# Euroopa Liidu L 330/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 330 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide15. detsember 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 330

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide15. detsember 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1482/2007/EÜ, 11. detsember 2007, millega kehtestatakse siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm Fiscalis 2013) ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2235/2002/EÜ | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1483/2007, 14. detsember 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1484/2007, 14. detsember 2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. detsembrist 2007 | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1485/2007, 14. detsember 2007, millega teatavad nimetused registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Carne de Bísaro Transmontano või Carne de Porco Transmontano (KPN), Szegedi szalámi või Szegedi téliszalámi (KPN), Pecorino di Filiano (KPN), Cereza del Jerte (KPN), Garbanzo de Fuentesaúco (KGT), Lenteja Pardina de Tierra de Campos (KGT), Λουκούμι Γεροσκήπου (Loukoumi Geroskipou) (KGT), Skalický trdelník (KGT)) | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1486/2007, 14. detsember 2007, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse Olives noires de Nyons (KPN) spetsifikaadis | 15 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1487/2007, 14. detsember 2007, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse heeringa püük ICES IV püügipiirkonnas laiuskraadist 53° 30′ N põhja pool | 16 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/2007, 14. detsember 2007, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse limapeade püük ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla) | 18 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 1489/2007, 29. november 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta (EKP/2007/18) | 20 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1482/2007/EÜ, 11. detsember 2007, millega kehtestatakse siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm Fiscalis 2013) ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2235/2002/EÜ

1

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1483/2007, 14. detsember 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1484/2007, 14. detsember 2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. detsembrist 2007

10

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1485/2007, 14. detsember 2007, millega teatavad nimetused registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Carne de Bísaro Transmontano või Carne de Porco Transmontano (KPN), Szegedi szalámi või Szegedi téliszalámi (KPN), Pecorino di Filiano (KPN), Cereza del Jerte (KPN), Garbanzo de Fuentesaúco (KGT), Lenteja Pardina de Tierra de Campos (KGT), Λουκούμι Γεροσκήπου (Loukoumi Geroskipou) (KGT), Skalický trdelník (KGT))

13

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1486/2007, 14. detsember 2007, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse Olives noires de Nyons (KPN) spetsifikaadis

15

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1487/2007, 14. detsember 2007, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse heeringa püük ICES IV püügipiirkonnas laiuskraadist 53° 30′ N põhja pool

16

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/2007, 14. detsember 2007, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse limapeade püük ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

18

*

Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 1489/2007, 29. november 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta (EKP/2007/18)

(EKP/2007/18)

20

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu ja komisjon |
| | | 2007/834/EÜ, Euratom |
| | * | Nõukogu ja komisjoni otsus, 22. november 2007, seisukoha kohta, mille ühendused peavad rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse haldusnõukogus võtma seoses Šveitsi Konföderatsiooni ühinemisega Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Vene Föderatsiooni ning ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Euroopa Majandusühenduse vahelise rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse asutamislepinguga | 29 |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/835/EÜ |
| | * | EL–Alžeeria assotsiatsiooninõukogu otsus nr 3/2007, 29. november 2007, millega asutatakse assotsiatsioonikomitee allkomiteed ja sotsiaalküsimuste töörühm | 31 |
| | | Komisjon |
| | | 2007/836/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 13. september 2007, EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta (Juhtum COMP/E-2/39.143 – Opel)
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4277 all) | 44 |
| | | 2007/837/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 30. november 2007, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 575/2007/EÜ seoses aastateks 2008–2013 kavandatud strateegiliste suuniste vastuvõtmisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5822 all) | 48 |
| | | 2007/838/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 13. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Poolas
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6597 all)

   (
  1
  ) | 51 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu ja komisjon

2007/834/EÜ, Euratom

*

Nõukogu ja komisjoni otsus, 22. november 2007, seisukoha kohta, mille ühendused peavad rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse haldusnõukogus võtma seoses Šveitsi Konföderatsiooni ühinemisega Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Vene Föderatsiooni ning ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Euroopa Majandusühenduse vahelise rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse asutamislepinguga

29

Nõukogu

2007/835/EÜ

*

EL–Alžeeria assotsiatsiooninõukogu otsus nr 3/2007, 29. november 2007, millega asutatakse assotsiatsioonikomitee allkomiteed ja sotsiaalküsimuste töörühm

31

Komisjon

2007/836/EÜ

*

Komisjoni otsus, 13. september 2007, EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta (Juhtum COMP/E-2/39.143 – Opel)
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4277 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4277 all)

44

2007/837/EÜ

*

Komisjoni otsus, 30. november 2007, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 575/2007/EÜ seoses aastateks 2008–2013 kavandatud strateegiliste suuniste vastuvõtmisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5822 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5822 all)

48

2007/838/EÜ

*

Komisjoni otsus, 13. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Poolas
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6597 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6597 all)

1

51

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 29. novembri 2007. aasta otsuse 2007/787/EÜ (Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga) parandus (ELT L 317, 5.12.2007) | 60 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee 30. novembri 2007. aasta otsuse EUPM/3/2007 (Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhi/politseiülema ametissenimetamise kohta) parandused (ELT L 329, 14.12.2007) | 60 |
| | * | São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi ning Euroopa Ühenduse vahelise kalandusalase partnerluslepingu parandus (ELT L 205, 7.8.2007) | 60 |

