako postupio kako bi povećao vrijednost svojeg udjela. |
| --- | --- |

(29)

Društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da su sporne mjere dodijeljene u uobičajenim tržišnim uvjetima i da su stoga bile u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Bile su u skladu s člancima 2446. i 2447. talijanskoga Građanskog zakonika, prema kojima članovi društva s ograničenom odgovornošću koje je izgubilo više od trećine kapitala moraju nadoknaditi njegove gubitke kako ne bi došlo do likvidacije društva. Kad članovi društva ne bi podmirili gubitke društva SO.G.A.S. za upravljanje zračnom lukom, to bi uključivalo povlačenje (u smislu članka 13. Odluke ministra br. 521 od 12. studenoga 1997.) djelomičnog upravljanja zračnom lukom Stretto koje je povjereno društvu SO.G.A.S. na temelju članka 17. Ukaza-zakona br. 67 iz 1997. te bi potpuna koncesija za upravljanje zračnom lukom, za koju je zahtjev podnesen Ministarstvu prometa, u budućnosti bila nemoguća. Stoga je razumna pretpostavka da bi privatni ulagač pred kojim je sličan izbor jednako postupio kako bi povećao vrijednost svojeg udjela.

| (30) | Primatelj je naglasio da je redovni sud pokrajine Reggio Calabria u lipnju 2008. naručio neovisnu procjenu društva kojom je njegova vrijednost procijenjena u rasponu od 12 milijuna EUR do 17 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(30)

Primatelj je naglasio da je redovni sud pokrajine Reggio Calabria u lipnju 2008. naručio neovisnu procjenu društva kojom je njegova vrijednost procijenjena u rasponu od 12 milijuna EUR do 17 milijuna EUR.

| (31) | Kako bi dokazo izglede u pogledu profitabilnosti društva, primatelj je Komisiji dostavio poslovni plan koji je za društvo SO.G.A.S. u listopadu 2008. izradio vanjski konzultant u kojem se predviđa da će društvo ponovno postati održivo u 2013. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi dokazo izglede u pogledu profitabilnosti društva, primatelj je Komisiji dostavio poslovni plan koji je za društvo SO.G.A.S. u listopadu 2008. izradio vanjski konzultant u kojem se predviđa da će društvo ponovno postati održivo u 2013.

| (32) | U srpnju 2007. objavljen je poziv na podnošenje ponuda za djelomičnu privatizaciju društva SO.G.A.S. Ponudu za preuzimanje 35 % udjela u društvu SO.G.A.S. podnio je talijansko-argentinski konzorcij (associazione temporanea di imprese ili„ATI”). Članovi društva SO.G.A.S. smatrali su ponudu ekonomski nepovoljnom. U ožujku 2010. objavljen je novi poziv na podnošenje ponuda za 35 % udjela u društvu SO.G.A.S. Prema tvrdnjama društva SO.G.A.S., dva iskaza interesa koja su podnesena na taj poziv, uz početnu ponudu konzorcija, ukazuju na to da je ispunjeno načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(32)

U srpnju 2007. objavljen je poziv na podnošenje ponuda za djelomičnu privatizaciju društva SO.G.A.S. Ponudu za preuzimanje 35 % udjela u društvu SO.G.A.S. podnio je talijansko-argentinski konzorcij (associazione temporanea di imprese ili„ATI”). Članovi društva SO.G.A.S. smatrali su ponudu ekonomski nepovoljnom. U ožujku 2010. objavljen je novi poziv na podnošenje ponuda za 35 % udjela u društvu SO.G.A.S. Prema tvrdnjama društva SO.G.A.S., dva iskaza interesa koja su podnesena na taj poziv, uz početnu ponudu konzorcija, ukazuju na to da je ispunjeno načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu.

| (33) | Društvo SO.G.A.S. tvrdilo je i da je Komisija pogriješila pri zaključku da putnici koji upotrebljavaju zračnu luku Stretto mogu upotrebljavati i zračne luke Catania, Lamezia Terme ili Crotone, ovisno o boravištu, i da su sporne mjere posljedično mogle narušiti tržišno natjecanje među upraviteljima zračnih luka. |
| --- | --- |

(33)

Društvo SO.G.A.S. tvrdilo je i da je Komisija pogriješila pri zaključku da putnici koji upotrebljavaju zračnu luku Stretto mogu upotrebljavati i zračne luke Catania, Lamezia Terme ili Crotone, ovisno o boravištu, i da su sporne mjere posljedično mogle narušiti tržišno natjecanje među upraviteljima zračnih luka.

| (34) | Kao prvo, zračna luka Stretto i zračne luke Catania, Lamezia Terme i Crotone regionalne su zračne luke za izravne letove čija se gravitacijska područja ne preklapaju. Zračna luka Stretto ne predstavlja konkurenciju nijednoj drugoj zračnoj luci u Italiji ili Uniji. Zbog posebnih zemljopisnih i infrastrukturnih obilježja Kalabrije nije moguće preklapanje gravitacijskih područja zračne luke Stretto i obližnjih talijanskih zračnih luka. Zračna luka Lamezia Terme udaljena je više od 130 km, odnosno približno sat vremena vožnje od zračne luke Stretto. Ne postoji brza veza između zračnih luka Stretto i Crotone, koje su udaljene više od tri sata. Zračna luka Catania nalazi se u drugoj zemljopisnoj regiji na udaljenosti većoj od 130 km, odnosno jedan sat i 30 ili jedan sat i 40 minuta vožnje automobilom. |
| --- | --- |

(34)

Kao prvo, zračna luka Stretto i zračne luke Catania, Lamezia Terme i Crotone regionalne su zračne luke za izravne letove čija se gravitacijska područja ne preklapaju. Zračna luka Stretto ne predstavlja konkurenciju nijednoj drugoj zračnoj luci u Italiji ili Uniji. Zbog posebnih zemljopisnih i infrastrukturnih obilježja Kalabrije nije moguće preklapanje gravitacijskih područja zračne luke Stretto i obližnjih talijanskih zračnih luka. Zračna luka Lamezia Terme udaljena je više od 130 km, odnosno približno sat vremena vožnje od zračne luke Stretto. Ne postoji brza veza između zračnih luka Stretto i Crotone, koje su udaljene više od tri sata. Zračna luka Catania nalazi se u drugoj zemljopisnoj regiji na udaljenosti većoj od 130 km, odnosno jedan sat i 30 ili jedan sat i 40 minuta vožnje automobilom.

| (35) | Društvo SO.G.A.S. dostavilo je tablicu u kojoj je naveden indeks povezanosti broja dolaznih putnika u zračnoj luci Stretto i zračnim lukama Lamezia Terme, Crotone i Catania. Prema njihovu mišljenju iz tablice je vidljivo da putnici u zračnoj luci Stretto čine novu sastavnicu regionalnog prometa. Stoga bi zatvaranje zračne luke za posljedicu imalo gubitak dijela potražnje za uslugama zračnog prijevoza, a ne preraspodjelu u ostale zračne luke. Društvo SO.G.A.S. dostavilo je i tablicu kako bi pokazalo da je mjerama koje su predmet ispitivanja doista stvorena nova potreba za uslugama zračnog prijevoza u tom području, od koje koristi imaju zračni prijevoznici zainteresirani za uspostavu novih linija između zračne luke Stretto i ostalih zračnih luka u Italiji i EU-u te ostale zračne luke koje su se suočile s povećanom potražnjom. |
| --- | --- |

(35)

Društvo SO.G.A.S. dostavilo je tablicu u kojoj je naveden indeks povezanosti broja dolaznih putnika u zračnoj luci Stretto i zračnim lukama Lamezia Terme, Crotone i Catania. Prema njihovu mišljenju iz tablice je vidljivo da putnici u zračnoj luci Stretto čine novu sastavnicu regionalnog prometa. Stoga bi zatvaranje zračne luke za posljedicu imalo gubitak dijela potražnje za uslugama zračnog prijevoza, a ne preraspodjelu u ostale zračne luke. Društvo SO.G.A.S. dostavilo je i tablicu kako bi pokazalo da je mjerama koje su predmet ispitivanja doista stvorena nova potreba za uslugama zračnog prijevoza u tom području, od koje koristi imaju zračni prijevoznici zainteresirani za uspostavu novih linija između zračne luke Stretto i ostalih zračnih luka u Italiji i EU-u te ostale zračne luke koje su se suočile s povećanom potražnjom.

| (36) | Društvo SO.G.A.S. odbacilo je privremeni nalaz Komisije da su mjere mogle narušiti tržišno natjecanje među zračnim prijevoznicima. Nijedan zračni prijevoznik nije dobio javna sredstva zahvaljujući odobravanju nižih naknada za slijetanje ili ostalih povoljnih uvjeta. Naknade za slijetanje i ostale uvjete poslovanja zračne luke utvrdilo je nadležno tijelo te upravitelju zračne luke nije omogućilo nikakvo diskrecijsko pravo. Konačno, društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da zračnu luku uglavnom upotrebljava društvo Alitalia (koje ostvaruje šest od osam dnevnih letova) te da nema pokazatelja da su čarterski ili niskotarifni prijevoznici zainteresirani za uspostavu novih linija iz zračne luke Stretto. |
| --- | --- |

(36)

Društvo SO.G.A.S. odbacilo je privremeni nalaz Komisije da su mjere mogle narušiti tržišno natjecanje među zračnim prijevoznicima. Nijedan zračni prijevoznik nije dobio javna sredstva zahvaljujući odobravanju nižih naknada za slijetanje ili ostalih povoljnih uvjeta. Naknade za slijetanje i ostale uvjete poslovanja zračne luke utvrdilo je nadležno tijelo te upravitelju zračne luke nije omogućilo nikakvo diskrecijsko pravo. Konačno, društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da zračnu luku uglavnom upotrebljava društvo Alitalia (koje ostvaruje šest od osam dnevnih letova) te da nema pokazatelja da su čarterski ili niskotarifni prijevoznici zainteresirani za uspostavu novih linija iz zračne luke Stretto.

| (37) | Društvo SO.G.A.S. zaključilo je da je Komisija pri ocjeni učinka mjere na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama morala u većoj mjeri uzeti u obzir posebne okolnosti i utvrditi da mjera ne predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(37)

Društvo SO.G.A.S. zaključilo je da je Komisija pri ocjeni učinka mjere na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama morala u većoj mjeri uzeti u obzir posebne okolnosti i utvrditi da mjera ne predstavlja državnu potporu.

4.2.   Spojivost potpore

| (38) | Kad je riječ o pitanju mogu li se mjere smatrati spojivima na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da je javno financiranje koje se ocjenjuje bilo namijenjeno kontinuitetu poslovanja upravitelja zračne luke i razvoju određenih gospodarskih aktivnosti. Opravdanje tog cilja bila je činjenica da male zračne luke ne ostvaruju dovoljno prihoda za podmirivanje troškova za postupanje u skladu sa zahtjevima u pogledu zaštite i sigurnosti. Osim toga, zračna luka Stretto imala bi znatnih poteškoća s prihvatom čarterskih i niskotarifnih prijevoznika, s obzirom na obilježja infrastrukture zračne luke i posljedična ograničenja koje je uvelo nacionalno tijelo za civilno zrakoplovstvo ENAC (7). |
| --- | --- |

(38)

Kad je riječ o pitanju mogu li se mjere smatrati spojivima na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da je javno financiranje koje se ocjenjuje bilo namijenjeno kontinuitetu poslovanja upravitelja zračne luke i razvoju određenih gospodarskih aktivnosti. Opravdanje tog cilja bila je činjenica da male zračne luke ne ostvaruju dovoljno prihoda za podmirivanje troškova za postupanje u skladu sa zahtjevima u pogledu zaštite i sigurnosti. Osim toga, zračna luka Stretto imala bi znatnih poteškoća s prihvatom čarterskih i niskotarifnih prijevoznika, s obzirom na obilježja infrastrukture zračne luke i posljedična ograničenja koje je uvelo nacionalno tijelo za civilno zrakoplovstvo ENAC (7).

| (39) | Točnije, zračna luka Stretto razvrstana je u zračne luke 2. razine u skladu s parametrima ENAC-a. To se razvrstavanje temelji na veličini infrastrukture, a ne na broju putnika, a od zračnih luka s manjim brojem putnika, kako bi ispunile sigurnosne standarde, zahtijeva se da snose jednake troškove kao i zračne luke s više od milijun putnika. |
| --- | --- |

(39)

Točnije, zračna luka Stretto razvrstana je u zračne luke 2. razine u skladu s parametrima ENAC-a. To se razvrstavanje temelji na veličini infrastrukture, a ne na broju putnika, a od zračnih luka s manjim brojem putnika, kako bi ispunile sigurnosne standarde, zahtijeva se da snose jednake troškove kao i zračne luke s više od milijun putnika.

| (40) | Bez javnog financiranja koje je predmet istražnog postupka zračna bi se luka morala povući s tržišta, uz negativne posljedice na mobilnost stanovništva na regionalnoj razini. Zbog toga ni članovi društva ne bi ostvarili povrat od svojeg ulaganja. |
| --- | --- |

(40)

Bez javnog financiranja koje je predmet istražnog postupka zračna bi se luka morala povući s tržišta, uz negativne posljedice na mobilnost stanovništva na regionalnoj razini. Zbog toga ni članovi društva ne bi ostvarili povrat od svojeg ulaganja.

| (41) | Konačno ili alternativno, društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da je u ovom predmetu Odluka Komisije 2005/842/EZ (8) o uslugama od općega gospodarskog interesa primjenjiva te da se mjere u svakom slučaju mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i izuzeti od zahtjeva za prijavu na toj osnovi. |
| --- | --- |

(41)

Konačno ili alternativno, društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da je u ovom predmetu Odluka Komisije 2005/842/EZ (8) o uslugama od općega gospodarskog interesa primjenjiva te da se mjere u svakom slučaju mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i izuzeti od zahtjeva za prijavu na toj osnovi.

| (42) | Društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da je upravljanje zračnom lukom usluga od općega gospodarskog interesa u okviru područja primjene članka 2. stavka 1. točke (d) Odluke 2005/842/EZ jer broj putnika u zračnoj luci nije premašivao milijun putnika godišnje. Društvo SO.G.A.S. naglasilo je da na temelju Ukaza-zakona br. 250 od 25. srpnja 1997. lokalna tijela mogu biti članovi samo onih društava kojima su povjerene usluge od općega gospodarskog interesa. Društvo SO.G.A.S. uvijek je bilo u vlasništvu lokalnih tijela u Kalabriji i Messini, što je vjerojatni dokaz da se upravljanje zračnom lukom može smatrati uslugom od općega gospodarskog interesa. Kako bi dokazalo da je upravljanje zračnom lukom doista usluga od općega gospodarskog interesa, društvo SO.G.A.S. dostavilo je odluke općine Reggio Calabria od 27. srpnja 2010. i 19. lipnja 2010. u kojima se govori o važnosti usluga zračne luke na regionalnoj razini. |
| --- | --- |

(42)

Društvo SO.G.A.S. tvrdilo je da je upravljanje zračnom lukom usluga od općega gospodarskog interesa u okviru područja primjene članka 2. stavka 1. točke (d) Odluke 2005/842/EZ jer broj putnika u zračnoj luci nije premašivao milijun putnika godišnje. Društvo SO.G.A.S. naglasilo je da na temelju Ukaza-zakona br. 250 od 25. srpnja 1997. lokalna tijela mogu biti članovi samo onih društava kojima su povjerene usluge od općega gospodarskog interesa. Društvo SO.G.A.S. uvijek je bilo u vlasništvu lokalnih tijela u Kalabriji i Messini, što je vjerojatni dokaz da se upravljanje zračnom lukom može smatrati uslugom od općega gospodarskog interesa. Kako bi dokazalo da je upravljanje zračnom lukom doista usluga od općega gospodarskog interesa, društvo SO.G.A.S. dostavilo je odluke općine Reggio Calabria od 27. srpnja 2010. i 19. lipnja 2010. u kojima se govori o važnosti usluga zračne luke na regionalnoj razini.

| (43) | Naknada za pružanje javne usluge ograničena je na gubitke upravitelja zračne luke pri pružanju usluge od općega gospodarskog interesa pa je stoga u skladu s načelima nužnosti i proporcionalnosti utvrđenima člankom 5. stavkom 1. Odluke 2005/842/EZ. Kad je riječ o izostanku bilo kakvog akta kojim se usluga od općega gospodarskog interesa povjerava upravitelju zračne luke, društvo SO.G.A.S. predložilo je sastavljanje sporazuma kojim bi se otklonile sve sumnje o ispunjivanju četiriju uvjeta iz predmeta Altmark (9) u predmetu zračne luke Stretto. |
| --- | --- |

(43)

Naknada za pružanje javne usluge ograničena je na gubitke upravitelja zračne luke pri pružanju usluge od općega gospodarskog interesa pa je stoga u skladu s načelima nužnosti i proporcionalnosti utvrđenima člankom 5. stavkom 1. Odluke 2005/842/EZ. Kad je riječ o izostanku bilo kakvog akta kojim se usluga od općega gospodarskog interesa povjerava upravitelju zračne luke, društvo SO.G.A.S. predložilo je sastavljanje sporazuma kojim bi se otklonile sve sumnje o ispunjivanju četiriju uvjeta iz predmeta Altmark (9) u predmetu zračne luke Stretto.

5.   PRIMJEDBE TALIJANSKIH TIJELA

| (44) | Komisija je u odluci o pokretanju postupka naglasila da je Italija potvrdila da društvu SO.G.A.S. nije službeno povjereno pružanje usluge od općega gospodarskog interesa pa se spojivost spornih mjera ne može ocijeniti prema pravilima o takvim uslugama. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je u odluci o pokretanju postupka naglasila da je Italija potvrdila da društvu SO.G.A.S. nije službeno povjereno pružanje usluge od općega gospodarskog interesa pa se spojivost spornih mjera ne može ocijeniti prema pravilima o takvim uslugama.

5.1.   Pitanje može li se poslovanje zračne luke smatrati uslugom od općega gospodarskog interesa

| (45) | Italija je tijekom istražnog postupka tvrdila da su mjere koje se ocjenjuju naknada za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa društva SO.G.A.S. Zbog nedostatka dokaza o suprotnome, talijanska su tijela tvrdila da bi se tijekom ex post ocjene moglo zaključiti da su u slučaju društva SO.G.A.S. ispunjeni zahtjevi EU-a za usluge od općega gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(45)

Italija je tijekom istražnog postupka tvrdila da su mjere koje se ocjenjuju naknada za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa društva SO.G.A.S. Zbog nedostatka dokaza o suprotnome, talijanska su tijela tvrdila da bi se tijekom ex post ocjene moglo zaključiti da su u slučaju društva SO.G.A.S. ispunjeni zahtjevi EU-a za usluge od općega gospodarskog interesa.

| (46) | Italija je smatrala da je Komisija stavila neopravdani naglasak na formalne, umjesto na sadržajne zahtjeve za usluge od općega gospodarskog interesa. Kao dokaz za to Italija je dostavila okvirnu ocjenu četiriju kriterija iz predmeta Altmark. Italija je tvrdila da je društvu SO.G.A.S. zapravo povjerena misija pružanja javne usluge. Misija je, izravno ili neizravno, potvrđena u nekoliko administrativnih akata koje su izdala lokalna tijela. Italija je dostavila zapisnik sa sastanka izvršnog tijela općine Reggio Calabria održanog 17. listopada 2007. na kojem je donesena odluka o subvencioniranju gubitaka upravitelja zračne luke te zapisnike sa sastanaka istog tijela održanih 16. lipnja 2009. i 31. prosinca 2009. iz kojih je vidljivo da se aktivnosti zračne luke mogu smatrati uslugama od općega gospodarskog interesa. U zapisniku sa sastanka održanog 17. listopada 2007. navedeno je da „regija Kalabrija smatra da su određene aktivnosti zračne luke Reggio Calabria nužne za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa i da su društvu SO.G.A.S. uvedene brojne obveze pružanja javne usluge kako bi se osiguralo pravilno služenje javnom interesu. U takvim slučajevima tijela mogu upravitelju zračne luke subvencionirati dodatne troškove nastale pri ispunjivanju tih obveza, koje su bile takve da nije bilo moguće isključiti da se cjelokupno upravljanje zračnom lukom može smatrati uslugom od općega gospodarskog interesa”. |
| --- | --- |

(46)

Italija je smatrala da je Komisija stavila neopravdani naglasak na formalne, umjesto na sadržajne zahtjeve za usluge od općega gospodarskog interesa. Kao dokaz za to Italija je dostavila okvirnu ocjenu četiriju kriterija iz predmeta Altmark. Italija je tvrdila da je društvu SO.G.A.S. zapravo povjerena misija pružanja javne usluge. Misija je, izravno ili neizravno, potvrđena u nekoliko administrativnih akata koje su izdala lokalna tijela. Italija je dostavila zapisnik sa sastanka izvršnog tijela općine Reggio Calabria održanog 17. listopada 2007. na kojem je donesena odluka o subvencioniranju gubitaka upravitelja zračne luke te zapisnike sa sastanaka istog tijela održanih 16. lipnja 2009. i 31. prosinca 2009. iz kojih je vidljivo da se aktivnosti zračne luke mogu smatrati uslugama od općega gospodarskog interesa. U zapisniku sa sastanka održanog 17. listopada 2007. navedeno je da „regija Kalabrija smatra da su određene aktivnosti zračne luke Reggio Calabria nužne za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa i da su društvu SO.G.A.S. uvedene brojne obveze pružanja javne usluge kako bi se osiguralo pravilno služenje javnom interesu. U takvim slučajevima tijela mogu upravitelju zračne luke subvencionirati dodatne troškove nastale pri ispunjivanju tih obveza, koje su bile takve da nije bilo moguće isključiti da se cjelokupno upravljanje zračnom lukom može smatrati uslugom od općega gospodarskog interesa”.

| (47) | U općenitijem smislu, regija Kalabrija potpisala je Protokol o razvoju zračnih luka Lamezia Terme, Crotone i Reggio Calabria iz kojeg je jasno da su usluge zračne luke javne usluge nužne za gospodarski i društveni razvoj regije te da se, posljedično, mogu financirati sredstvima EU-a, nacionalnim ili regionalnim sredstvima. |
| --- | --- |

(47)

U općenitijem smislu, regija Kalabrija potpisala je Protokol o razvoju zračnih luka Lamezia Terme, Crotone i Reggio Calabria iz kojeg je jasno da su usluge zračne luke javne usluge nužne za gospodarski i društveni razvoj regije te da se, posljedično, mogu financirati sredstvima EU-a, nacionalnim ili regionalnim sredstvima.

| (48) | Italija je naglasila i da je 28. prosinca 2008. upravitelj zračne luke zatražio od članova društva podmirivanje gubitaka na temelju obveze pružanja javne usluge te je tvrdio da nijedan privatni operator ne bi pružao uslugu upravljanja zračnom lukom po isključivo komercijalnim uvjetima. Prvi je kriterij iz predmeta Altmark stoga ispunjen. |
| --- | --- |

(48)

Italija je naglasila i da je 28. prosinca 2008. upravitelj zračne luke zatražio od članova društva podmirivanje gubitaka na temelju obveze pružanja javne usluge te je tvrdio da nijedan privatni operator ne bi pružao uslugu upravljanja zračnom lukom po isključivo komercijalnim uvjetima. Prvi je kriterij iz predmeta Altmark stoga ispunjen.

| (49) | Parametre za izračun naknade moguće je jednostavno preuzeti iz bilance stanja društva SO.G.A.S., koja sadržava transparentan izvještaj o troškovima poslovanja. Javno financiranje ograničeno je na iznos gubitaka, pri čemu primatelj nije ostvario dodatnu maržu. |
| --- | --- |

(49)

Parametre za izračun naknade moguće je jednostavno preuzeti iz bilance stanja društva SO.G.A.S., koja sadržava transparentan izvještaj o troškovima poslovanja. Javno financiranje ograničeno je na iznos gubitaka, pri čemu primatelj nije ostvario dodatnu maržu.

| (50) | Kad je riječ o trećem kriteriju iz predmeta Altmark, Italija je tvrdila da se, u slučaju javnih usluga, djelovanje javnog člana društva ne može usporediti s djelovanjem privatnog ulagača. Ponašanje javnog tijela može se opravdati ciljevima u javnom interesu koji su prepreka za primjenu načela ulagača u tržišnom gospodarstvu. U ovom predmetu motiv za ponašanje javnih članova društva nisu tržišni kriteriji te se posljedično ne može usporediti s ponašanjem ulagača na tržištu. Italija je zaključila da treći kriterij iz predmeta Altmark, za koji se činilo da zahtijeva primjenu načela ulagača u tržišnom gospodarstvu, nije relevantan u predmetu koji se istražuje. |
| --- | --- |

(50)

Kad je riječ o trećem kriteriju iz predmeta Altmark, Italija je tvrdila da se, u slučaju javnih usluga, djelovanje javnog člana društva ne može usporediti s djelovanjem privatnog ulagača. Ponašanje javnog tijela može se opravdati ciljevima u javnom interesu koji su prepreka za primjenu načela ulagača u tržišnom gospodarstvu. U ovom predmetu motiv za ponašanje javnih članova društva nisu tržišni kriteriji te se posljedično ne može usporediti s ponašanjem ulagača na tržištu. Italija je zaključila da treći kriterij iz predmeta Altmark, za koji se činilo da zahtijeva primjenu načela ulagača u tržišnom gospodarstvu, nije relevantan u predmetu koji se istražuje.

| (51) | Italija je tvrdila da se, s obzirom na to da je djelatnost društva SO.G.A.S. usluga od općeg interesa, dokapitalizacije mogu smatrati naknadom za pružanje tih usluga na temelju ex post ocjene te da stoga ne predstavljaju državnu potporu. |
| --- | --- |

(51)

Italija je tvrdila da se, s obzirom na to da je djelatnost društva SO.G.A.S. usluga od općeg interesa, dokapitalizacije mogu smatrati naknadom za pružanje tih usluga na temelju ex post ocjene te da stoga ne predstavljaju državnu potporu.

5.2.   Spojivost potpore

| (52) | Italija je tvrdila da bi mjere, kad bi se smatrale državnom potporom, u svakom slučaju trebalo smatrati spojivima na temelju članka 2. stavka 1. Odluke 2005/842/EZ. |
| --- | --- |

(52)

Italija je tvrdila da bi mjere, kad bi se smatrale državnom potporom, u svakom slučaju trebalo smatrati spojivima na temelju članka 2. stavka 1. Odluke 2005/842/EZ.

5.3.   Bez narušavanja tržišnog natjecanja

| (53) | Italija se pozvala na stavak 39. Smjernica o zračnom prometu iz 2005. u kojem se navodi da „nije vjerojatno da financiranje koje se dodjeljuje malim regionalnim zračnim lukama (kategorija D) narušava tržišno natjecanje ili utječe na trgovinu u mjeri suprotnoj zajedničkom interesu”. |
| --- | --- |

(53)

Italija se pozvala na stavak 39. Smjernica o zračnom prometu iz 2005. u kojem se navodi da „nije vjerojatno da financiranje koje se dodjeljuje malim regionalnim zračnim lukama (kategorija D) narušava tržišno natjecanje ili utječe na trgovinu u mjeri suprotnoj zajedničkom interesu”.

| (54) | Talijanska su tijela nadalje tvrdila da djelatnosti zračne luke nisu profitabilne. Dokaz je za to činjenica da postupak na kraju nije uspio, iako se početna namjera u pogledu djelomične privatizacije društva naširoko oglašavala. S obzirom na to da su se mogući ulagači morali obvezati na podmirivanje gubitaka koji se očekuju u sljedećim godinama, kako je navedeno u poslovnom planu objavljenom u natječaju, i s obzirom na to da se jedina dostavljena ponuda nije smatrala ekonomski povoljnom, bilo je jasno da priroda poslovanja nije profitabilna. Osim toga, činjenica da ponuditelji nisu bili spremni podmiriti moguće buduće gubitke u neograničenoj mjeri, nego samo do unaprijed utvrđenih graničnih vrijednosti, dokaz je nepostojanja tržišta privlačnog ulagačima, a to znači da mjere nisu mogle utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(54)

Talijanska su tijela nadalje tvrdila da djelatnosti zračne luke nisu profitabilne. Dokaz je za to činjenica da postupak na kraju nije uspio, iako se početna namjera u pogledu djelomične privatizacije društva naširoko oglašavala. S obzirom na to da su se mogući ulagači morali obvezati na podmirivanje gubitaka koji se očekuju u sljedećim godinama, kako je navedeno u poslovnom planu objavljenom u natječaju, i s obzirom na to da se jedina dostavljena ponuda nije smatrala ekonomski povoljnom, bilo je jasno da priroda poslovanja nije profitabilna. Osim toga, činjenica da ponuditelji nisu bili spremni podmiriti moguće buduće gubitke u neograničenoj mjeri, nego samo do unaprijed utvrđenih graničnih vrijednosti, dokaz je nepostojanja tržišta privlačnog ulagačima, a to znači da mjere nisu mogle utjecati na trgovinu među državama članicama.

6.   ZAPAŽANJA ITALIJE O PRIMJEDBAMA KOJE SU DOSTAVILE ZAINTERESIRANE STRANE

| (55) | Talijanska su tijela dopisom od 27. travnja u ime regije Kalabrija Komisiji dostavila zapažanja o primjedbama društva SO.G.A.S. |
| --- | --- |

(55)

Talijanska su tijela dopisom od 27. travnja u ime regije Kalabrija Komisiji dostavila zapažanja o primjedbama društva SO.G.A.S.

| (56) | Italija je podržala tvrdnje društva SO.G.A.S., uključujući njegovu tvrdnju da se mjere koje se ocjenjuju odnose na uslugu od općega gospodarskog interesa, što, prema mišljenju Italije, znači da se ne mogu smatrati državnom potporom. |
| --- | --- |

(56)

Italija je podržala tvrdnje društva SO.G.A.S., uključujući njegovu tvrdnju da se mjere koje se ocjenjuju odnose na uslugu od općega gospodarskog interesa, što, prema mišljenju Italije, znači da se ne mogu smatrati državnom potporom.

| (57) | Italija je tvrdila i da mjere ne narušavaju tržišno natjecanje niti utječu na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(57)

Italija je tvrdila i da mjere ne narušavaju tržišno natjecanje niti utječu na trgovinu među državama članicama.

7.   OCJENA POTPORE

7.1.   Postojanje potpore

| (58) | U članku 107. stavku 1. UFEU-a navodi se da je, osim ako je UFEU-om drukčije predviđeno, „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da se će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva s unutarnjim tržištem”. |
| --- | --- |

(58)

U članku 107. stavku 1. UFEU-a navodi se da je, osim ako je UFEU-om drukčije predviđeno, „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da se će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva s unutarnjim tržištem”.

| (59) | Kriteriji utvrđeni člankom 107. stavkom 1. kumulativni su: mjere koje su predmet ispitivanja predstavljat će državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a samo ako su ispunjeni svi prethodno navedeni uvjeti. Stoga za financijsku potporu mora vrijediti sljedeće:






  (a) | dodjeljuje je država ili se ona dodjeljuje iz državnih sredstava; |
| --- | --- | --- |

(59)

Kriteriji utvrđeni člankom 107. stavkom 1. kumulativni su: mjere koje su predmet ispitivanja predstavljat će državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a samo ako su ispunjeni svi prethodno navedeni uvjeti. Stoga za financijsku potporu mora vrijediti sljedeće:

(a)

dodjeljuje je država ili se ona dodjeljuje iz državnih sredstava;

| (b) | njome se u povlašteni položaj stavljaju određena poduzeća ili proizvodnja određene robe; |
| --- | --- |

(b)

njome se u povlašteni položaj stavljaju određena poduzeća ili proizvodnja određene robe;

| (c) | njome se narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja; te |
| --- | --- |

(c)

njome se narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja; te

| (d) | utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(d)

utječe na trgovinu među državama članicama.

| (60) | Opći sud u svojoj je presudi u predmetu Zračna luka Leipzig-Halle
   (10) smatrao da izgradnja civilne zračne luke i upravljanje njome predstavlja gospodarsku djelatnost. Jedina su iznimka određene djelatnosti koje su u pravilu obuhvaćene izvršavanjem javnih ovlasti pa se ne mogu smatrati gospodarskim djelatnostima. Državno financiranje tih djelatnosti nije obuhvaćeno područjem primjene pravila o državnim potporama. Stoga nema sumnje da je za potrebe zakonodavstva o državnim potporama društvo SO.G.A.S. poduzeće koje upravlja zračnom lukom Stretto i uz naknadu gospodarskim subjektima (posebno zračnim prijevoznicima) koji posluju u zračnoj luci pruža usluge zračne luke. |
| --- | --- |

(60)

Opći sud u svojoj je presudi u predmetu Zračna luka Leipzig-Halle
   (10) smatrao da izgradnja civilne zračne luke i upravljanje njome predstavlja gospodarsku djelatnost. Jedina su iznimka određene djelatnosti koje su u pravilu obuhvaćene izvršavanjem javnih ovlasti pa se ne mogu smatrati gospodarskim djelatnostima. Državno financiranje tih djelatnosti nije obuhvaćeno područjem primjene pravila o državnim potporama. Stoga nema sumnje da je za potrebe zakonodavstva o državnim potporama društvo SO.G.A.S. poduzeće koje upravlja zračnom lukom Stretto i uz naknadu gospodarskim subjektima (posebno zračnim prijevoznicima) koji posluju u zračnoj luci pruža usluge zračne luke.

7.1.1.   Državna sredstva

| (61) | Koncept državnih potpora primjenjuje se na sve izravno ili neizravno dodijeljene prednosti koje se financiraju iz javnih sredstava i koje dodjeljuje sama država ili posredničko tijelo po ovlastima koje mu je dodijelila država. Stoga se primjenjuje i na sve prednosti koje dodjeljuju regionalna ili lokalna tijela država članica, bez obzira na njihov status i opis (11). |
| --- | --- |

(61)

Koncept državnih potpora primjenjuje se na sve izravno ili neizravno dodijeljene prednosti koje se financiraju iz javnih sredstava i koje dodjeljuje sama država ili posredničko tijelo po ovlastima koje mu je dodijelila država. Stoga se primjenjuje i na sve prednosti koje dodjeljuju regionalna ili lokalna tijela država članica, bez obzira na njihov status i opis (11).

| (62) | Komisija je u stavcima 27. i 28. odluke o pokretanju postupka naglasila da mjere koje se ocjenjuju uključuju prijenos sredstava nekoliko regionalnih i lokalnih tijela, odnosno regije Kalabrija, pokrajine Reggio Calabria, općine Messina i općine Reggio Calabria, u korist društva SO.G.A.S. Stoga je Komisija zauzela stajalište da sporne mjere uključuju državna sredstva i da su pripisive državi. Komisija je i sredstva talijanskih gospodarskih komora smatrala državnim sredstvima. Gospodarske komore javna su tijela, uređena javnim pravom, u skladu s kojim čine dio javne uprave i povjerene su im javne funkcije pa je Komisija prema tome smatrala da su njihove odluke pripisive Italiji. Na toj su osnovi sredstva Gospodarske komore pokrajine Messina činila državna sredstva i njihov se prijenos mogao pripisati državi. Tijekom istražnog postupka ni Italija ni zainteresirane strane nisu osporile taj privremeni nalaz. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je u stavcima 27. i 28. odluke o pokretanju postupka naglasila da mjere koje se ocjenjuju uključuju prijenos sredstava nekoliko regionalnih i lokalnih tijela, odnosno regije Kalabrija, pokrajine Reggio Calabria, općine Messina i općine Reggio Calabria, u korist društva SO.G.A.S. Stoga je Komisija zauzela stajalište da sporne mjere uključuju državna sredstva i da su pripisive državi. Komisija je i sredstva talijanskih gospodarskih komora smatrala državnim sredstvima. Gospodarske komore javna su tijela, uređena javnim pravom, u skladu s kojim čine dio javne uprave i povjerene su im javne funkcije pa je Komisija prema tome smatrala da su njihove odluke pripisive Italiji. Na toj su osnovi sredstva Gospodarske komore pokrajine Messina činila državna sredstva i njihov se prijenos mogao pripisati državi. Tijekom istražnog postupka ni Italija ni zainteresirane strane nisu osporile taj privremeni nalaz.

| (63) | Komisija stoga potvrđuje da su sve mjere koje se ocjenjuju dodijeljene državnim sredstvima i pripisive državi. |
| --- | --- |

(63)

Komisija stoga potvrđuje da su sve mjere koje se ocjenjuju dodijeljene državnim sredstvima i pripisive državi.