Parandused

*

Nõukogu 29. novembri 2007. aasta otsuse 2007/787/EÜ (Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga) parandus (ELT L 317, 5.12.2007)

60

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee 30. novembri 2007. aasta otsuse EUPM/3/2007 (Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhi/politseiülema ametissenimetamise kohta) parandused (ELT L 329, 14.12.2007)

60

*

São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi ning Euroopa Ühenduse vahelise kalandusalase partnerluslepingu parandus (ELT L 205, 7.8.2007)

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1482/2007/EÜ,

11. detsember 2007,

millega kehtestatakse siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2013”) ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2235/2002/EÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 1998. aasta otsusega nr 888/98/EÜ, millega kehtestati ühenduse meetmeprogramm siseturu kaudse maksustamise süsteemide parandamiseks (programm „Fiscalis”) (3) (edaspidi „programm „Fiscalis 2002””), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta otsusega nr 2235/2002/EÜ, millega võetakse vastu siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2003–2007”) (4) (edaspidi „programm „Fiscalis 2007””), on märkimisväärselt toetatud asutamislepingu eesmärkide saavutamist. Seepärast on asjakohane jätkata kõnealuste programmide raames algatatud meetmeid. Käesoleva otsusega loodava programmi (edaspidi „programm”) kestus peaks olema kuus aastat, et viia see vastavusse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (5) sisalduva mitmeaastase finantsraamistiku kestusega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 1998. aasta otsusega nr 888/98/EÜ, millega kehtestati ühenduse meetmeprogramm siseturu kaudse maksustamise süsteemide parandamiseks (programm „Fiscalis”) (3) (edaspidi „programm „Fiscalis 2002””), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta otsusega nr 2235/2002/EÜ, millega võetakse vastu siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2003–2007”) (4) (edaspidi „programm „Fiscalis 2007””), on märkimisväärselt toetatud asutamislepingu eesmärkide saavutamist. Seepärast on asjakohane jätkata kõnealuste programmide raames algatatud meetmeid. Käesoleva otsusega loodava programmi (edaspidi „programm”) kestus peaks olema kuus aastat, et viia see vastavusse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (5) sisalduva mitmeaastase finantsraamistiku kestusega.

| (2) | Siseturul on ühenduse õiguse tulemuslik, ühetaoline ja tõhus kohaldamine maksustamissüsteemide toimimiseks väga oluline, eriti liikmesriikide finantshuvide kaitsmiseks maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega võitlemise kaudu, vältides konkurentsi moonutamist ning vähendades haldusasutuste ja maksumaksjate koormust. Ühenduse õiguse tulemusliku, ühetaolise ja tõhusa kohaldamise saavutamine on ühenduse ülesanne koostöös liikmesriikidega. Praeguste ja võimalike tulevaste liikmesriikide ning nende ja komisjoni vaheline tõhus ja tulemuslik koostöö on maksustamissüsteemide toimimiseks ja pettustega võitlemisel võtmetähtsusega. Programm peaks ühtlasi aitama kindlaks määrata õigusaktid ja haldustavad, mis võivad koostööd takistada, ning võimalikud vahendid kõnealuse koostöö takistuste ületamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Siseturul on ühenduse õiguse tulemuslik, ühetaoline ja tõhus kohaldamine maksustamissüsteemide toimimiseks väga oluline, eriti liikmesriikide finantshuvide kaitsmiseks maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega võitlemise kaudu, vältides konkurentsi moonutamist ning vähendades haldusasutuste ja maksumaksjate koormust. Ühenduse õiguse tulemusliku, ühetaolise ja tõhusa kohaldamise saavutamine on ühenduse ülesanne koostöös liikmesriikidega. Praeguste ja võimalike tulevaste liikmesriikide ning nende ja komisjoni vaheline tõhus ja tulemuslik koostöö on maksustamissüsteemide toimimiseks ja pettustega võitlemisel võtmetähtsusega. Programm peaks ühtlasi aitama kindlaks määrata õigusaktid ja haldustavad, mis võivad koostööd takistada, ning võimalikud vahendid kõnealuse koostöö takistuste ületamiseks.

| (3) | Selleks et toetada kandidaatriikide ühinemisprotsessi, tuleks pakkuda praktilisi vahendeid, mille abil kõnealuste riikide maksuasutused suudavad alates ühinemise kuupäevast täita kõiki ühenduse õigusaktides sätestatud ülesandeid. Seepärast tuleks programm avada kandidaatriikidele. Sarnast lähenemist tuleks kasutada ka võimalike kandidaatriikide puhul. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et toetada kandidaatriikide ühinemisprotsessi, tuleks pakkuda praktilisi vahendeid, mille abil kõnealuste riikide maksuasutused suudavad alates ühinemise kuupäevast täita kõiki ühenduse õigusaktides sätestatud ülesandeid. Seepärast tuleks programm avada kandidaatriikidele. Sarnast lähenemist tuleks kasutada ka võimalike kandidaatriikide puhul.

| (4) | Üleeuroopalistel arvutipõhistel turvatud side- ja teabevahetussüsteemidel, mida rahastatakse programmi „Fiscalis 2007” raames, on oluline osa ühenduse maksustamissüsteemide tugevdamisel ja nende rahastamist tuleks seepärast jätkata. Lisaks peaks olema võimalik kaasata programmi ka teisi maksudega seotud teabevahetussüsteeme, nagu näiteks aktsiisiga maksustatava kauba ühendusesisese liikumise ja jälgimise arvutipõhine süsteem (EMCS), mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta otsusega nr 1152/2003/EÜ (aktsiisiga maksustatava kauba liikumise ja jälgimise arvutistamise kohta), (6) ning ka muid süsteeme, mis on vajalikud nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) (7) eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Üleeuroopalistel arvutipõhistel turvatud side- ja teabevahetussüsteemidel, mida rahastatakse programmi „Fiscalis 2007” raames, on oluline osa ühenduse maksustamissüsteemide tugevdamisel ja nende rahastamist tuleks seepärast jätkata. Lisaks peaks olema võimalik kaasata programmi ka teisi maksudega seotud teabevahetussüsteeme, nagu näiteks aktsiisiga maksustatava kauba ühendusesisese liikumise ja jälgimise arvutipõhine süsteem (EMCS), mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta otsusega nr 1152/2003/EÜ (aktsiisiga maksustatava kauba liikumise ja jälgimise arvutistamise kohta), (6) ning ka muid süsteeme, mis on vajalikud nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) (7) eesmärkide saavutamiseks.

| (5) | Ühenduse kogemus programmidest „Fiscalis 2002” ja „Fiscalis 2007” näitab, et selliste programmide eesmärke aitavad saavutada eri riikide asutuste ametnike ametialased kokkusaamised, nagu töölähetused, seminarid, projektirühmad ja mitmepoolne kontroll. Seepärast tuleks neid meetmeid jätkata. Selleks et vastata veelgi tõhusamalt tekkida võivatele vajadustele, peaks olema jätkuvalt võimalik töötada välja uut tüüpi meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Ühenduse kogemus programmidest „Fiscalis 2002” ja „Fiscalis 2007” näitab, et selliste programmide eesmärke aitavad saavutada eri riikide asutuste ametnike ametialased kokkusaamised, nagu töölähetused, seminarid, projektirühmad ja mitmepoolne kontroll. Seepärast tuleks neid meetmeid jätkata. Selleks et vastata veelgi tõhusamalt tekkida võivatele vajadustele, peaks olema jätkuvalt võimalik töötada välja uut tüüpi meetmeid.

| (6) | Programmidest „Fiscalis 2002” ja „Fiscalis 2007” saadud kogemused näitavad, et ühise koolitusprogrammi kooskõlastatud väljatöötamine ja rakendamine aitab märkimisväärselt saavutada selliste programmide eesmärke ning eelkõige omandada kõrgetasemelisi teadmisi ühenduse õigusest. Sellega seoses tuleks põhjalikult uurida elektroonilise õpikeskkonna võimalusi. |
| --- | --- |

(6)

Programmidest „Fiscalis 2002” ja „Fiscalis 2007” saadud kogemused näitavad, et ühise koolitusprogrammi kooskõlastatud väljatöötamine ja rakendamine aitab märkimisväärselt saavutada selliste programmide eesmärke ning eelkõige omandada kõrgetasemelisi teadmisi ühenduse õigusest. Sellega seoses tuleks põhjalikult uurida elektroonilise õpikeskkonna võimalusi.

| (7) | Maksunduse valdkonnas tegutsevatel ametnikel on vaja piisavat keeleoskuse taset, et olla võimelised programmis osalema ja koostööd tegema. Ametnikele vajaliku keeleõppe korraldamine peaks olema osalevate riikide ülesanne. |
| --- | --- |

(7)

Maksunduse valdkonnas tegutsevatel ametnikel on vaja piisavat keeleoskuse taset, et olla võimelised programmis osalema ja koostööd tegema. Ametnikele vajaliku keeleõppe korraldamine peaks olema osalevate riikide ülesanne.

| (8) | On asjakohane võimaldada teatavate tegevuste korraldamist ekspertide, näiteks kolmandate riikide ametnike või rahvusvaheliste organisatsioonide esindajate osavõtul. |
| --- | --- |

(8)

On asjakohane võimaldada teatavate tegevuste korraldamist ekspertide, näiteks kolmandate riikide ametnike või rahvusvaheliste organisatsioonide esindajate osavõtul.

| (9) | Programmi „Fiscalis 2007” vahehindamisel kinnitati, et programmi meetmete tulemusena saadav teave tuleks muuta kättesaadavaks kõigile osalevatele riikidele ja komisjonile. |
| --- | --- |

(9)

Programmi „Fiscalis 2007” vahehindamisel kinnitati, et programmi meetmete tulemusena saadav teave tuleks muuta kättesaadavaks kõigile osalevatele riikidele ja komisjonile.

| (10) | Ehkki programmi eesmärkide saavutamise kohustus lasub eeskätt osalevatel riikidel, on programmi raames toimuva tegevuse kooskõlastamiseks ning infrastruktuuri loomiseks ja vajalike stiimulite pakkumiseks vaja ühenduse meetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Ehkki programmi eesmärkide saavutamise kohustus lasub eeskätt osalevatel riikidel, on programmi raames toimuva tegevuse kooskõlastamiseks ning infrastruktuuri loomiseks ja vajalike stiimulite pakkumiseks vaja ühenduse meetmeid.