7.1.2.   Selektivna ekonomska prednost

| (64) | Javno je financiranje selektivno jer koristi jednom poduzeću, društvu SO.G.A.S. Njime se podmiruju troškovi društva SO.G.A.S. nastali pri redovnom poslovanju. |
| --- | --- |

(64)

Javno je financiranje selektivno jer koristi jednom poduzeću, društvu SO.G.A.S. Njime se podmiruju troškovi društva SO.G.A.S. nastali pri redovnom poslovanju.

| (65) | Kad je riječ o izgradnji infrastrukture zračne luke i upravljanju njome kao gospodarskoj djelatnosti, Komisija smatra da javno financiranje dodijeljeno društvu SO.G.A.S., upravitelju te infrastrukture, za podmirivanje troškova koje bi upravitelj zračne luke u pravilu trebao sam snositi, predstavlja ekonomsku prednost u njegovu korist jer se njime jača njegov tržišni položaj i sprječava uobičajeno djelovanje tržišnih sila (12). |
| --- | --- |

(65)

Kad je riječ o izgradnji infrastrukture zračne luke i upravljanju njome kao gospodarskoj djelatnosti, Komisija smatra da javno financiranje dodijeljeno društvu SO.G.A.S., upravitelju te infrastrukture, za podmirivanje troškova koje bi upravitelj zračne luke u pravilu trebao sam snositi, predstavlja ekonomsku prednost u njegovu korist jer se njime jača njegov tržišni položaj i sprječava uobičajeno djelovanje tržišnih sila (12).

| (66) | Iako je u preliminarnoj fazi Italija tvrdila da zračnoj luci nije službeno povjereno pružanje usluge od općega gospodarskog interesa, Komisija naglašava da je nakon donošenja odluke o pokretanju postupka Italija ponovno razmotrila svoje stajalište i tvrdila da je sporno javno financiranje zapravo predstavljalo javnu naknadu za ispunjivanje obveza pružanja javne usluge (13). |
| --- | --- |

(66)

Iako je u preliminarnoj fazi Italija tvrdila da zračnoj luci nije službeno povjereno pružanje usluge od općega gospodarskog interesa, Komisija naglašava da je nakon donošenja odluke o pokretanju postupka Italija ponovno razmotrila svoje stajalište i tvrdila da je sporno javno financiranje zapravo predstavljalo javnu naknadu za ispunjivanje obveza pružanja javne usluge (13).

| (67) | Sud je u svojoj presudi u predmetu Altmark odredio sljedeće kriterije za utvrđivanje predstavlja li naknada za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa prednost obuhvaćenu člankom 107. UFEU-a (14):






  1. | poduzeću primatelju moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javnih usluga i te obveze moraju biti jasno određene („prvi kriterij iz predmeta Altmark”); |
| --- | --- | --- |

(67)

Sud je u svojoj presudi u predmetu Altmark odredio sljedeće kriterije za utvrđivanje predstavlja li naknada za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa prednost obuhvaćenu člankom 107. UFEU-a (14):

1.

poduzeću primatelju moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javnih usluga i te obveze moraju biti jasno određene („prvi kriterij iz predmeta Altmark”);

| 2. | parametri za izračun naknade moraju biti unaprijed objektivno i transparentno utvrđeni („drugi kriterij iz predmeta Altmark”); |
| --- | --- |

2.

parametri za izračun naknade moraju biti unaprijed objektivno i transparentno utvrđeni („drugi kriterij iz predmeta Altmark”);

| 3. | naknada ne smije premašiti iznos nužan za podmirenje svih ili dijela troškova koji su nastali pri ispunjivanju obveza pružanja javne usluge, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza („treći kriterij iz predmeta Altmark”); |
| --- | --- |

3.

naknada ne smije premašiti iznos nužan za podmirenje svih ili dijela troškova koji su nastali pri ispunjivanju obveza pružanja javne usluge, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza („treći kriterij iz predmeta Altmark”);

| 4. | ako poduzeće kojem su povjerene obveze pružanja javne usluge u određenom slučaju nije odabrano u postupku javne nabave kojim bi se omogućio odabir ponuditelja sposobnog za pružanje tih usluga uz najmanji trošak za zajednicu, razina potrebne naknade mora biti utvrđena na temelju analize troškova koje bi tipično poduzeće, kojim se primjereno upravlja i koje ima odgovarajuća prijevozna sredstva za ispunjivanje zahtjeva javnih usluga, imalo pri ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza („četvrti kriterij iz predmeta Altmark”). |
| --- | --- |

4.

ako poduzeće kojem su povjerene obveze pružanja javne usluge u određenom slučaju nije odabrano u postupku javne nabave kojim bi se omogućio odabir ponuditelja sposobnog za pružanje tih usluga uz najmanji trošak za zajednicu, razina potrebne naknade mora biti utvrđena na temelju analize troškova koje bi tipično poduzeće, kojim se primjereno upravlja i koje ima odgovarajuća prijevozna sredstva za ispunjivanje zahtjeva javnih usluga, imalo pri ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza („četvrti kriterij iz predmeta Altmark”).

7.1.2.1.   Prvi kriterij iz predmeta Altmark

| (68) | Zahtjev prvog kriterija iz predmeta Altmark podudara se sa zahtjevom utvrđenim člankom 106. stavkom 2. UFEU-a da usluga mora biti jasno povjerena i utvrđena (15). |
| --- | --- |

(68)

Zahtjev prvog kriterija iz predmeta Altmark podudara se sa zahtjevom utvrđenim člankom 106. stavkom 2. UFEU-a da usluga mora biti jasno povjerena i utvrđena (15).

| (69) | Kao prvo, članak 106. stavak 2. UFEU-a primjenjuje se samo na „poduzeća kojima je povjereno pružanje” usluge od općega gospodarskog interesa. Sud je stalno naglašavao potrebu za aktom o povjeravanju usluge (16). Akt o povjeravanju nužan je za definiranje obveza poduzeća i države. Bez tog službenog akta nije poznata posebna zadaća poduzeća i ne može se definirati pravedna naknada (17). Potreba za jasnom definicijom usluge od općega gospodarskog interesa stoga je svojstvena ideji povjeravanja i neodvojiva je od nje, zbog čega i proizlazi izravno iz članka 106. stavka 2. UFEU-a. Kad se usluga povjerava poduzeću, logično je da mora biti definirana. |
| --- | --- |

(69)

Kao prvo, članak 106. stavak 2. UFEU-a primjenjuje se samo na „poduzeća kojima je povjereno pružanje” usluge od općega gospodarskog interesa. Sud je stalno naglašavao potrebu za aktom o povjeravanju usluge (16). Akt o povjeravanju nužan je za definiranje obveza poduzeća i države. Bez tog službenog akta nije poznata posebna zadaća poduzeća i ne može se definirati pravedna naknada (17). Potreba za jasnom definicijom usluge od općega gospodarskog interesa stoga je svojstvena ideji povjeravanja i neodvojiva je od nje, zbog čega i proizlazi izravno iz članka 106. stavka 2. UFEU-a. Kad se usluga povjerava poduzeću, logično je da mora biti definirana.

| (70) | Još od 2001. i Komunikacije o uslugama od općega gospodarskog interesa Komisija skreće pozornost na vezu između definicije povjeravanja te nužnosti i proporcionalnosti naknade za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a (18). U stavku 22. Komunikacije navodi se da „u svakom slučaju, za primjenu iznimke predviđene člankom 86. stavkom 2., misija pružanja javne usluge mora biti jasno definirana i izričito povjerena aktom javnog tijela ... Ta je obveza potrebna za osiguranje pravne sigurnosti i transparentnosti u odnosu na građane i nužna kako bi Komisija mogla obaviti procjenu proporcionalnosti.” Povjeravanje i definicija stoga su logičan preduvjet za sve smislene procjene proporcionalne razine svih naknada. Sudovi koji primjenjuju pravo Unije neprestano su naglašavali potrebu za jasnom definicijom obveza pružanja javne usluge za primjenu iznimke iz predmeta Altmark i članka 106. stavka 2. UFEU-a (19). |
| --- | --- |

(70)

Još od 2001. i Komunikacije o uslugama od općega gospodarskog interesa Komisija skreće pozornost na vezu između definicije povjeravanja te nužnosti i proporcionalnosti naknade za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a (18). U stavku 22. Komunikacije navodi se da „u svakom slučaju, za primjenu iznimke predviđene člankom 86. stavkom 2., misija pružanja javne usluge mora biti jasno definirana i izričito povjerena aktom javnog tijela ... Ta je obveza potrebna za osiguranje pravne sigurnosti i transparentnosti u odnosu na građane i nužna kako bi Komisija mogla obaviti procjenu proporcionalnosti.” Povjeravanje i definicija stoga su logičan preduvjet za sve smislene procjene proporcionalne razine svih naknada. Sudovi koji primjenjuju pravo Unije neprestano su naglašavali potrebu za jasnom definicijom obveza pružanja javne usluge za primjenu iznimke iz predmeta Altmark i članka 106. stavka 2. UFEU-a (19).

| (71) | Okvirom Zajednice iz 2005. za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga (20) potvrđuje se taj pristup. U stavku 8. Okvira navedeno je da se naknada za pružanje javnih usluga koja predstavlja potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni Okvirom. Točnije, ti uvjeti uključuju povjeravanje usluge od općega gospodarskog interesa jednim službenim aktom ili više njih, kojima se, među ostalim, precizno određuje priroda i trajanje obveza pružanja javne usluge, parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada (stavak 12. Okvira). |
| --- | --- |

(71)

Okvirom Zajednice iz 2005. za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga (20) potvrđuje se taj pristup. U stavku 8. Okvira navedeno je da se naknada za pružanje javnih usluga koja predstavlja potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni Okvirom. Točnije, ti uvjeti uključuju povjeravanje usluge od općega gospodarskog interesa jednim službenim aktom ili više njih, kojima se, među ostalim, precizno određuje priroda i trajanje obveza pružanja javne usluge, parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada (stavak 12. Okvira).

| (72) | U Komunikaciji Komisije iz 2011. o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa (21) navodi se i da usluga od općega gospodarskog interesa i obveze pružanja javnih usluga moraju unaprijed biti jasno definirane. Prema stavku 51. Komunikacije, „za primjenu članka 106. stavka 2. UFEU-a pružanje usluge od općega gospodarskog interesa mora biti povjereno jednom poduzeću ili više njih. Država stoga mora predmetnom poduzeću povjeriti posebnu zadaću. Isto tako, prvim kriterijem iz predmeta Altmark zahtijeva se da poduzeće ima obvezu pružanja javne usluge. Prema tome, za postupanje u skladu sa sudskom praksom u predmetu Altmark nužna je dodjela javne usluge kojom se definiraju obveze predmetnih poduzeća i tijela.” U stavku 52. navodi se da se zadaća pružanja javne usluge mora dodijeliti jednim aktom ili više njih, kojima se utvrđuje barem sadržaj i trajanje obveza pružanja javne usluge, poduzeće i, ovisno o slučaju, predmetno državno područje, priroda svih isključivih ili posebnih prava koja je tom poduzeću dodijelilo predmetno tijelo, parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. |
| --- | --- |

(72)

U Komunikaciji Komisije iz 2011. o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa (21) navodi se i da usluga od općega gospodarskog interesa i obveze pružanja javnih usluga moraju unaprijed biti jasno definirane. Prema stavku 51. Komunikacije, „za primjenu članka 106. stavka 2. UFEU-a pružanje usluge od općega gospodarskog interesa mora biti povjereno jednom poduzeću ili više njih. Država stoga mora predmetnom poduzeću povjeriti posebnu zadaću. Isto tako, prvim kriterijem iz predmeta Altmark zahtijeva se da poduzeće ima obvezu pružanja javne usluge. Prema tome, za postupanje u skladu sa sudskom praksom u predmetu Altmark nužna je dodjela javne usluge kojom se definiraju obveze predmetnih poduzeća i tijela.” U stavku 52. navodi se da se zadaća pružanja javne usluge mora dodijeliti jednim aktom ili više njih, kojima se utvrđuje barem sadržaj i trajanje obveza pružanja javne usluge, poduzeće i, ovisno o slučaju, predmetno državno područje, priroda svih isključivih ili posebnih prava koja je tom poduzeću dodijelilo predmetno tijelo, parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada.

| (73) | Međutim, talijanska tijela tvrde da je pristup Komisije pretjerano formalistički te da je društvu SO.G.A.S. zapravo povjerena usluga od općega gospodarskog interesa; u tom se slučaju uglavnom oslanjaju na dokumente datirane nakon datuma odobrenja predmetnih mjera. |
| --- | --- |

(73)

Međutim, talijanska tijela tvrde da je pristup Komisije pretjerano formalistički te da je društvu SO.G.A.S. zapravo povjerena usluga od općega gospodarskog interesa; u tom se slučaju uglavnom oslanjaju na dokumente datirane nakon datuma odobrenja predmetnih mjera.

| (74) | Prema mišljenju Italije, činjenica da je upravljanje zračnom lukom Stretto usluga od općega gospodarskog interesa može se utvrditi iz nekoliko regionalnih odluka kojima se upućuje na javni interes povezan s uslugama zračne luke i njihovu ključnu ulogu u gospodarskom razvoju regije. Međutim, u tim se regionalnim odlukama ne navode izričita definicija navodne usluge od općega gospodarskog interesa povjerene upravitelju zračne luke ni pravila kojima se uređuje naknada. Osim toga, predmetni akti doneseni su od 2007. nadalje, odnosno nakon navodnog početka pružanja usluga od općega gospodarskog interesa, odnosno nakon poslovanja zračne luke od 2004. do 2006. Italija Komisiji nije stavila na raspolaganje ni ostale dokumente o području primjene pretpostavljenih obveza pružanja javnih usluga nametnutih primatelju, s datumom prije 2004. |
| --- | --- |

(74)

Prema mišljenju Italije, činjenica da je upravljanje zračnom lukom Stretto usluga od općega gospodarskog interesa može se utvrditi iz nekoliko regionalnih odluka kojima se upućuje na javni interes povezan s uslugama zračne luke i njihovu ključnu ulogu u gospodarskom razvoju regije. Međutim, u tim se regionalnim odlukama ne navode izričita definicija navodne usluge od općega gospodarskog interesa povjerene upravitelju zračne luke ni pravila kojima se uređuje naknada. Osim toga, predmetni akti doneseni su od 2007. nadalje, odnosno nakon navodnog početka pružanja usluga od općega gospodarskog interesa, odnosno nakon poslovanja zračne luke od 2004. do 2006. Italija Komisiji nije stavila na raspolaganje ni ostale dokumente o području primjene pretpostavljenih obveza pružanja javnih usluga nametnutih primatelju, s datumom prije 2004.

| (75) | Stoga Komisija smatra da u ovom predmetu navodna usluga od općega gospodarskog interesa nije pravilno povjerena primatelju. |
| --- | --- |

(75)

Stoga Komisija smatra da u ovom predmetu navodna usluga od općega gospodarskog interesa nije pravilno povjerena primatelju.

| (76) | Komisija ne može prihvatiti tvrdnju talijanskih tijela da se za uslugu od općega gospodarskog interesa naknada može zakonito dodijeliti ako usluga nije ex ante definirana kao usluga od općega gospodarskog interesa i povjerena primatelju na toj osnovi. U tom bi slučaju države članice mogle slobodno ponovno ex post razmotriti potrebu za uvođenjem obveza pružanja javnih usluga po vlastitom nahođenju. Nakon što poduzeće ostvari gubitke od poslovanja, države članice mogle bi mu povjeriti obveze pružanja javne usluge i dodijeliti naknadu kao sredstvo potpore poduzeću, neovisno o ex ante ocjeni stvarne potrebe za pružanjem usluge od općeg interesa. Taj se pristup ne može uskladiti sa zahtjevom da se usluga od općega gospodarskog interesa poduzeću mora povjeriti službenim aktom ili više njih kojima se, među ostalim, utvrđuje priroda i trajanje obveza pružanja javne usluge, parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi potrebni za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Tvrdnja talijanskih tijela da su usluge zračne luke ključne za gospodarski razvoj regije nije dostatan dokaz da je usluga od općega gospodarskog interesa pravilno povjerena primatelju, jer obveze pružanja javnih usluga i pravila kojima se uređuje naknada nisu bili unaprijed transparentno definirani. |
| --- | --- |

(76)