| (11) | Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(11)

Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (12) | Käesoleva otsusega kehtestatakse programmi kogu kehtivusajaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise 17. mai 2006. aasta kokkuleppe punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega kehtestatakse programmi kogu kehtivusajaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise 17. mai 2006. aasta kokkuleppe punkti 37 tähenduses.

| (13) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (8) |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (8)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Programm „Fiscalis 2013”

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013 ühenduse mitmeaastane tegevusprogramm „Fiscalis 2013” (edaspidi „programm”), mille eesmärk on parandada maksustamissüsteemide toimimist siseturul.

2.   Programm hõlmab järgmisi meetmeid:

| a) | side- ja teabevahetussüsteemid, |
| --- | --- |

a)

side- ja teabevahetussüsteemid,

| b) | mitmepoolne kontroll, nagu on määratletud artikli 2 lõikes 4, |
| --- | --- |

b)

mitmepoolne kontroll, nagu on määratletud artikli 2 lõikes 4,

| c) | seminarid ja projektirühmad, |
| --- | --- |

c)

seminarid ja projektirühmad,

| d) | töölähetused, |
| --- | --- |

d)

töölähetused,

| e) | koolitus ning |
| --- | --- |

e)

koolitus ning

| f) | muud samalaadsed programmi eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

f)

muud samalaadsed programmi eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed.

Punktides b kuni f osutatud meetmetes osalemine on vabatahtlik.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „maksustamine” – artikli 3 lõikes 1 määratletud osalevates riikides järgmiste maksude kohaldamine:






  a) | käibemaks, |
| --- | --- | --- |

1.

„maksustamine” – artikli 3 lõikes 1 määratletud osalevates riikides järgmiste maksude kohaldamine:

a)

käibemaks,

| b) | vastavalt direktiivides 92/83/EMÜ, (9) 95/59/EÜ (10) ja 2003/96/EÜ (11) sätestatud alkoholi ja tubaka aktsiisimaksud ning energiatoodete ja elektrienergia maksud; |
| --- | --- |

b)

vastavalt direktiivides 92/83/EMÜ, (9) 95/59/EÜ (10) ja 2003/96/EÜ (11) sätestatud alkoholi ja tubaka aktsiisimaksud ning energiatoodete ja elektrienergia maksud;

| c) | direktiivi 77/799/EMÜ (12) artikli 1 lõikes 2 kirjeldatud tulu- ja kapitalimaksud; |
| --- | --- |

c)

direktiivi 77/799/EMÜ (12) artikli 1 lõikes 2 kirjeldatud tulu- ja kapitalimaksud;

| d) | direktiivi 76/308/EMÜ (13) artiklis 3 määratletud kindlustusmaksetelt tasutavad maksud; |
| --- | --- |

d)

direktiivi 76/308/EMÜ (13) artiklis 3 määratletud kindlustusmaksetelt tasutavad maksud;

| 2. | „asutused” – osalevates riikides maksustamise korraldamise või maksudega seotud tegevuste eest vastutavad ametiasutused ja muud organid; |
| --- | --- |

2.

„asutused” – osalevates riikides maksustamise korraldamise või maksudega seotud tegevuste eest vastutavad ametiasutused ja muud organid;

| 3. | „ametnik” – asutuse ametnik; |
| --- | --- |

3.

„ametnik” – asutuse ametnik;

| 4. | „mitmepoolne kontroll” – ühe või mitme seotud maksukohustuslase maksukohustuse kooskõlastatud kontroll, mida korraldavad kaks või enam ühiste või üksteist täiendavate huvidega osalevat riiki, kellest vähemalt üks on liikmesriik. |
| --- | --- |

4.

„mitmepoolne kontroll” – ühe või mitme seotud maksukohustuslase maksukohustuse kooskõlastatud kontroll, mida korraldavad kaks või enam ühiste või üksteist täiendavate huvidega osalevat riiki, kellest vähemalt üks on liikmesriik.

Artikkel 3

Programmis osalemine

1.   Osalevad riigid on liikmesriigid ja lõikes 2 osutatud riigid.

2.   Programmis võivad osaleda järgmised riigid:

| a) | ühinemiseelse strateegia põhjal abi saavad kandidaatriigid vastavalt üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis reguleerivad nende riikide osalemist ühenduse programmides, mis on käivitatud asjaomase raamkokkuleppe ja assotsiatsiooninõukogu otsustega; ning |
| --- | --- |

a)

ühinemiseelse strateegia põhjal abi saavad kandidaatriigid vastavalt üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis reguleerivad nende riikide osalemist ühenduse programmides, mis on käivitatud asjaomase raamkokkuleppe ja assotsiatsiooninõukogu otsustega; ning

| b) | võimalikud kandidaatriigid vastavalt sätetele, mis määratakse koos nende riikidega kindlaks pärast ühenduse programmides nende riikide osalemist käsitlevate raamkokkulepete sõlmimist. |
| --- | --- |

b)

võimalikud kandidaatriigid vastavalt sätetele, mis määratakse koos nende riikidega kindlaks pärast ühenduse programmides nende riikide osalemist käsitlevate raamkokkulepete sõlmimist.