Komisija ne može prihvatiti tvrdnju talijanskih tijela da se za uslugu od općega gospodarskog interesa naknada može zakonito dodijeliti ako usluga nije ex ante definirana kao usluga od općega gospodarskog interesa i povjerena primatelju na toj osnovi. U tom bi slučaju države članice mogle slobodno ponovno ex post razmotriti potrebu za uvođenjem obveza pružanja javnih usluga po vlastitom nahođenju. Nakon što poduzeće ostvari gubitke od poslovanja, države članice mogle bi mu povjeriti obveze pružanja javne usluge i dodijeliti naknadu kao sredstvo potpore poduzeću, neovisno o ex ante ocjeni stvarne potrebe za pružanjem usluge od općeg interesa. Taj se pristup ne može uskladiti sa zahtjevom da se usluga od općega gospodarskog interesa poduzeću mora povjeriti službenim aktom ili više njih kojima se, među ostalim, utvrđuje priroda i trajanje obveza pružanja javne usluge, parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi potrebni za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Tvrdnja talijanskih tijela da su usluge zračne luke ključne za gospodarski razvoj regije nije dostatan dokaz da je usluga od općega gospodarskog interesa pravilno povjerena primatelju, jer obveze pružanja javnih usluga i pravila kojima se uređuje naknada nisu bili unaprijed transparentno definirani.

| (77) | Osim toga, kad bi se postupilo prema tvrdnjama talijanskih tijela i uzelo u obzir da države članice mogu ex post povjeriti usluge od općega gospodarskog interesa, države članice koje su prekršile obveze obavješćivanja i mirovanja bile bi u povoljnijem položaju. Te države članice mogle bi tvrditi da je potpora nezakonito dodijeljena poduzeću zapravo bila potrebna za podmirivanje troškova pružanja javne usluge koju je slučajno pružao primatelj, ali bez njezina definiranja ili povjeravanja poduzeću unaprijed. Međutim, države članice koje namjeravaju ispuniti svoju obvezu obavješćivanja trebale bi jasno ex ante povjeriti i definirati uslugu od općega gospodarskog interesa, kako bi postupale u skladu s pravilima o uslugama od općega gospodarskog interesa i sudskom praksom u predmetu Altmark. |
| --- | --- |

(77)

Osim toga, kad bi se postupilo prema tvrdnjama talijanskih tijela i uzelo u obzir da države članice mogu ex post povjeriti usluge od općega gospodarskog interesa, države članice koje su prekršile obveze obavješćivanja i mirovanja bile bi u povoljnijem položaju. Te države članice mogle bi tvrditi da je potpora nezakonito dodijeljena poduzeću zapravo bila potrebna za podmirivanje troškova pružanja javne usluge koju je slučajno pružao primatelj, ali bez njezina definiranja ili povjeravanja poduzeću unaprijed. Međutim, države članice koje namjeravaju ispuniti svoju obvezu obavješćivanja trebale bi jasno ex ante povjeriti i definirati uslugu od općega gospodarskog interesa, kako bi postupale u skladu s pravilima o uslugama od općega gospodarskog interesa i sudskom praksom u predmetu Altmark.

| (78) | To bi bio poticaj državama članicama da ne prijave novu državnu potporu, što je u suprotnosti s uhodanim načelom da države članice koje ne prijavljuju državnu potporu ne mogu biti u povoljnijem položaju od država članica koje to čine (22). |
| --- | --- |

(78)

To bi bio poticaj državama članicama da ne prijave novu državnu potporu, što je u suprotnosti s uhodanim načelom da države članice koje ne prijavljuju državnu potporu ne mogu biti u povoljnijem položaju od država članica koje to čine (22).

| (79) | Ukratko, Komisija zaključuje da prvi kriterij iz predmeta Altmark nije ispunjen te smatra da nisu ispunjeni ni ostali kriteriji iz predmeta Altmark, zbog razloga navedenih u nastavku. |
| --- | --- |

(79)

Ukratko, Komisija zaključuje da prvi kriterij iz predmeta Altmark nije ispunjen te smatra da nisu ispunjeni ni ostali kriteriji iz predmeta Altmark, zbog razloga navedenih u nastavku.

7.1.2.2.   Drugi kriterij iz predmeta Altmark

| (80) | Parametri za izračun naknade nisu unaprijed utvrđeni. U aktima kojima se, prema tvrdnjama talijanskih tijela, povjeravaju usluge precizno se ne navode usluge koje primatelj mora pružati niti je uspostavljen mehanizam za dodjelu naknade za javnu zadaću koja mu je navodno povjerena. |
| --- | --- |

(80)

Parametri za izračun naknade nisu unaprijed utvrđeni. U aktima kojima se, prema tvrdnjama talijanskih tijela, povjeravaju usluge precizno se ne navode usluge koje primatelj mora pružati niti je uspostavljen mehanizam za dodjelu naknade za javnu zadaću koja mu je navodno povjerena.

7.1.2.3.   Treći kriterij iz predmeta Altmark

| (81) | U skladu s trećim kriterijem iz predmeta Altmark, naknada koja se dodjeljuje za ispunjivanje obveze pružanja javnih usluga ne smije premašiti iznos nužan za podmirivanje svih nastalih troškova ili njihova dijela, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza. |
| --- | --- |

(81)

U skladu s trećim kriterijem iz predmeta Altmark, naknada koja se dodjeljuje za ispunjivanje obveze pružanja javnih usluga ne smije premašiti iznos nužan za podmirivanje svih nastalih troškova ili njihova dijela, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjivanja tih obveza.

| (82) | Komisija ne može prihvatiti tvrdnju Italije da je zračnoj luci dodijeljeno samo javno financiranje potrebno za ispunjivanje obveza pružanja javnih usluga jer je financiranje bilo ograničeno na podmirivanje poslovnih gubitaka. Temeljno je načelo ocjene proporcionalnosti naknade da samo neto troškovi javnog operatora nastali pri ispunjivanju obveza pružanja javnih usluga mogu biti razlogom dodjele naknade. Bez jasne definicije obveza primatelja Komisija ne može nedvojbeno utvrditi koje je troškove potrebno uzeti u obzir pri izračunu naknade. |
| --- | --- |

(82)

Komisija ne može prihvatiti tvrdnju Italije da je zračnoj luci dodijeljeno samo javno financiranje potrebno za ispunjivanje obveza pružanja javnih usluga jer je financiranje bilo ograničeno na podmirivanje poslovnih gubitaka. Temeljno je načelo ocjene proporcionalnosti naknade da samo neto troškovi javnog operatora nastali pri ispunjivanju obveza pružanja javnih usluga mogu biti razlogom dodjele naknade. Bez jasne definicije obveza primatelja Komisija ne može nedvojbeno utvrditi koje je troškove potrebno uzeti u obzir pri izračunu naknade.

| (83) | Čak i kad bi se cjelokupno upravljanje zračnom lukom moglo smatrati uslugom od općega gospodarskog interesa, neke djelatnosti koje nisu izravno povezane s osnovnim djelatnostima, uključujući izgradnju, financiranje, upotrebu i najam zemljišta i objekata za urede, skladišta, hotele i industrijska poduzeća smještene unutar zračne luke te za trgovine, restorane i parkirališta, nisu obuhvaćene uslugom od općega gospodarskog interesa i zbog toga se ne mogu subvencionirati po pravilima o uslugama od općega gospodarskog interesa. Talijanska tijela nisu dostavila dokaze o nepostojanju subvencioniranja djelatnosti koje nisu izravno povezane s osnovnim djelatnostima zračne luke, kako se zahtijeva stavkom 34. i stavkom 53. točkom iv. Smjernica o zračnom prometu iz 2005. |
| --- | --- |

(83)

Čak i kad bi se cjelokupno upravljanje zračnom lukom moglo smatrati uslugom od općega gospodarskog interesa, neke djelatnosti koje nisu izravno povezane s osnovnim djelatnostima, uključujući izgradnju, financiranje, upotrebu i najam zemljišta i objekata za urede, skladišta, hotele i industrijska poduzeća smještene unutar zračne luke te za trgovine, restorane i parkirališta, nisu obuhvaćene uslugom od općega gospodarskog interesa i zbog toga se ne mogu subvencionirati po pravilima o uslugama od općega gospodarskog interesa. Talijanska tijela nisu dostavila dokaze o nepostojanju subvencioniranja djelatnosti koje nisu izravno povezane s osnovnim djelatnostima zračne luke, kako se zahtijeva stavkom 34. i stavkom 53. točkom iv. Smjernica o zračnom prometu iz 2005.

7.1.2.4.   Četvrti kriterij iz predmeta Altmark

| (84) | Prema četvrtom kriteriju iz predmeta Altmark, naknada se ne smatra potporom ako je ograničena na najmanji potrebni iznos. Smatra se da je taj kriterij ispunjen ako je primatelj naknade odabran u natječajnom postupku ili, u suprotnom, ako je naknada izračunana u usporedbi s troškovima učinkovitog poduzeća. |
| --- | --- |

(84)

Prema četvrtom kriteriju iz predmeta Altmark, naknada se ne smatra potporom ako je ograničena na najmanji potrebni iznos. Smatra se da je taj kriterij ispunjen ako je primatelj naknade odabran u natječajnom postupku ili, u suprotnom, ako je naknada izračunana u usporedbi s troškovima učinkovitog poduzeća.

| (85) | U ovom predmetu primatelj nije odabran u javnom natječajnom postupku niti je Italija dostavila Komisiji dokaze o tome da je razina naknade određena na osnovi analize troškova koje bi tipično poduzeće, dobro vođeno i na odgovarajući način opremljeno prijevoznim sredstvima kako bi moglo udovoljiti zahtjevima javne usluge, imalo pri ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit za njihovo ispunjivanje. Komisija stoga smatra da se ne može zaključiti da je javno financiranje o kojem je ovdje riječ određeno na temelju troškova učinkovitog poduzeća. |
| --- | --- |

(85)

U ovom predmetu primatelj nije odabran u javnom natječajnom postupku niti je Italija dostavila Komisiji dokaze o tome da je razina naknade određena na osnovi analize troškova koje bi tipično poduzeće, dobro vođeno i na odgovarajući način opremljeno prijevoznim sredstvima kako bi moglo udovoljiti zahtjevima javne usluge, imalo pri ispunjivanju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit za njihovo ispunjivanje. Komisija stoga smatra da se ne može zaključiti da je javno financiranje o kojem je ovdje riječ određeno na temelju troškova učinkovitog poduzeća.

| (86) | Posljedično, Komisija ne može utvrditi je li primatelj pružao usluge uz najniži trošku za zajednicu. |
| --- | --- |

(86)

Posljedično, Komisija ne može utvrditi je li primatelj pružao usluge uz najniži trošku za zajednicu.

| (87) | Komisija, radi cjelovitosti, primjećuje da je u tijeku istražnog postupka primatelj tvrdio da su mjere u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Iako je upravitelj zračne luke zabilježio gubitke, u velikoj se mjeri može pretpostaviti da bi poslovanje bilo profitabilno. |
| --- | --- |

(87)

Komisija, radi cjelovitosti, primjećuje da je u tijeku istražnog postupka primatelj tvrdio da su mjere u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Iako je upravitelj zračne luke zabilježio gubitke, u velikoj se mjeri može pretpostaviti da bi poslovanje bilo profitabilno.

| (88) | Komisija naglašava, suprotno tvrdnjama primatelja, kao prvo, da Italija tijekom istražnog postupka nije tvrdila da je država uložila sredstva u upravitelja zračne luke zbog očekivane profitabilnosti te je zapravo nastavila tvrditi da u ovom predmetu načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu nije primjenjivo (vidjeti stavak 49.). |
| --- | --- |

(88)

Komisija naglašava, suprotno tvrdnjama primatelja, kao prvo, da Italija tijekom istražnog postupka nije tvrdila da je država uložila sredstva u upravitelja zračne luke zbog očekivane profitabilnosti te je zapravo nastavila tvrditi da u ovom predmetu načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu nije primjenjivo (vidjeti stavak 49.).

| (89) | Kao drugo, za ocjenu na temelju načela ulagača u tržišnom gospodarstvu nužno je utvrditi bi li se u sličnim okolnostima privatni ulagač slično ponašao. Sud je smatrao da, iako ponašanje privatnog ulagača s kojim je potrebno usporediti ponašanje javnog ulagača koji nastoji ispuniti ciljeve gospodarske politike nije nužno ponašanje običnog ulagača koji nudi kapital s ciljem ostvarivanja dobiti u relativno kratkom roku, mora biti riječ barem o ponašanju privatnog holdinškog društva ili privatne grupe poduzeća koji slijede opću ili sektorsku strukturnu politiku i koji se vode izgledima u pogledu profitabilnosti u dugoročnijem razdoblju (23). Kako bi se ispitalo je li država usvojila ponašanje razboritog ulagača koji posluje u tržišnom gospodarstvu ili nije, nužno je razmotriti kontekst razdoblja tijekom kojeg su poduzete mjere financijske potpore radi procjene ekonomske opravdanosti ponašanja države te se dakle suzdržati od procjena na temelju kasnijih okolnosti (24). U skladu sa stalnom sudskom praksom, ako se država članica oslanja na načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu tijekom upravnog postupka, ona mora, u slučaju sumnje, nedvojbeno i na temelju objektivnih i provjerljivih dokaza utvrditi da se provedena mjera može pripisati državi u ulozi člana društva. Iz tih dokaza mora biti jasno vidljivo da je predmetna država članica, prije ili u tijeku dodjeljivanja ekonomske prednosti, donijela odluku o ulaganju u javno poduzeće putem mjere koja je stvarno provedena (25). |
| --- | --- |

(89)

Kao drugo, za ocjenu na temelju načela ulagača u tržišnom gospodarstvu nužno je utvrditi bi li se u sličnim okolnostima privatni ulagač slično ponašao. Sud je smatrao da, iako ponašanje privatnog ulagača s kojim je potrebno usporediti ponašanje javnog ulagača koji nastoji ispuniti ciljeve gospodarske politike nije nužno ponašanje običnog ulagača koji nudi kapital s ciljem ostvarivanja dobiti u relativno kratkom roku, mora biti riječ barem o ponašanju privatnog holdinškog društva ili privatne grupe poduzeća koji slijede opću ili sektorsku strukturnu politiku i koji se vode izgledima u pogledu profitabilnosti u dugoročnijem razdoblju (23). Kako bi se ispitalo je li država usvojila ponašanje razboritog ulagača koji posluje u tržišnom gospodarstvu ili nije, nužno je razmotriti kontekst razdoblja tijekom kojeg su poduzete mjere financijske potpore radi procjene ekonomske opravdanosti ponašanja države te se dakle suzdržati od procjena na temelju kasnijih okolnosti (24). U skladu sa stalnom sudskom praksom, ako se država članica oslanja na načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu tijekom upravnog postupka, ona mora, u slučaju sumnje, nedvojbeno i na temelju objektivnih i provjerljivih dokaza utvrditi da se provedena mjera može pripisati državi u ulozi člana društva. Iz tih dokaza mora biti jasno vidljivo da je predmetna država članica, prije ili u tijeku dodjeljivanja ekonomske prednosti, donijela odluku o ulaganju u javno poduzeće putem mjere koja je stvarno provedena (25).

| (90) | Komisija ne može prihvatiti tvrdnju primatelja da su mjere koje se ocjenjuju potaknute izgledima u pogledu profitabilnosti društva, kako je navedeno u poslovnom planu za povrat održivosti iz 2008., nakon što je o predmetnim mjerama donesena odluka. Komisija smatra da bi privatni ulagač svježim kapitalom dokapitalizirao društvo čiji je kapital pao ispod pravnog ograničenja, poput društva SO.G.A.S., samo ako bi u trenutku dokapitalizacije mogao očekivati povrat održivosti društva u razumnom roku. S obzirom na to da talijanska tijela ni društvo SO.G.A.S. nisu dostavili konkretne dokaze iz razdoblja poduzimanja mjera iz kojih je vidljivo da su javna tijela željela ulagati i da su mogla razumno očekivati dobit od svojeg ulaganja koja bi bila prihvatljiva privatnom ulagaču, te s obzirom na to da je Italija izričito potvrdila da se načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu u ovom predmetu ne primjenjuje, Komisija zaključuje da mjere nisu u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(90)

Komisija ne može prihvatiti tvrdnju primatelja da su mjere koje se ocjenjuju potaknute izgledima u pogledu profitabilnosti društva, kako je navedeno u poslovnom planu za povrat održivosti iz 2008., nakon što je o predmetnim mjerama donesena odluka. Komisija smatra da bi privatni ulagač svježim kapitalom dokapitalizirao društvo čiji je kapital pao ispod pravnog ograničenja, poput društva SO.G.A.S., samo ako bi u trenutku dokapitalizacije mogao očekivati povrat održivosti društva u razumnom roku. S obzirom na to da talijanska tijela ni društvo SO.G.A.S. nisu dostavili konkretne dokaze iz razdoblja poduzimanja mjera iz kojih je vidljivo da su javna tijela željela ulagati i da su mogla razumno očekivati dobit od svojeg ulaganja koja bi bila prihvatljiva privatnom ulagaču, te s obzirom na to da je Italija izričito potvrdila da se načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu u ovom predmetu ne primjenjuje, Komisija zaključuje da mjere nisu u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu.

7.1.2.5.   Zaključak

| (91) | Nalaz je Komisije da u ovom slučaju nije ispunjen ni jedan od četiri kriterija koje je Sud utvrdio u predmetu Altmark te da mjere nisu u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Posljedično, Komisija zaključuje da sporne mjere, odnosno dokapitalizacije za podmirivanje gubitaka društva SO.G.A.S. u 2004., 2005. i 2006. predstavljaju ekonomsku prednost u njegovu korist. |
| --- | --- |

(91)

Nalaz je Komisije da u ovom slučaju nije ispunjen ni jedan od četiri kriterija koje je Sud utvrdio u predmetu Altmark te da mjere nisu u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Posljedično, Komisija zaključuje da sporne mjere, odnosno dokapitalizacije za podmirivanje gubitaka društva SO.G.A.S. u 2004., 2005. i 2006. predstavljaju ekonomsku prednost u njegovu korist.

7.1.3.   Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu među državama članicama

| (92) | Kad je riječ o narušavanju tržišnog natjecanja, Italija naglašava da, prema Smjernicama o zračnom prometu iz 2005., „nije vjerojatno da će se financiranjem koje se dodjeljuje malim regionalnim zračnim lukama (kategorija D) narušiti tržišno natjecanje ili utjecati na trgovinu u mjeri suprotnoj zajedničkom interesu”. Međutim, ta se odredba odnosi na ocjenu spojivosti državne potpore na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a i njome se ne želi reći da javno financiranje malih zračnih luka ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. |
| --- | --- |

(92)

Kad je riječ o narušavanju tržišnog natjecanja, Italija naglašava da, prema Smjernicama o zračnom prometu iz 2005., „nije vjerojatno da će se financiranjem koje se dodjeljuje malim regionalnim zračnim lukama (kategorija D) narušiti tržišno natjecanje ili utjecati na trgovinu u mjeri suprotnoj zajedničkom interesu”. Međutim, ta se odredba odnosi na ocjenu spojivosti državne potpore na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a i njome se ne želi reći da javno financiranje malih zračnih luka ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1.

| (93) | Osim toga, u stavku 40. Smjernica o zračnom prometu iz 2005. navodi se i: „Osim tih općih pokazatelja, nije moguće utvrditi pravila kojima bi bili obuhvaćeni svi mogući slučajevi, posebno za zračne luke kategorija C i D. Zbog toga je sve mjere koje bi mogle činiti državnu potporu potrebno prijaviti kako bi se moglo ispitati njihov učinak na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama te, ovisno o slučaju, njihovu spojivost.” |
| --- | --- |

(93)

Osim toga, u stavku 40. Smjernica o zračnom prometu iz 2005. navodi se i: „Osim tih općih pokazatelja, nije moguće utvrditi pravila kojima bi bili obuhvaćeni svi mogući slučajevi, posebno za zračne luke kategorija C i D. Zbog toga je sve mjere koje bi mogle činiti državnu potporu potrebno prijaviti kako bi se moglo ispitati njihov učinak na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama te, ovisno o slučaju, njihovu spojivost.”

| (94) | Zračna luka Stretto nalazi se na južnom dijelu talijanskog poluotoka i jedna je od tri zračne luke u regiji Kalabrija. Broj putnika u zračnoj luci uvijek je bio manji od milijuna (26). U trenutku stupanja na snagu mjera koje su predmet ispitivanja za potrebe Smjernica o zračnom prometu iz 2005. zračna luka imala je kategoriju D, „male regionalne zračne luke”. Međutim, broj putnika u zračnoj luci udvostručio se od 2004. do 2012. |
| --- | --- |

(94)

Zračna luka Stretto nalazi se na južnom dijelu talijanskog poluotoka i jedna je od tri zračne luke u regiji Kalabrija. Broj putnika u zračnoj luci uvijek je bio manji od milijuna (26). U trenutku stupanja na snagu mjera koje su predmet ispitivanja za potrebe Smjernica o zračnom prometu iz 2005. zračna luka imala je kategoriju D, „male regionalne zračne luke”. Međutim, broj putnika u zračnoj luci udvostručio se od 2004. do 2012.

| (95) | Tržište usluga upravljanja zračnim lukama i njihovog poslovanja, uključujući male zračne luke, otvoreno je za tržišno natjecanje u kojem sudjeluju brojna privatna i javna poduzeća diljem Unije. Na to upućuje činjenica da je Italija namjeravala djelomično privatizirati zračnu luku Stretto i da je u tu svrhu u 2007. objavila poziv na podnošenje ponuda u kojem su mogla sudjelovati poduzeća svih država članica EU-a (vidjeti stavak 32.). Javno financiranje upravitelja zračne luke moglo bi tako narušiti tržišno natjecanje na tržištu usluga upravljanja infrastrukturom zračne luke i njezina poslovanja. Osim toga, zračne luke mogu se međusobno natjecati u privlačenju prometa čak i ako imaju različita gravitacijska područja. U određenoj mjeri i za neke putnike različita se odredišta mogu zamijeniti. Stoga se javnim financiranjem zračnih luka može narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu na tržištu zračnog prijevoza diljem Unije. |
| --- | --- |

(95)

Tržište usluga upravljanja zračnim lukama i njihovog poslovanja, uključujući male zračne luke, otvoreno je za tržišno natjecanje u kojem sudjeluju brojna privatna i javna poduzeća diljem Unije. Na to upućuje činjenica da je Italija namjeravala djelomično privatizirati zračnu luku Stretto i da je u tu svrhu u 2007. objavila poziv na podnošenje ponuda u kojem su mogla sudjelovati poduzeća svih država članica EU-a (vidjeti stavak 32.). Javno financiranje upravitelja zračne luke moglo bi tako narušiti tržišno natjecanje na tržištu usluga upravljanja infrastrukturom zračne luke i njezina poslovanja. Osim toga, zračne luke mogu se međusobno natjecati u privlačenju prometa čak i ako imaju različita gravitacijska područja. U određenoj mjeri i za neke putnike različita se odredišta mogu zamijeniti. Stoga se javnim financiranjem zračnih luka može narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu na tržištu zračnog prijevoza diljem Unije.

| (96) | U predmetnom se razdoblju iz zračne luke Stretto promet odvijao uglavnom na domaćim linijama i na dvije međunarodne – Pariz i Malta – a zahvaljujući dobivenim sredstvima zračna se luka uspjela održati na tržištu i znatno proširiti poslovanje pa Komisija prema tome smatra da se predmetnim mjerama moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(96)

U predmetnom se razdoblju iz zračne luke Stretto promet odvijao uglavnom na domaćim linijama i na dvije međunarodne – Pariz i Malta – a zahvaljujući dobivenim sredstvima zračna se luka uspjela održati na tržištu i znatno proširiti poslovanje pa Komisija prema tome smatra da se predmetnim mjerama moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

7.1.4.   Zaključak o postojanju potpore

| (97) | Komisija zaključuje da dokapitalizacije društva SO.G.A.S. koje su proveli javni članovi društva radi podmirivanja gubitaka koje je društvo ostvarilo u 2004., 2005. i 2006. čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(97)

Komisija zaključuje da dokapitalizacije društva SO.G.A.S. koje su proveli javni članovi društva radi podmirivanja gubitaka koje je društvo ostvarilo u 2004., 2005. i 2006. čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.2.   Zakonitost potpore

| (98) | Mjere koje su predmet istražnog postupka stupile su na snagu prije službenog odobrenja Komisije, iz čega slijedi da Italija nije postupila u skladu s obvezom mirovanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(98)

Mjere koje su predmet istražnog postupka stupile su na snagu prije službenog odobrenja Komisije, iz čega slijedi da Italija nije postupila u skladu s obvezom mirovanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a.

7.3.   Spojivost potpore

7.3.1.   Spojivost potpore na temelju pravila o uslugama od općega gospodarskog interesa

| (99) | Društvo SO.G.A.S. tvrdi da je potpora spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(99)

Društvo SO.G.A.S. tvrdi da je potpora spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a.

| (100) | Člankom 106. stavkom 2. predviđeno je: „Poduzeća kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa ili koja su po svojoj naravi monopoli koji ostvaruju prihod podliježu pravilima sadržanima u Ugovorima, i to u mjeri u kojoj primjena takvih pravila ne sprječava, de iure ili de facto, obavljanje posebnih zadaća koje su im povjerene. Na razvoj trgovine ne smije se utjecati u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno interesima Unije.” |
| --- | --- |

(100)

Člankom 106. stavkom 2. predviđeno je: „Poduzeća kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa ili koja su po svojoj naravi monopoli koji ostvaruju prihod podliježu pravilima sadržanima u Ugovorima, i to u mjeri u kojoj primjena takvih pravila ne sprječava, de iure ili de facto, obavljanje posebnih zadaća koje su im povjerene. Na razvoj trgovine ne smije se utjecati u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno interesima Unije.”

| (101) | Tim je člankom predviđena iznimka od zabrane državne potpore iz članka 107. UFEU-a u mjeri u kojoj je potpora nužna i proporcionalna za osiguranje pružanja usluge od općega gospodarskog interesa prema prihvatljivim ekonomskim uvjetima. Na temelju članka 106. stavka 3., zadatak je Komisije osigurati primjenu tog članka, među ostalim, utvrđivanjem uvjeta u kojima smatra da su kriteriji nužnosti i proporcionalnosti ispunjeni. |
| --- | --- |

(101)

Tim je člankom predviđena iznimka od zabrane državne potpore iz članka 107. UFEU-a u mjeri u kojoj je potpora nužna i proporcionalna za osiguranje pružanja usluge od općega gospodarskog interesa prema prihvatljivim ekonomskim uvjetima. Na temelju članka 106. stavka 3., zadatak je Komisije osigurati primjenu tog članka, među ostalim, utvrđivanjem uvjeta u kojima smatra da su kriteriji nužnosti i proporcionalnosti ispunjeni.

| (102) | Prije 31. siječnja 2012. politika Komisije za primjenu iznimke iz članka 106. stavka 2. UFEU-a bila je utvrđena Okvirom Zajednice za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga („Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2005.”) (27) i Odlukom 2005/842/EZ. |
| --- | --- |

(102)

Prije 31. siječnja 2012. politika Komisije za primjenu iznimke iz članka 106. stavka 2. UFEU-a bila je utvrđena Okvirom Zajednice za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga („Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2005.”) (27) i Odlukom 2005/842/EZ.

| (103) | Novi paket povezan s uslugama od općega gospodarskog interesa stupio je na snagu 31. siječnja 2012. i uključivao je Okvir Europske unije za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga („Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.”) (28) i Odluku Komisije 2012/21/EU (29). |
| --- | --- |

(103)

Novi paket povezan s uslugama od općega gospodarskog interesa stupio je na snagu 31. siječnja 2012. i uključivao je Okvir Europske unije za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga („Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.”) (28) i Odluku Komisije 2012/21/EU (29).

7.3.1.1.   Spojivost na temelju Odluke 2005/842/EZ

| (104) | Mjere su poduzete u lipnju 2004., lipnju 2005. i prosincu 2007. Primatelj tvrdi da su mjere Odlukom 2005/842/EZ bile izuzete od zahtjeva za prijavu. |
| --- | --- |

(104)

Mjere su poduzete u lipnju 2004., lipnju 2005. i prosincu 2007. Primatelj tvrdi da su mjere Odlukom 2005/842/EZ bile izuzete od zahtjeva za prijavu.

| (105) | Odlukom 2005/842/EZ utvrđeno je da su državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju poduzećima u vezi s uslugama od općega gospodarskog interesa spojive ako ispunjuju uvjete utvrđene Odlukom. Točnije, Odlukom je utvrđeno da su državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga spojive u slučaju zračnih luka i. u kojima godišnji broj putnika ne premašuje milijun; ili ii. koje su tijekom dviju financijskih godina prije dodjele usluge od općega gospodarskog interesa ostvarivale godišnji promet prije oporezivanja manji od 100 milijuna EUR ako primaju godišnju naknadu za predmetnu uslugu manju od 30 milijuna EUR (30). |
| --- | --- |

(105)

Odlukom 2005/842/EZ utvrđeno je da su državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju poduzećima u vezi s uslugama od općega gospodarskog interesa spojive ako ispunjuju uvjete utvrđene Odlukom. Točnije, Odlukom je utvrđeno da su državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga spojive u slučaju zračnih luka i. u kojima godišnji broj putnika ne premašuje milijun; ili ii. koje su tijekom dviju financijskih godina prije dodjele usluge od općega gospodarskog interesa ostvarivale godišnji promet prije oporezivanja manji od 100 milijuna EUR ako primaju godišnju naknadu za predmetnu uslugu manju od 30 milijuna EUR (30).

| (106) | Odluka 2005/842/EZ primjenjivala se isključivo na potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga u vezi sa stvarnim uslugama od općega gospodarskog interesa. Kako bi se smatrala iznimkom, naknada za pružanje javnih usluga za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa mora ispunjivati i detaljne uvjete utvrđene člancima 4., 5. i 6. Odluke (31). |
| --- | --- |

(106)

Odluka 2005/842/EZ primjenjivala se isključivo na potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga u vezi sa stvarnim uslugama od općega gospodarskog interesa. Kako bi se smatrala iznimkom, naknada za pružanje javnih usluga za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa mora ispunjivati i detaljne uvjete utvrđene člancima 4., 5. i 6. Odluke (31).

| (107) | Člankom 4. Odluke 2005/842/EZ zahtijeva se da se usluga od općega gospodarskog interesa poduzeću mora povjeriti službenim aktom ili više njih kojima se, među ostalim, utvrđuje priroda i trajanje obveza pružanja javne usluge, parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi potrebni za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Člankom 5. Odluke utvrđeno je da iznos naknade ne smije premašivati iznos nužan za pokrivanje troškova koji su nastali pri ispunjivanju obveza pružanja javne usluge, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit. Konačno, člankom 6. Odluke od država članica zahtijeva se da provode redovne provjere kako bi osigurale da se poduzećima ne dodjeljuje naknada koja premašuje iznos utvrđen u skladu s člankom 5. |
| --- | --- |

(107)

Člankom 4. Odluke 2005/842/EZ zahtijeva se da se usluga od općega gospodarskog interesa poduzeću mora povjeriti službenim aktom ili više njih kojima se, među ostalim, utvrđuje priroda i trajanje obveza pružanja javne usluge, parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade te mehanizmi potrebni za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Člankom 5. Odluke utvrđeno je da iznos naknade ne smije premašivati iznos nužan za pokrivanje troškova koji su nastali pri ispunjivanju obveza pružanja javne usluge, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit. Konačno, člankom 6. Odluke od država članica zahtijeva se da provode redovne provjere kako bi osigurale da se poduzećima ne dodjeljuje naknada koja premašuje iznos utvrđen u skladu s člankom 5.

| (108) | Zbog razloga iz odjeljka 7.1.2.1., nalaz je Komisije da ni primatelj ni talijanska tijela nisu dokazali da su društvu SO.G.A.S. povjerene jasno definirane obveze pružanja javnih usluga. Nisu dokazali ni da su aktima o navodnom povjeravanju usluge na koje se oslanjaju utvrđeni parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade ni mehanizmi za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Stoga zahtjevi iz članaka 4., 5. i 6. Odluke 2005/842/EZ koji se odnose na sadržaj akata o povjeravanju nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

(108)

Zbog razloga iz odjeljka 7.1.2.1., nalaz je Komisije da ni primatelj ni talijanska tijela nisu dokazali da su društvu SO.G.A.S. povjerene jasno definirane obveze pružanja javnih usluga. Nisu dokazali ni da su aktima o navodnom povjeravanju usluge na koje se oslanjaju utvrđeni parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade ni mehanizmi za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Stoga zahtjevi iz članaka 4., 5. i 6. Odluke 2005/842/EZ koji se odnose na sadržaj akata o povjeravanju nisu ispunjeni.

| (109) | Komisija zato smatra da sredstva za podmirivanje gubitaka upravitelja zračne luke Stretto nisu spojiva s unutarnjim tržištem niti izuzeta od zahtjeva za prijavu na temelju Odluke 2005/842/EZ. |
| --- | --- |

(109)

Komisija zato smatra da sredstva za podmirivanje gubitaka upravitelja zračne luke Stretto nisu spojiva s unutarnjim tržištem niti izuzeta od zahtjeva za prijavu na temelju Odluke 2005/842/EZ.

| (110) | Isto tako, bez jasne definicije obveza pružanja javne usluge nametnutih društvu SO.G.A.S. mjera se ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem i izuzetom od zahtjeva za prethodnu prijavu na temelju članka 10. točke (b) Odluke 2012/21/EU. Komisija je zato razmatrala može li se mjera smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju stavka 69. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011., u skladu s kojim „načela utvrđena ovom Komunikacijom Komisija primjenjuje na nezakonitu potporu o kojoj odlučuje nakon 31. siječnja 2012. čak i ako je potpora dodijeljena prije tog datuma”. |
| --- | --- |

(110)

Isto tako, bez jasne definicije obveza pružanja javne usluge nametnutih društvu SO.G.A.S. mjera se ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem i izuzetom od zahtjeva za prethodnu prijavu na temelju članka 10. točke (b) Odluke 2012/21/EU. Komisija je zato razmatrala može li se mjera smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju stavka 69. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011., u skladu s kojim „načela utvrđena ovom Komunikacijom Komisija primjenjuje na nezakonitu potporu o kojoj odlučuje nakon 31. siječnja 2012. čak i ako je potpora dodijeljena prije tog datuma”.