3.   Osalevaid riike esindavad ametnikud.

Artikkel 4

Eesmärgid

1.   Programmi üldine eesmärk on parandada maksustamissüsteemide nõuetekohast toimimist siseturul, tõhustades osalevate riikide, nende asutuste ja ametnike koostööd.

2.   Programmi konkreetsed eesmärgid on järgmised:

| a) | seoses käibemaksu ja aktsiisimaksudega:






  i) | tagada tõhus, tulemuslik ja laiapõhjaline teabevahetus ning halduskoostöö, |
| --- | --- | --- |

a)

seoses käibemaksu ja aktsiisimaksudega:

i)

tagada tõhus, tulemuslik ja laiapõhjaline teabevahetus ning halduskoostöö,

| ii) | aidata ametnikel omandada kõrgetasemelised teadmised ühenduse õigusest ja selle rakendamisest liikmesriikides, ning |
| --- | --- |

ii)

aidata ametnikel omandada kõrgetasemelised teadmised ühenduse õigusest ja selle rakendamisest liikmesriikides, ning

| iii) | tagada heade haldustavade väljakujundamise ja levitamise kaudu haldusmenetluste jätkuv tõhustamine asutuste ja maksukohustuslaste vajaduste arvessevõtmiseks; |
| --- | --- |

iii)

tagada heade haldustavade väljakujundamise ja levitamise kaudu haldusmenetluste jätkuv tõhustamine asutuste ja maksukohustuslaste vajaduste arvessevõtmiseks;

| b) | seoses tulu- ja kapitalimaksudega:






  i) | tagada tõhus ja tulemuslik teabevahetus ning halduskoostöö, sh heade haldustavade vahetamine, ning |
| --- | --- | --- |

b)

seoses tulu- ja kapitalimaksudega:

i)

tagada tõhus ja tulemuslik teabevahetus ning halduskoostöö, sh heade haldustavade vahetamine, ning

| ii) | aidata ametnikel omandada kõrgetasemelised teadmised ühenduse õigusest ja selle rakendamisest liikmesriikides; |
| --- | --- |

ii)

aidata ametnikel omandada kõrgetasemelised teadmised ühenduse õigusest ja selle rakendamisest liikmesriikides;

| c) | seoses kindlustusmaksetelt tasutavate maksudega – parandada asutustevahelist koostööd, tagades olemasolevate eeskirjade tõhusama täitmise; ning |
| --- | --- |

c)

seoses kindlustusmaksetelt tasutavate maksudega – parandada asutustevahelist koostööd, tagades olemasolevate eeskirjade tõhusama täitmise; ning

| d) | seoses kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikidega – rahuldada kõnealuste riikide erivajadusi, et nad saaksid võtta ühinemiseks vajalikke meetmeid maksualaste õigusaktide ja haldussuutlikkuse valdkonnas. |
| --- | --- |

d)

seoses kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikidega – rahuldada kõnealuste riikide erivajadusi, et nad saaksid võtta ühinemiseks vajalikke meetmeid maksualaste õigusaktide ja haldussuutlikkuse valdkonnas.

Artikkel 5

Tööprogramm ja näitajad

Komisjon võtab igal aastal vastu tööprogrammi vastavalt artikli 17 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetlusele. Tööprogramm põhineb asjaomaseks eelarveaastaks kavandatud meetmete ajakaval ja vahendite prognoositaval jaotusel. Tööprogramm avaldatakse komisjoni veebilehel.

Tööprogramm sisaldab artikli 4 lõikes 2 esitatud programmi konkreetsete eesmärkide saavutamisega seotud näitajaid, mida kasutatakse programmi vahe- ja lõpphindamiste käigus kooskõlas artikliga 19.

II   PEATÜKK

PROGRAMMI MEETMED

Artikkel 6

Side- ja teabevahetussüsteemid

1.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad lõikes 2 osutatud side- ja teabevahetussüsteemide toimivuse.

2.   Side- ja teabevahetussüsteemid on järgmised:

| a) | ühine teabevõrk/ühine süsteemiliides (CCN/CSI), |
| --- | --- |

a)

ühine teabevõrk/ühine süsteemiliides (CCN/CSI),

| b) | käibemaksuteabe vahetamise süsteem (VIES), |
| --- | --- |

b)

käibemaksuteabe vahetamise süsteem (VIES),

| c) | aktsiisisüsteemid, |
| --- | --- |

c)

aktsiisisüsteemid,

| d) | aktsiisiga maksustatud toodete ringluse ja kontrolli süsteem (EMCS), ning |
| --- | --- |

d)

aktsiisiga maksustatud toodete ringluse ja kontrolli süsteem (EMCS), ning

| e) | mis tahes uus maksudega seotud side- ja teabevahetussüsteem, mis on loodud ühenduse õigusaktide alusel ja sätestatud artiklis 5 osutatud tööprogrammis. |
| --- | --- |

e)

mis tahes uus maksudega seotud side- ja teabevahetussüsteem, mis on loodud ühenduse õigusaktide alusel ja sätestatud artiklis 5 osutatud tööprogrammis.