7.3.1.2.   Spojivost na temelju Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.

| (111) | Stavkom 16. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. utvrđeni su zahtjevi na temelju kojih se usluga od općega gospodarskog interesa može smatrati valjano povjerenom. Stavkom 16. točkom (a) utvrđeno je da se u aktu o povjeravanju usluge mora navesti sadržaj i trajanje obveza pružanja javne usluge. Stoga se, zbog istih razloga koji su već navedeni u odjeljku 7.1.2.1., predmetne mjere potpore ne mogu smatrati spojivima na temelju Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. Točnije, cjelokupno upravljanje zračnom lukom nije jasno povjereno primatelju kao usluga od općega gospodarskog interesa. Komisiji nisu dostavljeni nikakvi pravni dokumenti kojima se unaprijed jasno definira usluga od općega gospodarskog interesa povjerena primatelju ili pravo primatelja na naknadu. Komisiji nisu dostavljeni nikakvi dokazi o postupanju u skladu sa stavcima 17. i 18. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. |
| --- | --- |

(111)

Stavkom 16. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. utvrđeni su zahtjevi na temelju kojih se usluga od općega gospodarskog interesa može smatrati valjano povjerenom. Stavkom 16. točkom (a) utvrđeno je da se u aktu o povjeravanju usluge mora navesti sadržaj i trajanje obveza pružanja javne usluge. Stoga se, zbog istih razloga koji su već navedeni u odjeljku 7.1.2.1., predmetne mjere potpore ne mogu smatrati spojivima na temelju Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. Točnije, cjelokupno upravljanje zračnom lukom nije jasno povjereno primatelju kao usluga od općega gospodarskog interesa. Komisiji nisu dostavljeni nikakvi pravni dokumenti kojima se unaprijed jasno definira usluga od općega gospodarskog interesa povjerena primatelju ili pravo primatelja na naknadu. Komisiji nisu dostavljeni nikakvi dokazi o postupanju u skladu sa stavcima 17. i 18. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011.

| (112) | Komisija stoga smatra da se mjera potpore koja se istražuje ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(112)

Komisija stoga smatra da se mjera potpore koja se istražuje ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a.

| (113) | Komisija bi, radi cjelovitosti, naglasila da se, u skladu sa stavkom 9. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011., naknada za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa koja se dodjeljuje poduzećima u teškoćama mora ocjenjivati na temelju Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (dalje u tekstu „Smjernice o sanaciji i restrukturiranju”). |
| --- | --- |

(113)

Komisija bi, radi cjelovitosti, naglasila da se, u skladu sa stavkom 9. Okvira za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011., naknada za pružanje usluge od općega gospodarskog interesa koja se dodjeljuje poduzećima u teškoćama mora ocjenjivati na temelju Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (dalje u tekstu „Smjernice o sanaciji i restrukturiranju”).

| (114) | Tijekom ranijih faza predmeta Italija je tvrdila da je društvo SO.G.A.S. poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju. Međutim, Italija je tvrdila i da mjere koje se ocjenjuju nisu dio plana restrukturiranja i da taj plan ne postoji. Stoga je Komisija je u odluci o pokretanju postupka smatrala da se mjere ne mogu smatrati spojivima sa Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju. |
| --- | --- |

(114)

Tijekom ranijih faza predmeta Italija je tvrdila da je društvo SO.G.A.S. poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju. Međutim, Italija je tvrdila i da mjere koje se ocjenjuju nisu dio plana restrukturiranja i da taj plan ne postoji. Stoga je Komisija je u odluci o pokretanju postupka smatrala da se mjere ne mogu smatrati spojivima sa Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju.

| (115) | Tijekom službenoga istražnog postupka Italija više nije tvrdila da je upravitelj zračne luke bio u teškoćama u trenutku poduzimanja mjera te da se potpora zato može smatrati spojivom na temelju Smjernica o sanaciji i restrukturiranju. |
| --- | --- |

(115)

Tijekom službenoga istražnog postupka Italija više nije tvrdila da je upravitelj zračne luke bio u teškoćama u trenutku poduzimanja mjera te da se potpora zato može smatrati spojivom na temelju Smjernica o sanaciji i restrukturiranju.

| (116) | Komisija stoga nema dokaza na temelju kojih bi mogla ocijeniti spojivost mjera na temelju Smjernica o sanaciji i restrukturiranju pa ih zato ne može proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem na tom temelju. |
| --- | --- |

(116)

Komisija stoga nema dokaza na temelju kojih bi mogla ocijeniti spojivost mjera na temelju Smjernica o sanaciji i restrukturiranju pa ih zato ne može proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem na tom temelju.

7.3.2.   Spojivost na temelju novih smjernica o zračnom prometu

| (117) | Komisija je 31. ožujka 2014. donijela komunikaciju kojom se utvrđuju smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima („nove smjernice o zračnom prometu”) (32). Nove smjernice o zračnom prometu primjenjuju se na operativne potpore dodijeljene zračnim lukama prije 31. ožujka 2014. |
| --- | --- |

(117)

Komisija je 31. ožujka 2014. donijela komunikaciju kojom se utvrđuju smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima („nove smjernice o zračnom prometu”) (32). Nove smjernice o zračnom prometu primjenjuju se na operativne potpore dodijeljene zračnim lukama prije 31. ožujka 2014.

| (118) | Operativne potpore dodijeljene prije stupanja na snagu novih smjernica o zračnom prometu mogu se proglasiti spojivima u punom iznosu nepodmirenih troškova poslovanja ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  — | doprinos dobro definiranom cilju od općeg interesa: taj je uvjet ispunjen ako se, među ostalim, potporom povećava mobilnost građana EU-a i povezanost regija ili olakšava regionalni razvoj (33), |
| --- | --- | --- |

(118)

Operativne potpore dodijeljene prije stupanja na snagu novih smjernica o zračnom prometu mogu se proglasiti spojivima u punom iznosu nepodmirenih troškova poslovanja ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

—

doprinos dobro definiranom cilju od općeg interesa: taj je uvjet ispunjen ako se, među ostalim, potporom povećava mobilnost građana EU-a i povezanost regija ili olakšava regionalni razvoj (33),

| — | potreba za državnom intervencijom: potpora bi trebala biti usmjerena na situacije u kojima potpora može donijeti materijalno poboljšanje koje tržište ne može ostvariti samo po sebi (34), |
| --- | --- |

—

potreba za državnom intervencijom: potpora bi trebala biti usmjerena na situacije u kojima potpora može donijeti materijalno poboljšanje koje tržište ne može ostvariti samo po sebi (34),

| — | postojanje učinka poticaja: ovaj je uvjet ispunjen ako postoji vjerojatnost da bi u nedostatku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa razina gospodarske aktivnosti predmetne zračne luke bila znatno smanjena (35), |
| --- | --- |

—

postojanje učinka poticaja: ovaj je uvjet ispunjen ako postoji vjerojatnost da bi u nedostatku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa razina gospodarske aktivnosti predmetne zračne luke bila znatno smanjena (35),

| — | proporcionalnost iznosa potpore (potpora ograničena na najmanji potreban iznos): kako bi bile proporcionalne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na najmanji iznos potreban za provođenje aktivnosti za koju se potpora dodjeljuje (36), |
| --- | --- |

—

proporcionalnost iznosa potpore (potpora ograničena na najmanji potreban iznos): kako bi bile proporcionalne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na najmanji iznos potreban za provođenje aktivnosti za koju se potpora dodjeljuje (36),

| — | izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu (37). |
| --- | --- |

—

izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu (37).

| (119) | Prema mišljenju talijanskih tijela, regija Kalabrija suočena je s ozbiljnim teškoćama zbog zabačenog zemljopisnog položaja i nedovoljno razvijene mobilnosti tereta, koja je uglavnom posljedica nedostatka odgovarajuće infrastrukture. Italija je tvrdila da su mjere koje su predmet ispitivanja dio većeg projekta poboljšanja prometne mreže u Kalabriji. Zahvaljujući mjerama, društvo SO.G.A.S. moglo bi unaprijediti infrastrukturu i usluge koje nudi zračna luka u smislu nove regionalne strategije čiji je cilj poboljšanje prometne mreže i jamstvo boljeg pristupa regiji. |
| --- | --- |

(119)

Prema mišljenju talijanskih tijela, regija Kalabrija suočena je s ozbiljnim teškoćama zbog zabačenog zemljopisnog položaja i nedovoljno razvijene mobilnosti tereta, koja je uglavnom posljedica nedostatka odgovarajuće infrastrukture. Italija je tvrdila da su mjere koje su predmet ispitivanja dio većeg projekta poboljšanja prometne mreže u Kalabriji. Zahvaljujući mjerama, društvo SO.G.A.S. moglo bi unaprijediti infrastrukturu i usluge koje nudi zračna luka u smislu nove regionalne strategije čiji je cilj poboljšanje prometne mreže i jamstvo boljeg pristupa regiji.

| (120) | Prema tome, Komisija smatra da je operativna potpora dodijeljena društvu SO.G.A.S. pridonijela postizanju cilja od zajedničkog interesa zbog poboljšanja pristupačnosti, povezanosti i regionalnog razvoja putem razvoja sigurne i pouzdane infrastrukture za zračni promet. |
| --- | --- |

(120)

Prema tome, Komisija smatra da je operativna potpora dodijeljena društvu SO.G.A.S. pridonijela postizanju cilja od zajedničkog interesa zbog poboljšanja pristupačnosti, povezanosti i regionalnog razvoja putem razvoja sigurne i pouzdane infrastrukture za zračni promet.

| (121) | U skladu s novim smjernicama o zračnom prometu, manje zračne luke mogu imati poteškoće pri osiguravanju financijskih sredstava za svoje poslovanje bez javnog financiranja. U stavku 118. novih smjernica o zračnom prometu navodi se da zračne luke s godišnjim brojem putnika manjim od 700 000 mogu, u znatnoj mjeri, imati teškoće pri podmirivanju svojih troškova poslovanja. Broj putnika u zračnoj luci Stretto uvijek je manji od 700 000. Komisija stoga smatra da je potpora bila nužna u smislu omogućavanja poboljšanja povezanosti regije Kalabrija koju samo tržište ne bi omogućilo. |
| --- | --- |

(121)

U skladu s novim smjernicama o zračnom prometu, manje zračne luke mogu imati poteškoće pri osiguravanju financijskih sredstava za svoje poslovanje bez javnog financiranja. U stavku 118. novih smjernica o zračnom prometu navodi se da zračne luke s godišnjim brojem putnika manjim od 700 000 mogu, u znatnoj mjeri, imati teškoće pri podmirivanju svojih troškova poslovanja. Broj putnika u zračnoj luci Stretto uvijek je manji od 700 000. Komisija stoga smatra da je potpora bila nužna u smislu omogućavanja poboljšanja povezanosti regije Kalabrija koju samo tržište ne bi omogućilo.

| (122) | Bez potpore, poslovanje zračne luke znatno bi se smanjilo, ako ne i prekinulo u potpunosti. Istodobno, potpora nije premašila iznos potreban za podmirivanje poslovnih gubitaka pa, posljedično, nije premašila najmanji iznos potreban za provođenje aktivnosti za koju se potpora dodjeljuje. |
| --- | --- |

(122)

Bez potpore, poslovanje zračne luke znatno bi se smanjilo, ako ne i prekinulo u potpunosti. Istodobno, potpora nije premašila iznos potreban za podmirivanje poslovnih gubitaka pa, posljedično, nije premašila najmanji iznos potreban za provođenje aktivnosti za koju se potpora dodjeljuje.

| (123) | Unutar istoga gravitacijskog područja ne nalazi se nijedna druga zračna luka (38): kako je prethodno navedeno, najbliža je zračna luka udaljena više od 130 km. Osim toga, Italija je potvrdila da je infrastruktura zračne luke na raspolaganju svim zračnim prijevoznicima po nediskriminirajućim uvjetima. Ni u informacijama kojima raspolaže Komisija ni u primjedbama zainteresiranih strana tijekom istražnog postupka nigdje nije navedeno da je postojala diskriminacija u pogledu pristupa infrastrukturi. |
| --- | --- |

(123)

Unutar istoga gravitacijskog područja ne nalazi se nijedna druga zračna luka (38): kako je prethodno navedeno, najbliža je zračna luka udaljena više od 130 km. Osim toga, Italija je potvrdila da je infrastruktura zračne luke na raspolaganju svim zračnim prijevoznicima po nediskriminirajućim uvjetima. Ni u informacijama kojima raspolaže Komisija ni u primjedbama zainteresiranih strana tijekom istražnog postupka nigdje nije navedeno da je postojala diskriminacija u pogledu pristupa infrastrukturi.

| (124) | Komisija zaključuje da su ispunjeni uvjeti za spojivost utvrđeni novim smjernicama o zračnom prometu. |
| --- | --- |

(124)

Komisija zaključuje da su ispunjeni uvjeti za spojivost utvrđeni novim smjernicama o zračnom prometu.

7.3.3.   Zaključak o spojivosti potpore

| (125) | Komisija zaključuje da je prijavljena mjera potpore spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(125)

Komisija zaključuje da je prijavljena mjera potpore spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a.

| (126) | Taj je nalaz donijela na temelju pravila o državnim potporama i ne dovodeći u pitanje primjenu ostalih odredbi prava EU-a, poput zakonodavstva EU-a u području zaštite okoliša. |
| --- | --- |

(126)

Taj je nalaz donijela na temelju pravila o državnim potporama i ne dovodeći u pitanje primjenu ostalih odredbi prava EU-a, poput zakonodavstva EU-a u području zaštite okoliša.

8.   ZAKLJUČCI

| (127) | Nalaz je Komisije da je Italija nezakonito provela predmetnu potporu, čime je prekršila članak 108. stavak 3. UFEU-a. Međutim, Komisija je u smislu prethodno navedene ocjene odlučila da neće uložiti prigovore na potporu jer je potpora spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a i s novim smjernicama o zračnom prometu, |
| --- | --- |

(127)

Nalaz je Komisije da je Italija nezakonito provela predmetnu potporu, čime je prekršila članak 108. stavak 3. UFEU-a. Međutim, Komisija je u smislu prethodno navedene ocjene odlučila da neće uložiti prigovore na potporu jer je potpora spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a i s novim smjernicama o zračnom prometu,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora koju je Italija dodijelila društvu SO.G.A.S. SpA za upravljanje zračnom lukom Stretto u iznosu od 6 392 847 EUR spojiva je s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Talijanskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. lipnja 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  SL C 292, 28.10.2010., str. 30.

1

(2)  Vidjeti bilješku 1.

2

(3)  Prema javno dostupnim podacima.

3

(4)  SL C 312, 9.12.2005., str. 1., stavci 53. – 63.

4

(5)  SL C 244, 1.10.2004., str. 2.

5

(6)  SL C 54, 4.3.2006., str. 13.

6

(7)  Ente Nazionale per l'Aviazione Civile.

7

(8)  Odluka Komisije 2005/842/EZ od 28. studenoga 2005. o primjeni članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa (SL L 312, 29.11.2005., str. 67.).

8

(9)  Presuda Europskog suda u predmetu C-280/00 Altmark [2003.] ECR I-7747.

9

Altmark

(10)  Presuda Općeg suda u objedinjenim predmetima T-443 i T-455/08 Freistaat Sachsen i ostali protiv Komisije [2011.] ECR II-1311.

10

Freistaat Sachsen i ostali

Komisije

(11)  Presuda Suda u predmetu 248/84 Njemačka protiv Komisije [1987.] ECR 4013; presuda Općeg suda u objedinjenim predmetima T-267/08 i T-279/08 Région Nord-Pas-de-Calais i Communauté d'agglomération du Douaisis protiv Komisije [2011.] ECR II-0000, stavak 108.

11

Njemačka

Komisije

Région Nord-Pas-de-Calais i Communauté d'agglomération du Douaisis

Komisije

(12)  Presuda Suda u predmetu C-301/87 Francuska protiv Komisije [1990.] ECR I-307, stavak 41.

12

Francuska

Komisije

(13)  Zapažanja talijanskih tijela tijekom službenog istražnog postupka u pogledu mjera koje su predmet ispitivanja razlikuju se od tvrdnji koje su iznijela prije odluke Komisije o pokretanju službenoga istražnog postupka. Točnije, Komisija je u odluci o pokretanju postupka izjavila da je Italija potvrdila da društvu SO.G.A.S. nije službeno povjereno pružanje usluge od općega gospodarskog interesa pa se zbog toga spojivost spornih mjera ne može ocijeniti prema pravilima o takvim uslugama. Tijekom istražnog postupka Italija je tvrdila da je društvu SO.G.A.S. zapravo povjereno pružanje usluge od općega gospodarskog interesa te da su mjere koje Komisija analizira činile zakonitu naknadu za pružanje javne usluge.

13

(14)  Predmet C-280/00 [2003.] ECR I-7747.

14

(15)  Komunikacija Komisije: Okvir Europske unije za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga (SL C 8, 11.1.2012., stavak 47.).

15

(16)  Predmet 127/73 Belgische Radio en Televisie protiv SABAM and Fonior [1974.] ECR 313, stavci 19. i 20.; predmet 66/86 Ahmed Saeed Flugreisen and Silver Line Reisebüro protiv Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs [1989.] ECR 803, stavci od 55. do 57.; predmet 7/82 GVL protv Komisije [1983.] ECR 483; predmet 172/80 Züchner protiv Bayerische Vereinsbank [1981.] ECR 2021.

16

Belgische Radio en Televisie

SABAM and Fonior

Ahmed Saeed Flugreisen and Silver Line Reisebüro

Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs

GVL

Komisije

Züchner

Bayerische Vereinsbank

(17)  Točka 5.1. radnog dokumenta službi Komisije od 20. studenoga 2007.„Često postavljana pitanja o Odluci Komisije od 28. studenoga 2005. o primjeni članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa, i okvira Zajednice za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga – dokument u prilogu Komunikaciji o 'uslugama od općeg interesa, uključujući socijalne usluge od općeg interesa: nova europska obveza”, dostupnog na: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007SC1516:EN:HTML.

17

(18)  Komunikacija Komisije o uslugama od općeg interesa u Europi („Komunikacija o uslugama od općega gospodarskog interesa”) (SL C 17, 19.1.2001., str. 4.).

18

(19)  Predmet C-280/00 Altmark [2003.] ECR I-7747, stavak 87.; predmet T-137/10 CBI protiv Komisije, 7. studenoga 2012., o kojem izvješće još nije podneseno, stavci 97. i 98.

19

Altmark

CBI

Komisije

(20)  SL C 297, 29.11.2005., str. 4.

20

(21)  SL C 8, 11.1.2012., str. 4.

21

(22)  Predmet 301/87 Francuska protiv Komisije [1990.] ECR 307, stavak 11.; objedinjeni predmeti T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 do 607/97, T-1/98, T-3/98 do 6/98 i T-2323/98 Alzetta Mauro i ostali protiv Komisije [2000.] ECR II-2319, stavak 79., uz daljnja upućivanja; objedinjeni predmeti T-394/08, T-408/08, T-453/08 i T-454/08 Regione autonoma della Sardegna i ostali protiv Komisije, 20. rujna 2011., o kojima izvješće još nije podneseno, stavak 91.

22

Francuska

Komisije

Alzetta Mauro i ostali

Komisije

Regione autonoma della Sardegna i ostali

Komisije

(23)  Vidjeti posebno objedinjene predmete C-278/92, C-279/92 i C-280/92 Španjolska protiv Komisije [1994.] ECR I-4103, stavci od 20. do 22.

23

Španjolska

Komisije

(24)  Presuda u predmetu Stardust Marine, stavak 71.

24

Stardust Marine

(25)  Vidjeti predmet C-124/10 P Komisija protiv EDF-a, stavci 82. i 83. te objedinjene predmete T-268/08 i T-281/08 Pokrajina Burgenland (Austrija) i Austrija protiv Komisije, stavak 155.

25

Komisija

EDF-a

Pokrajina Burgenland (Austrija) i Austrija

Komisije

(26)  Javni podaci.

26

(27)  SL C 297, 29.11.2005.

27

(28)  SL C 8, 11.1.2012.

28

(29)  Odluka Komisije 2012/21/EU od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa (SL L 7, 11.1.2012., str. 3.).

29

(30)  Članak 2. stavak 1. točka (a).

30

(31)  Za datume stupanja na snagu, a posebno primjenu članka 4. točaka (c), (d) i (e) te članka 6. vidjeti članak 10. Odluke.

31

(32)  SL C 99, 4.4.2014., str. 3.

32

(33)  Stavci 137. i 113. novih smjernica o zračnom prometu.

33

(34)  Stavci 137. i 116. novih smjernica o zračnom prometu.

34

(35)  Stavci 137. i 124. novih smjernica o zračnom prometu.

35

(36)  Stavci 137. i 125. novih smjernica o zračnom prometu.

36

(37)  Stavci 137. i 131. novih smjernica o zračnom prometu.

37

(38)  „Gravitacijsko područje zračne luke” definirano je novim smjernicama o zračnom prometu kao geografska granica tržišta koja je u pravilu utvrđena na približno 100 km ili 60 minuta vožnje automobilom, autobusom, vlakom ili brzim vlakom.

38

---

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/115 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/115

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 19. prosinca 2014.

o određenim zaštitnim mjerama u vezi s visokopatogenom influencom ptica podtipa H5N8 u Njemačkoj

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 10261)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

(2014/945/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Influenca ptica zarazna je virusna bolest ptica, uključujući perad. Zarazu domaće peradi virusom influence ptica uzrokuju dva glavna oblika te bolesti koji se razlikuju po svojoj virulenciji. Niskopatogeni oblik načelno izaziva samo blage simptome, dok visokopatogeni oblik uzrokuje visoke stope smrtnosti kod većine vrsta peradi. Ta bolest može ozbiljno utjecati na profitabilnost peradarstva. |
| --- | --- |

(1)

Influenca ptica zarazna je virusna bolest ptica, uključujući perad. Zarazu domaće peradi virusom influence ptica uzrokuju dva glavna oblika te bolesti koji se razlikuju po svojoj virulenciji. Niskopatogeni oblik načelno izaziva samo blage simptome, dok visokopatogeni oblik uzrokuje visoke stope smrtnosti kod većine vrsta peradi. Ta bolest može ozbiljno utjecati na profitabilnost peradarstva.

| (2) | Influenca ptica pojavljuje se uglavnom kod ptica, ali u određenim okolnostima zaraziti se može i čovjek iako je rizik općenito vrlo nizak. |
| --- | --- |

(2)

Influenca ptica pojavljuje se uglavnom kod ptica, ali u određenim okolnostima zaraziti se može i čovjek iako je rizik općenito vrlo nizak.

| (3) | U slučaju izbijanja influence ptica postoji opasnost da se uzročnik bolesti proširi na druga gospodarstva na kojima se drži perad ili druge ptice koje se drže u zatočeništvu. Kao posljedica toga može se proširiti iz jedne države članice u druge države članice ili u treće zemlje putem trgovine živim pticama ili njihovim proizvodima. |
| --- | --- |

(3)

U slučaju izbijanja influence ptica postoji opasnost da se uzročnik bolesti proširi na druga gospodarstva na kojima se drži perad ili druge ptice koje se drže u zatočeništvu. Kao posljedica toga može se proširiti iz jedne države članice u druge države članice ili u treće zemlje putem trgovine živim pticama ili njihovim proizvodima.

| (4) | Direktivom Vijeća 2005/94/EZ (3) utvrđuju se određene preventivne mjere u vezi s nadzorom i ranim otkrivanjem influence ptica te minimalne mjere kontrole koje se primjenjuju u slučaju izbijanja te bolesti kod peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu. Tom se Direktivom osigurava utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja u slučaju izbijanja visokopatogene influence ptica. |
| --- | --- |

(4)

Direktivom Vijeća 2005/94/EZ (3) utvrđuju se određene preventivne mjere u vezi s nadzorom i ranim otkrivanjem influence ptica te minimalne mjere kontrole koje se primjenjuju u slučaju izbijanja te bolesti kod peradi ili drugih ptica koje se drže u zatočeništvu. Tom se Direktivom osigurava utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja u slučaju izbijanja visokopatogene influence ptica.

| (5) | Njemačka je obavijestila Komisiju o izbijanju visokopatogene influence ptica podtipa H5N8 na svojem državnom području na gospodarstvu na kojem se drži perad te je odmah provela potrebne mjere u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, uključujući utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja koja bi trebalo definirati u dijelovima A i B Priloga ovoj Odluci. |
| --- | --- |

(5)

Njemačka je obavijestila Komisiju o izbijanju visokopatogene influence ptica podtipa H5N8 na svojem državnom području na gospodarstvu na kojem se drži perad te je odmah provela potrebne mjere u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, uključujući utvrđivanje zaraženih i ugroženih područja koja bi trebalo definirati u dijelovima A i B Priloga ovoj Odluci.

| (6) | Komisija je u suradnji s Njemačkom ispitala te mjere i uvjerila se da su granice zaraženih i ugroženih područja koja su utvrdila nadležna tijela u toj državi članici na dovoljnoj udaljenosti od gospodarstva na kojem je potvrđeno izbijanje bolesti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je u suradnji s Njemačkom ispitala te mjere i uvjerila se da su granice zaraženih i ugroženih područja koja su utvrdila nadležna tijela u toj državi članici na dovoljnoj udaljenosti od gospodarstva na kojem je potvrđeno izbijanje bolesti.

| (7) | Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjegle neopravdane prepreke trgovini koje nameću treće zemlje, potrebno je hitno odrediti zaražena i ugrožena područja utvrđena u vezi s visokopatogenom influencom ptica u Njemačkoj na razini Unije. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjegle neopravdane prepreke trgovini koje nameću treće zemlje, potrebno je hitno odrediti zaražena i ugrožena područja utvrđena u vezi s visokopatogenom influencom ptica u Njemačkoj na razini Unije.

| (8) | U skladu s time u ovoj Odluci trebalo bi utvrditi zaražena i ugrožena područja u Njemačkoj gdje se primjenjuju mjere za kontrolu zdravlja životinja utvrđene Direktivom 2005/94/EZ te vrijeme trajanja regionalizacije. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s time u ovoj Odluci trebalo bi utvrditi zaražena i ugrožena područja u Njemačkoj gdje se primjenjuju mjere za kontrolu zdravlja životinja utvrđene Direktivom 2005/94/EZ te vrijeme trajanja regionalizacije.

| (9) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Njemačka osigurava da zaražena i ugrožena područja utvrđena u skladu s člankom 16. stavkom 1. Direktive 2005/94/EZ obuhvaćaju najmanje područja navedena u dijelovima A i B Priloga ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2014.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

1

(2)  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

2

(3)  Direktiva Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice u vezi s kontrolom influence ptica i o stavljanju izvan snage Direktive 92/40/EEZ (SL L 10, 14.1.2006., str. 16.).

3

---

PRILOG

DIO A

Zaraženo područje kako je utvrđeno u članku 1.:

| ISO kôd države | Država članica | Oznaka
  (ako je dostupno) | Naziv | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 29. Direktive 2005/94/EZ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Njemačka | Poštanski broj | Područje obuhvaća: | 9. siječnja 2015. |
| | | 26676


  Barßel | U općini Barßel, okrug Cloppenburg, Donja Saska:

  Od križanja željezničke pruge s istočnom granicom općine Barßel slijedeći granicu te općine u smjeru juga, zatim zapada i sjevera do željezničke pruge Elisabethfehn i od tamo duž željezničke pruge u smjeru istoka do ishodišne točke na križanju željezničke pruge s istočnom granicom općine. | |
| | | 26689


  Apen


  26188


  Edewecht | U općinama Apen i Edewecht, okrug Ammerland, Donja Saska:

  Od križanja granice okruga s Kortemoorstraße, Kortemoorstraße, Hübscher Berg, Lohorster Straße, Wittenberger Straße, Edewechter Straße, Rothenmethen, Kanalstraße, Am Voßbarg, poljski put između „Am Voßbarg” i „Am Jagen”, Am Jagen, Edewechter Straße, Ocholter Straße, Nordloher Straße, željeznička pruga smjer Barßel do granice okruga slijedeći tu granicu u smjeru jugoistoka do križanja između granice okruga i Kortenmoorstraße.
  Zaraženo područje obuhvaća peradarska gospodarstva s obje strane svake ulice koja graniči s tim područjem. | |

ISO kôd države

Država članica

Oznaka

(ako je dostupno)

Naziv

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 29. Direktive 2005/94/EZ

DE

Njemačka

Poštanski broj

Područje obuhvaća:

9. siječnja 2015.

26676

Barßel

U općini Barßel, okrug Cloppenburg, Donja Saska:

Od križanja željezničke pruge s istočnom granicom općine Barßel slijedeći granicu te općine u smjeru juga, zatim zapada i sjevera do željezničke pruge Elisabethfehn i od tamo duž željezničke pruge u smjeru istoka do ishodišne točke na križanju željezničke pruge s istočnom granicom općine.

26689

Apen

26188

Edewecht

U općinama Apen i Edewecht, okrug Ammerland, Donja Saska:

Od križanja granice okruga s Kortemoorstraße, Kortemoorstraße, Hübscher Berg, Lohorster Straße, Wittenberger Straße, Edewechter Straße, Rothenmethen, Kanalstraße, Am Voßbarg, poljski put između „Am Voßbarg” i „Am Jagen”, Am Jagen, Edewechter Straße, Ocholter Straße, Nordloher Straße, željeznička pruga smjer Barßel do granice okruga slijedeći tu granicu u smjeru jugoistoka do križanja između granice okruga i Kortenmoorstraße.

Zaraženo područje obuhvaća peradarska gospodarstva s obje strane svake ulice koja graniči s tim područjem.

DIO B

Ugroženo područje kako je utvrđeno u članku 1.:

| ISO kôd države | Država članica | Oznaka
  (ako je dostupno) | Naziv | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 31. Direktive 2005/94/EZ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Njemačka | Poštanski broj | Područje obuhvaća: | 18. siječnja 2015. |
| | | 26676


  Barßel


  26683


  Saterland


  26169


  Friesoythe | U okrugu Cloppenburg, Donja Saska:

  Od križanja B 401 s B 72 u smjeru sjevera duž B 72 do granice okruga, zatim duž te granice u smjeru istoka i jugoistoka do L831 kod Edewechterdamm, a od tamo duž L 831 (Altenoyther Straße) u smjeru jugozapada do Lahe-Ableiter, nastaviti u smjeru sjeverozapada do Buchweizendamm, zatim uzduž slijedeći Ringstraße, Zum Kellerdamm, Vitusstraße, An der Mehrenkamper Schule, Mehrenkamper Straße i Lindenweg do K 297 (Schwaneburger Straße) pa duž nje u smjeru sjeverozapada do B 401 i duž nje u smjeru zapada do ishodišne točke na križanju B 401 s B 72. | |
| | | 26689


  Apen


  26160


  Bad Zwischenahn


  26188


  Edewecht


  26655


  Westerstede | U općinama Apen, Bad Zwischenahn, Edewecht i gradu Westerstede, okrug Ammerland, Donja Saska:

  Od križanja granice okruga i Edamer Straße, Edamer Straße Hauptstraße, Auf der Loge, Zur Loge, Lienenweg, Zur Tonkuhle, Burgfelder Straße, Wischenweg, Querensteder Straße, Langer Damm, An den Feldkämpen, Pollerweg, Ocholter Straße, Westerstede Straße, Steegenweg, Rostruper Straße, Rüschendamm, Torsholter Hauptstraße, Südholter Straße, Westersteder Straße, Westerloyer Straße, Strohen, In der Loge, Buernstreet, Am Damm, Moorweg, Plackenweg, Ihausener Straße, Eibenstraße, Eichenstraße, Klauhörner Straße, Am Kanal, Aper Straße, Stahlwerkstraße, Ginsterweg, Am Uhlenmeer, Grüner Weg, Südgeorgsfehner Straße, Schmuggelpadd, Wasserzug Bitsche odnosno granica okruga, Hauptstraße, duž granice okruga u smjeru jugoistoka do križanja granice okruga i Edamer Straße.
  Ugroženo područje obuhvaća peradarska gospodarstva s obje strane svake ulice koja graniči s tim područjem. | |
| | | 26847


  Detern | U općini Jümme, dio Detern, okrug Leer, Donja Saska:

  Na ishodišnoj točki granice okruga Cloppenburg-Leer na B72 u visini Ubbehausen u smjeru sjevera na uglu „Borgsweg” i „Lieneweg” nastaviti u smjeru sjevera na „Deelenweg” i nastaviti tim smjerom do „Handwiserweg”. Nastaviti u smjeru sjeveroistoka do „Barger Straße” i dalje u smjeru sjevera do ulice „Am Barger Schöpfswerkstief”.
  Nastaviti tom ulicom prvo u smjeru istoka pa sjevera do ulice „Fennen” i potom slijedeći tu ulicu u smjeru sjevera do ulice „Zur Wassermühle”.
  U smjeru sjevera preko Jümme duž Aper Tief u visini „Französischer Weg” na „Osterstraße”. Od tamo prema granici okruga do Ammerland i nastaviti do ishodišne točke kod Ubbehausen. | |

ISO kôd države

Država članica

Oznaka

(ako je dostupno)

Naziv

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 31. Direktive 2005/94/EZ

DE

Njemačka

Poštanski broj

Područje obuhvaća:

18. siječnja 2015.

26676

Barßel

26683

Saterland

26169

Friesoythe

U okrugu Cloppenburg, Donja Saska:

Od križanja B 401 s B 72 u smjeru sjevera duž B 72 do granice okruga, zatim duž te granice u smjeru istoka i jugoistoka do L831 kod Edewechterdamm, a od tamo duž L 831 (Altenoyther Straße) u smjeru jugozapada do Lahe-Ableiter, nastaviti u smjeru sjeverozapada do Buchweizendamm, zatim uzduž slijedeći Ringstraße, Zum Kellerdamm, Vitusstraße, An der Mehrenkamper Schule, Mehrenkamper Straße i Lindenweg do K 297 (Schwaneburger Straße) pa duž nje u smjeru sjeverozapada do B 401 i duž nje u smjeru zapada do ishodišne točke na križanju B 401 s B 72.

26689

Apen

26160

Bad Zwischenahn

26188

Edewecht

26655

Westerstede

U općinama Apen, Bad Zwischenahn, Edewecht i gradu Westerstede, okrug Ammerland, Donja Saska:

Od križanja granice okruga i Edamer Straße, Edamer Straße Hauptstraße, Auf der Loge, Zur Loge, Lienenweg, Zur Tonkuhle, Burgfelder Straße, Wischenweg, Querensteder Straße, Langer Damm, An den Feldkämpen, Pollerweg, Ocholter Straße, Westerstede Straße, Steegenweg, Rostruper Straße, Rüschendamm, Torsholter Hauptstraße, Südholter Straße, Westersteder Straße, Westerloyer Straße, Strohen, In der Loge, Buernstreet, Am Damm, Moorweg, Plackenweg, Ihausener Straße, Eibenstraße, Eichenstraße, Klauhörner Straße, Am Kanal, Aper Straße, Stahlwerkstraße, Ginsterweg, Am Uhlenmeer, Grüner Weg, Südgeorgsfehner Straße, Schmuggelpadd, Wasserzug Bitsche odnosno granica okruga, Hauptstraße, duž granice okruga u smjeru jugoistoka do križanja granice okruga i Edamer Straße.

Ugroženo područje obuhvaća peradarska gospodarstva s obje strane svake ulice koja graniči s tim područjem.

26847

Detern

U općini Jümme, dio Detern, okrug Leer, Donja Saska:

Na ishodišnoj točki granice okruga Cloppenburg-Leer na B72 u visini Ubbehausen u smjeru sjevera na uglu „Borgsweg” i „Lieneweg” nastaviti u smjeru sjevera na „Deelenweg” i nastaviti tim smjerom do „Handwiserweg”. Nastaviti u smjeru sjeveroistoka do „Barger Straße” i dalje u smjeru sjevera do ulice „Am Barger Schöpfswerkstief”.

Nastaviti tom ulicom prvo u smjeru istoka pa sjevera do ulice „Fennen” i potom slijedeći tu ulicu u smjeru sjevera do ulice „Zur Wassermühle”.

U smjeru sjevera preko Jümme duž Aper Tief u visini „Französischer Weg” na „Osterstraße”. Od tamo prema granici okruga do Ammerland i nastaviti do ishodišne točke kod Ubbehausen.