3.   Side- ja teabevahetussüsteemide komponendid, mille eest vastutab ühendus, on riistvara, tarkvara ja võrguühendus, mis on kõigi liikmesriikide puhul ühised.

Komisjon sõlmib ühenduse nimel vajalikud lepingud nende komponentide toimimise tagamiseks.

4.   Side- ja teabevahetussüsteemide komponendid, mille eest ühendus ei vastuta, on kõnealustesse süsteemidesse kuuluvad riiklikud andmebaasid, ühenduse vastutusel olevate komponentide ja muude komponentide vaheline võrguühendus ning tark- ja riistvara, mida liikmesriigid peavad vajalikuks, et neid süsteeme saaks täiel määral kasutada kogu nende haldusalas.

Liikmesriigid tagavad nende komponentide, mille eest ühendus ei vastuta, toimimise ning nende koostalitusvõime ühenduse vastutusel olevate komponentidega.

5.   Komisjon kooskõlastab koostöös liikmesriikidega lõikes 2 osutatud süsteemidesse ja infrastruktuuri kuuluvate ühenduse vastutusel olevate ja muude komponentide paigaldamise ja toimimise, et tagada nende toimivus, ühitatavus ja jätkuv täiustamine. Liikmesriigid järgivad kõnealuse eesmärgi saavutamiseks määratud ajakavasid ja tähtaegu.

Artikkel 7

Mitmepoolne kontroll

Osalevad riigid valivad nende poolt korraldatavatest mitmepoolsetest kontrollidest sellised, mille kulud kannab ühendus kooskõlas artikliga 14. Pärast iga sellist kontrolli esitatakse komisjonile hindamisaruanne.

Artikkel 8

Seminarid ja projektirühmad

Komisjon ja osalevad riigid korraldavad üheskoos seminare ja projektirühmi.

Artikkel 9

Töölähetused

1.   Osalevad riigid võivad korraldada ametnike töölähetusi. Töölähetuste kestus on kuni üks kuu. Iga töölähetus keskendub konkreetsele ametialasele valdkonnale ning asjaomased ametnikud ja asutused valmistavad selle põhjalikult ette, teostavad selle üle järelevalvet ning hindavad seda järgnevalt.

2.   Osalevad riigid võimaldavad lähetatud ametnikel tõhusalt osaleda vastuvõtvate asutuste tegevuses. Selleks tuleb anda lähetatud ametnikele õigus täita sellistest ülesannetest tulenevaid kohustusi, mille vastuvõttev asutus on neile usaldanud kooskõlas oma riigi õigussüsteemiga.

3.   Töölähetuste ajal kannavad lähetatud ametnikud oma ülesannete täitmisel samasugust tsiviilvastutust kui vastuvõtvate asutuste ametnikud. Lähetatud ametnike suhtes kehtivad samad ametisaladust ja läbipaistvust käsitlevad eeskirjad nagu vastuvõtvate asutuste ametnike suhtes.

Artikkel 10

Koolitus

1.   Osalevad riigid hõlbustavad koostöös komisjoniga süsteemset koostööd liikmesriikide koolitusasutuste ja koolituse eest vastutavate ametnike vahel maksuasutustes, tehes seda eelkõige järgmisel viisil:

| a) | olemasolevate koolitusprogrammide arendamine ja vajaduse korral uute programmide koostamine põhikoolituse jaoks, et ametnikud omandaksid vajalikud ametialased oskused ja teadmised; |
| --- | --- |

a)

olemasolevate koolitusprogrammide arendamine ja vajaduse korral uute programmide koostamine põhikoolituse jaoks, et ametnikud omandaksid vajalikud ametialased oskused ja teadmised;

| b) | vajaduse korral osaleva riigi poolt oma ametnikele pakutavate maksustamisalaste koolituskursuste avamine kõikide osalevate riikide ametnikele; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral osaleva riigi poolt oma ametnikele pakutavate maksustamisalaste koolituskursuste avamine kõikide osalevate riikide ametnikele;

| c) | vajaduse korral ühiseks maksukoolituseks vajalike meetmete arendamine. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral ühiseks maksukoolituseks vajalike meetmete arendamine.

2.   Osalevad riigid integreerivad vajaduse korral lõike 1 punktis a osutatud ühiselt koostatavad koolitusprogrammid oma siseriiklikesse koolitusprogrammidesse.

Osalevad riigid tagavad, et nende ametnikud saavad programmis osalemiseks vajalikku alg- ja täiendõpet ühiste ametialaste oskuste ja teadmiste omandamiseks vastavalt koolitusprogrammidele ning piisava keeleoskuse omandamiseks vajalikku keeleõpet.

Artikkel 11

Programmi raames võetavates meetmetes osalemine

Eksperdid, näiteks rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad ja kolmandate riikide ametnikud, võivad osaleda programmi raames võetavates meetmetes iga kord, kui see on oluline artiklis 4 esitatud eesmärkide saavutamiseks.

Artikkel 12

Teabevahetus

Osalevad riigid ja komisjon vahetavad artikli 1 lõikes 2 osutatud programmi meetmete tulemusena saadud teavet, kui selline teabevahetus aitab kaasa programmi eesmärkide saavutamisele.