---

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/119 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/119

---

ODLUKA br. 1/2014 VIJEĆA ZA STABILIZACIJU I PRIDRUŽIVANJE EU-A I SRBIJE

od 17. prosinca 2014.

o zamjeni Protokola 3. uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načina administrativne suradnje

(2014/946/EU)

VIJEĆE ZA STABILIZACIJU I PRIDRUŽIVANJE EU-a I SRBIJE,

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane, potpisan u Luxembourgu 29. travnja 2008. (1), a posebno njegov članak 44.,

uzimajući u obzir Protokol 3. uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane, o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načina administrativne suradnje,

budući da:

| (1) | U članku 44. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane („Sporazum”) upućuje se na Protokol 3. o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načina administrativne suradnje („Protokol 3.”), kojim se utvrđuju pravila o podrijetlu i predviđa kumulacija podrijetla između Unije, Srbije, Turske i bilo koje druge zemlje ili državnog područja koje sudjeluje u procesu stabilizacije i pridruživanja Unije. |
| --- | --- |

(1)

U članku 44. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane („Sporazum”) upućuje se na Protokol 3. o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načina administrativne suradnje („Protokol 3.”), kojim se utvrđuju pravila o podrijetlu i predviđa kumulacija podrijetla između Unije, Srbije, Turske i bilo koje druge zemlje ili državnog područja koje sudjeluje u procesu stabilizacije i pridruživanja Unije.

| (2) | Člankom 39. Protokola 3. predviđa se da Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje uspostavljeno člankom 119. Sporazuma može odlučiti izmijeniti odredbe tog Protokola. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 39. Protokola 3. predviđa se da Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje uspostavljeno člankom 119. Sporazuma može odlučiti izmijeniti odredbe tog Protokola.

| (3) | Regionalnom konvencijom o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu (2) („Konvencija”), protokole o pravilima podrijetla koji su na snazi u državama paneuromediteranskog područja nastoji se zamijeniti jedinstvenim pravnim aktom. Srbija i ostali sudionici procesa stabilizacije i pridruživanja sa zapadnog Balkana pozvani su da se pridruže sustavu paneuropske dijagonalne kumulacije podrijetla utvrđenom Solunskim programom koji je podržalo Europsko vijeće u lipnju 2003. Odlukom Euro-mediteranske ministarske konferencije od listopada 2007. pozvani su da pristupe Konvenciji. |
| --- | --- |

(3)

Regionalnom konvencijom o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu (2) („Konvencija”), protokole o pravilima podrijetla koji su na snazi u državama paneuromediteranskog područja nastoji se zamijeniti jedinstvenim pravnim aktom. Srbija i ostali sudionici procesa stabilizacije i pridruživanja sa zapadnog Balkana pozvani su da se pridruže sustavu paneuropske dijagonalne kumulacije podrijetla utvrđenom Solunskim programom koji je podržalo Europsko vijeće u lipnju 2003. Odlukom Euro-mediteranske ministarske konferencije od listopada 2007. pozvani su da pristupe Konvenciji.

| (4) | Unija i Srbija potpisale su Konvenciju 15. lipnja 2011. odnosno 12. studenoga 2012. |
| --- | --- |

(4)

Unija i Srbija potpisale su Konvenciju 15. lipnja 2011. odnosno 12. studenoga 2012.

| (5) | Unija i Srbija dostavile su depozitaru Konvencije svoje isprave o prihvatu 26. ožujka 2012. odnosno 1. srpnja 2013. Stoga je, primjenom članka 10. stavka 3. Konvencije, Konvencija stupila na snagu 1. svibnja 2012. za Uniju i 1. rujna 2013. za Srbiju. |
| --- | --- |

(5)

Unija i Srbija dostavile su depozitaru Konvencije svoje isprave o prihvatu 26. ožujka 2012. odnosno 1. srpnja 2013. Stoga je, primjenom članka 10. stavka 3. Konvencije, Konvencija stupila na snagu 1. svibnja 2012. za Uniju i 1. rujna 2013. za Srbiju.

| (6) | Ako prijelaz na Konvenciju nije istodoban za sve ugovorne stranke u zoni kumulacije, to ne bi smjelo dovesti do manje povoljnog položaja u usporedbi s ranijim položajem u okviru Protokola 3. |
| --- | --- |

(6)

Ako prijelaz na Konvenciju nije istodoban za sve ugovorne stranke u zoni kumulacije, to ne bi smjelo dovesti do manje povoljnog položaja u usporedbi s ranijim položajem u okviru Protokola 3.

| (7) | Protokol 3. trebalo bi stoga zamijeniti novim protokolom koji uključuje upućivanje na Konvenciju, |
| --- | --- |

(7)

Protokol 3. trebalo bi stoga zamijeniti novim protokolom koji uključuje upućivanje na Konvenciju,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Protokol 3. uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane, o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Primjenjuje se od 1. veljače 2015.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2014.

Za Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje

Predsjednica

J. JOKSIMOVIĆ

---

(1)  SL L 278, 18.10.2013., str. 16.

1

(2)  SL L 54, 26.2.2013., str. 4.

2

---

PRILOG

Protokol 3.

o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje

Članak 1.

Primjenjiva pravila o podrijetlu

Za potrebe provedbe ovog Sporazuma primjenjuju se Dodatak I. i odgovarajuće odredbe Dodatka II. Regionalnoj konvenciji o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu (1) („Konvencija”).

Sva upućivanja na „odgovarajući Sporazum” u Dodatku I. i u odgovarajućim odredbama Dodatka II. Konvenciji smatraju se upućivanjima na ovaj Sporazum.

Članak 2.

Rješavanje sporova

Sporovi o postupcima provjere iz članka 32. Dodatka I. Konvenciji, koji se ne mogu riješiti između carinskih tijela koja traže provjeru i carinskih tijela odgovornih za provedbu provjere, podnose se Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje.

U svakom slučaju rješavanje sporova između uvoznika i carinskih tijela zemlje uvoznice provodi se na temelju zakonodavstva te zemlje.

Članak 3.

Izmjene Protokola

Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje može donijeti odluku o izmjeni ovog Protokola.

Članak 4.

Povlačenje iz Konvencije

1.   Ako Europska unija ili Srbija depozitaru konvencije dostave pismenu obavijest o svojoj namjeri povlačenja iz Konvencije u skladu s njezinim člankom 9., Europska unija i Srbija odmah započinju pregovore o pravilima o podrijetlu radi provedbe ovog Sporazuma.

2.   Do stupanja na snagu novoutvrđenih pravila o podrijetlu na ovaj Sporazum i dalje se primjenjuju pravila o podrijetlu iz Dodatka I. i, po potrebi, odgovarajuće odredbe Dodatka II. Konvenciji koji su primjenjivi u trenutku povlačenja. Međutim od trenutka povlačenja smatra se da je pravilima o podrijetlu iz Dodatka I. i, po potrebi, odgovarajućim odredbama Dodatka II. Konvenciji dopuštena dvostrana kumulacija samo između Europske unije i Srbije.

Članak 5.

Prijelazne odredbe – kumulacija

1.   Neovisno o članku 3. Dodatka I. Konvenciji, pravila o kumulaciji utvrđena člancima 3. i 4. Protokola 3. uz ovaj Sporazum, kako je usvojen od strane Europske unije i Srbije u trenutku sklapanja Sporazuma (2), i dalje se primjenjuju između stranaka ovog Sporazuma dok Konvencija ne postane primjenjiva za sve ugovorne stranke Konvencije navedene u tim člancima.

2.   Neovisno o članku 16. stavku 5. i članku 21. stavku 3. Dodatka I. Konvenciji, ako kumulacija uključuje samo države EFTA-e, Farske otoke, Europsku uniju, Tursku i sudionike procesa stabilizacije i pridruživanja, dokaz podrijetla može biti potvrda o prometu robe EUR.1 ili izjava o podrijetlu.

---

(1)  SL L 54, 26.2.2013., str. 4.

(2)  SL L 278, 18.10.2013., str. 16.

---

| 23.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 367/122 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 367/122

---

ODLUKA br. 1/2014 ZAJEDNIČKOG ODBORA OSNOVANOG NA TEMELJU SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE ZAJEDNICE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA, S JEDNE STRANE, I ŠVICARSKE KONFEDERACIJE, S DRUGE STRANE, O SLOBODNOM KRETANJU OSOBA

od 28. studenoga 2014.

o izmjeni Priloga II. tom Sporazumu o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti

(2014/947/EU)

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba (1) („Sporazum”), a posebno njegove članke 14. i 18.,

budući da:

| (1) | Sporazum je potpisan 21. lipnja 1999. i stupio je na snagu 1. lipnja 2002. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum je potpisan 21. lipnja 1999. i stupio je na snagu 1. lipnja 2002.

| (2) | Prilog II. Sporazumu o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti zamijenjen je Odlukom br. 1/2012 Zajedničkog odbora od 31. ožujka 2012. (2). |
| --- | --- |

(2)

Prilog II. Sporazumu o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti zamijenjen je Odlukom br. 1/2012 Zajedničkog odbora od 31. ožujka 2012. (2).

| (3) | Prilog II. Sporazumu trebalo bi ažurirati kako bi se uzeli u obzir novi pravni akti zakonodavstva Europske unije koji su od tada stupili na snagu, posebno izmjene Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4) provedene Uredbom Komisije (EU) br. 1244/2010 (5), Uredbom (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2012 (7). |
| --- | --- |

(3)

Prilog II. Sporazumu trebalo bi ažurirati kako bi se uzeli u obzir novi pravni akti zakonodavstva Europske unije koji su od tada stupili na snagu, posebno izmjene Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4) provedene Uredbom Komisije (EU) br. 1244/2010 (5), Uredbom (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2012 (7).

| (4) | Trebalo bi u obzir uzeti odluke i preporuke koje je Administrativna komisija za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti donijela radi provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 i Uredbe (EZ) br. 987/2009 nakon stupanja na snagu Odluke br. 1/2012 Zajedničkog odbora. |
| --- | --- |

(4)

Trebalo bi u obzir uzeti odluke i preporuke koje je Administrativna komisija za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti donijela radi provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 i Uredbe (EZ) br. 987/2009 nakon stupanja na snagu Odluke br. 1/2012 Zajedničkog odbora.

| (5) | Prilog II. Sporazumu trebalo bi ažurirati u skladu s izmjenama relevantnih pravnih akata Europske unije, |
| --- | --- |

(5)

Prilog II. Sporazumu trebalo bi ažurirati u skladu s izmjenama relevantnih pravnih akata Europske unije,

ODLUČIO JE:

Članak 1.

Prilog II. Sporazumu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba („Sporazum”) mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka sastavljena je na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca nakon njezina donošenja od strane Zajedničkog odbora.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. studenoga 2014.

Za Zajednički odbor

Predsjednik

Mario GATTIKER

---

(1)  SL L 114, 30.4.2002., str. 6.

1

(2)  SL L 103, 13.4.2012., str. 51.

2

(3)  Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (SL L 166, 30.4.2004., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (SL L 284, 30.10.2009., str. 1.).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) br. 1244/2010 od 9. prosinca 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (SL L 338, 22.12.2010., str. 35.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (SL L 149, 8.6.2012., str. 4.).

6

(7)  Uredba Komisije (EU) br. 1224/2012 od 18. prosinca 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (SL L 349, 19.12.2012., str. 45.).

7

---

PRILOG

Prilog II. Sporazumu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba mijenja se kako slijedi:

| 1. | U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 1., riječi „kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 988/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti i određivanju sadržaja njezinih Priloga (1)” zamjenjuju se sljedećim:
  „kako je izmijenjena:






  — | Uredbom (EZ) br. 988/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i o utvrđivanju sadržaja njezinih priloga (2); |
| --- | --- | --- |

1.

U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 1., riječi „kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 988/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti i određivanju sadržaja njezinih Priloga (1)” zamjenjuju se sljedećim:

„kako je izmijenjena:

—

Uredbom (EZ) br. 988/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i o utvrđivanju sadržaja njezinih priloga (2);

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 1244/2010 od 9. prosinca 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (3); |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 1244/2010 od 9. prosinca 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (3);

| — | Uredbom (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (4); |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (4);

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2012 od 18. prosinca 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (5). |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2012 od 18. prosinca 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (5).

(2)  SL L 284, 30.10.2009., str. 43."

(3)  SL L 338, 22.12.2010., str. 35."

(4)  SL L 149, 8.6.2012., str. 4."

(5)  SL L 349, 19.12.2012., str. 45.”"

| 2. | U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 1., pod naslovom „Za potrebe ovog Sporazuma, Uredba (EZ) br. 883/2004 prilagođava se kako slijedi:”, unos pod slovom h, točka 1. riječi „Savezni zakon o dodatnim davanjima od 19. ožujka 1965.” zamjenjuju se sljedećim:
  „Savezni zakon o dodatnim davanjima od 6. listopada 2006.”. |
| --- | --- |

2.

U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 1., pod naslovom „Za potrebe ovog Sporazuma, Uredba (EZ) br. 883/2004 prilagođava se kako slijedi:”, unos pod slovom h, točka 1. riječi „Savezni zakon o dodatnim davanjima od 19. ožujka 1965.” zamjenjuju se sljedećim:

„Savezni zakon o dodatnim davanjima od 6. listopada 2006.”.

| 3. | U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 2., nakon riječi „Uredba (EZ) br. 987/2009 od Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (6)” umeće se sljedeće:
  „kako je izmijenjena:






  — | Uredbom Komisije (EU) br. 1244/2010 od 9. prosinca 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (7); |
| --- | --- | --- |

3.

U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 2., nakon riječi „Uredba (EZ) br. 987/2009 od Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (6)” umeće se sljedeće:

„kako je izmijenjena:

—

Uredbom Komisije (EU) br. 1244/2010 od 9. prosinca 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (7);

| — | Uredbom (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (8); |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (8);

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2012 od 18. prosinca 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (9). |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2012 od 18. prosinca 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (9).

(7)  SL L 338, 22.12.2010., str. 35."

(8)  SL L 149, 8.6.2012., str. 4."

(9)  SL L 349, 19.12.2012., str. 45.”"

| 4. | U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 2., pod naslovom „Za potrebe ovog Sporazuma, Uredba (EZ) br. 987/2009 prilagođava se kako slijedi:” brišu se sljedeće riječi:
  „Aranžman između Švicarske i Italije od 20. prosinca 2005. o utvrđivanju posebnih postupaka za povrat davanja za zdravstveno osiguranje”. |
| --- | --- |

4.

U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 2., pod naslovom „Za potrebe ovog Sporazuma, Uredba (EZ) br. 987/2009 prilagođava se kako slijedi:” brišu se sljedeće riječi:

„Aranžman između Švicarske i Italije od 20. prosinca 2005. o utvrđivanju posebnih postupaka za povrat davanja za zdravstveno osiguranje”.

| 5. | U Odjeljku B: Pravni akti koje ugovorne stranke uzimaju u obzir, nakon točke 21. dodaje se sljedeće:






  „(22) | Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. E2 od 3. ožujka 2010. o uspostavi postupka upravljanja promjenama koje se primjenjuju na informacije o tijelima definiranima u članku 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća koji su navedeni u elektroničkom registru koji je sastavni dio EESSI-ja (10), |
| --- | --- | --- |

5.

U Odjeljku B: Pravni akti koje ugovorne stranke uzimaju u obzir, nakon točke 21. dodaje se sljedeće:

„(22)

Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. E2 od 3. ožujka 2010. o uspostavi postupka upravljanja promjenama koje se primjenjuju na informacije o tijelima definiranima u članku 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća koji su navedeni u elektroničkom registru koji je sastavni dio EESSI-ja (10),

| (23) | Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. E3 od 19. listopada 2011. o prijelaznom razdoblju kako je utvrđeno u članku 95. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (11), |
| --- | --- |

(23)

Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. E3 od 19. listopada 2011. o prijelaznom razdoblju kako je utvrđeno u članku 95. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (11),

| (24) | Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. H6 od 16. prosinca 2010. o primjeni određenih načela u odnosu na zbrajanje razdoblja u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (12), |
| --- | --- |

(24)

Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. H6 od 16. prosinca 2010. o primjeni određenih načela u odnosu na zbrajanje razdoblja u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (12),

| (25) | Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. S8 od 15. lipnja 2011. o pravu na protezu, veće pomagalo ili druga značajnija davanja u naravi predviđenom u članku 33. Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (13), |
| --- | --- |

(25)

Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. S8 od 15. lipnja 2011. o pravu na protezu, veće pomagalo ili druga značajnija davanja u naravi predviđenom u članku 33. Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (13),

| (26) | Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. U4 od 13. prosinca 2011. o postupcima nadoknade troškova u skladu s člankom 65. stavcima 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 883/2004 i člankom 70. Uredbe (EZ) br. 987/2009 (14). |
| --- | --- |

(26)

Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. U4 od 13. prosinca 2011. o postupcima nadoknade troškova u skladu s člankom 65. stavcima 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 883/2004 i člankom 70. Uredbe (EZ) br. 987/2009 (14).

(10)  SL C 187, 10.7.2010., str. 5. (Elektronička razmjena informacija o socijalnoj sigurnosti)."

(11)  SL C 12, 14.1.2012., str. 6."

(12)  SL C 45, 12.2.2011., str. 5."

(13)  SL C 262, 6.9.2011., str. 6."

(14)  SL C 57, 25.2.2012., str. 4.”"

| 6. | U Odjeljku C: Pravni akti koje ugovorne stranke primaju na znanje, nakon točke 2. dodaje se sljedeće:






  „(3) | Preporuka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. S1 od 15. ožujka 2012. o financijskim aspektima prekograničnih donacija organa živih darivatelja (15). |
| --- | --- | --- |

6.

U Odjeljku C: Pravni akti koje ugovorne stranke primaju na znanje, nakon točke 2. dodaje se sljedeće:

„(3)

Preporuka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. S1 od 15. ožujka 2012. o financijskim aspektima prekograničnih donacija organa živih darivatelja (15).

(15)  SL C 240, 10.8.2012., str. 3.”"

---

(1)  SL L 284, 30.10.2009., str. 43.

(6)  SL L 284, 30.10.2009., str. 1.

---