III   PEATÜKK

FINANTSSÄTTED

Artikkel 13

Finantsraamistik

1.   Rahastamispakett käesoleva programmi rakendamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013 on 156 900 000 eurot.

2.   Iga-aastased assigneeringud määravad eelarvepädevad institutsioonid mitmeaastase finantsraamistiku piires vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 37.

Artikkel 14

Kulud

1.   Programmi rakendamiseks vajalikud kulud jaotatakse ühenduse ja osalevate riikide vahel vastavalt lõigetele 2 kuni 6.

2.   Ühendus kannab järgmised kulud:

| a) | artikli 6 lõikes 3 osutatud side- ja teabevahetussüsteemidesse kuuluvate ühenduse vastutusel olevate komponentide omandamise, arenduse, paigalduse, hoolduse ning igapäevase kasutamisega kaasnevad kulud; |
| --- | --- |

a)

artikli 6 lõikes 3 osutatud side- ja teabevahetussüsteemidesse kuuluvate ühenduse vastutusel olevate komponentide omandamise, arenduse, paigalduse, hoolduse ning igapäevase kasutamisega kaasnevad kulud;

| b) | osalevate riikide ametnike mitmepoolsest kontrollist, töölähetustest, seminaridest ja projektirühmadest tulenevad reisi- ja elamiskulud; |
| --- | --- |

b)

osalevate riikide ametnike mitmepoolsest kontrollist, töölähetustest, seminaridest ja projektirühmadest tulenevad reisi- ja elamiskulud;

| c) | seminaride korralduskulud; |
| --- | --- |

c)

seminaride korralduskulud;

| d) | artiklis 11 osutatud meetmetes osalevate ekspertide reisi- ja elamiskulud; |
| --- | --- |

d)

artiklis 11 osutatud meetmetes osalevate ekspertide reisi- ja elamiskulud;

| e) | koolitussüsteemide ja -moodulite omandamis-, arendus-, paigaldus- ja hoolduskulud, kui need on kõigile osalevatele riikidele ühised; ning |
| --- | --- |

e)

koolitussüsteemide ja -moodulite omandamis-, arendus-, paigaldus- ja hoolduskulud, kui need on kõigile osalevatele riikidele ühised; ning

| f) | muude artikli 1 lõike 2 punktis f osutatud meetmetega seotud kulud summas maksimaalselt kuni 5 % programmi üldkuludest. |
| --- | --- |

f)

muude artikli 1 lõike 2 punktis f osutatud meetmetega seotud kulud summas maksimaalselt kuni 5 % programmi üldkuludest.

3.   Osalevad riigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada assigneeringute kasutamine vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele.

Komisjon kehtestab kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (14) (edaspidi „finantsmäärus”), kulude maksmisega seotud eeskirjad ja teavitab nendest osalevaid riike.

4.   Komisjon võtab programmi eelarve haldamiseks vajalikud meetmed vastu artikli 17 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetluse korras.

5.   Programmi rahalised vahendid võivad katta ka programmi haldamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega seotud kulusid, eelkõige uuringute, kohtumiste, teavitamis- ja avaldamismeetmetega seotud kulusid, samuti kulusid, mis on seotud teabevahetuseks väljatöötatud IT-võrkudega, ning kogu tehnilise ja haldusabiga, mida komisjon võib kasutada programmi haldamiseks.

Halduskulude osa ei või üldiselt ületada 5 % programmi üldkuludest, sisaldades komisjoni kantavaid halduskulusid.

6.   Osalevad riigid kannavad järgmised kulud:

| a) | artikli 6 lõikes 4 osutatud side- ja teabevahetussüsteemidesse kuuluvate komponentide, mille eest ühendus ei vastuta, omandamis-, arendus-, paigaldus- ja hoolduskulud ning igapäevase kasutamisega kaasnevad kulud; ning |
| --- | --- |

a)

artikli 6 lõikes 4 osutatud side- ja teabevahetussüsteemidesse kuuluvate komponentide, mille eest ühendus ei vastuta, omandamis-, arendus-, paigaldus- ja hoolduskulud ning igapäevase kasutamisega kaasnevad kulud; ning

| b) | ametnike alg- ja täiendõppega ning keeleõppega seotud kulud. |
| --- | --- |

b)

ametnike alg- ja täiendõppega ning keeleõppega seotud kulud.

Artikkel 15

Finantsmääruse kohaldatavus

Finantsmäärust kohaldatakse kõigi käesoleva otsuse alusel antavate toetuste suhtes finantsmääruse artiklite 108 kuni 120 tähenduses. Eelkõige tuleb abisaajatega sõlmida eelnevalt kirjalik kokkulepe toetuste kohta finantsmääruse artikli 108 tähenduses ja kooskõlas finantsmääruse üksikasjalike rakendussätetega. Kõnealuses kokkuleppes kinnitavad abisaajad, et nõustuvad saadud summade kasutamise auditeerimisega kontrollikoja poolt. Need auditeerimised võib läbi viia neist eelnevalt ette teatamata.

Artikkel 16

Finantskontroll

Rahastamisotsuste ja käesolevast otsusest tulenevate kokkulepete ja lepingute suhtes kohaldatakse finantskontrolli ning vajaduse korral komisjoni, eelkõige Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja kontrollikoja läbiviidavat kohapealset kontrolli.

IV   PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 17

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee „Fiscalis”.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 18

Järelevalve

Komisjon ja osalevad riigid teostavad pidevalt ühist programmi järelevalvet.

Artikkel 19

Vahe- ja lõpphindamised

1.   Programmi vahe- ja lõpphindamise eest vastutab komisjon, kasutades selleks lõikes 2 osutatud aruandeid ja muud asjakohast teavet. Programmi hinnatakse artiklis 4 sätestatud eesmärkide alusel.

Vahehindamisel hinnatakse programmi kehtivusaja esimesel poolel saavutatud tulemusi, pidades silmas programmi tulemuslikkust ja tõhusust, programmi eesmärkide jätkuvat asjakohasust ning programmi meetmete mõju. Lisaks sellele hinnatakse rahastamisvahendite kasutamist ning järelevalve ja rakendamise kulgu.

Lõpphindamine keskendub programmi meetmete tõhususele ja tulemuslikkusele. Vahe- ja lõpphindamised avaldatakse komisjoni veebilehel.

2.   Osalevad riigid esitavad komisjonile järgmised aruanded:

| a) | 31. märtsiks 2011 programmi asjakohasust, tulemuslikkust ja tõhusust käsitleva vahehindamise aruande; ning |
| --- | --- |

a)

31. märtsiks 2011 programmi asjakohasust, tulemuslikkust ja tõhusust käsitleva vahehindamise aruande; ning

| b) | 31. märtsiks 2014 programmi tulemuslikkust ja tõhusust käsitleva lõpphindamise aruande. |
| --- | --- |

b)

31. märtsiks 2014 programmi tulemuslikkust ja tõhusust käsitleva lõpphindamise aruande.

3.   Komisjon esitab lõikes 2 osutatud aruannete ja mis tahes muu asjakohase teabe põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule järgmised aruanded:

| a) | 31. juuliks 2011 programmi vahehindamise aruande ning programmi jätkamise asjakohasust käsitleva teatise, millele on vajaduse korral lisatud asjakohane ettepanek; ning |
| --- | --- |

a)

31. juuliks 2011 programmi vahehindamise aruande ning programmi jätkamise asjakohasust käsitleva teatise, millele on vajaduse korral lisatud asjakohane ettepanek; ning

| b) | 31. juuliks 2014 lõpphindamise aruande. |
| --- | --- |

b)

31. juuliks 2014 lõpphindamise aruande.

Eespool nimetatud aruanded saadetakse teavitamise eesmärgil ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Artikkel 20

Kehtetuks tunnistamine

Otsus nr 2235/2002/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2008.

Kõnealuse otsusega reguleeritakse siiski jätkuvalt selle raames rakendatavate meetmetega seotud rahalisi kohustusi kuni meetmete lõpuleviimiseni.

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Artikkel 22

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 11. detsember 2007

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  ELT C 93, 27.4.2007, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 20. juuni 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 22. novembri 2007. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 126, 28.4.1998, lk 1.

3

(4)  EÜT L 341, 17.12.2002, lk 1. Otsust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 885/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 1).

4

(5)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 162, 1.7.2003, lk 5.

6

(7)  ELT L 157, 26.6.2003, lk 38. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/98/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129).

7

(8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

8

(9)  Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 21). Direktiivi on viimati muudetud 2005. aasta ühinemisaktiga.

9

(10)  Nõukogu 27. novembri 1995. aasta direktiiv 95/59/EÜ muude tubakatoodete tarbimist mõjutavate maksude kohta peale käibemaksu (EÜT L 291, 6.12.1995, lk 40). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/10/EÜ (EÜT L 46, 16.2.2002, lk 26).

10

(11)  Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/75/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 100).

11

(12)  Nõukogu 19. detsembri 1977. aasta direktiiv 77/799/EMÜ liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise valdkonnas (EÜT L 336, 27.12.1977, lk 15). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/98/EÜ.

12

(13)  Nõukogu 15. märtsi 1976. aasta direktiiv 76/308/EMÜ vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel (EÜT L 73, 19.3.1976, lk 18). Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

13

(14)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

14

---

MÄÄRUSED

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1483/2007,

14. detsember 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. detsembril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 14. detsembri 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 168,9 |
| MA | 95,9 |
| TN | 157,6 |
| TR | 121,3 |
| ZZ | 135,9 |
| 0707 00 05 | JO | 237,0 |
| MA | 47,6 |
| TR | 99,6 |
| ZZ | 128,1 |
| 0709 90 70 | JO | 149,8 |
| MA | 58,4 |
| TR | 105,9 |
| ZZ | 104,7 |
| 0709 90 80 | EG | 359,4 |
| ZZ | 359,4 |
| 0805 10 20 | AR | 13,6 |
| AU | 10,4 |
| BR | 25,6 |
| TR | 68,8 |
| ZA | 39,5 |
| ZW | 19,3 |
| ZZ | 29,5 |
| 0805 20 10 | MA | 73,0 |
| ZZ | 73,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 68,5 |
| TR | 73,7 |
| ZZ | 71,1 |
| 0805 50 10 | EG | 81,3 |
| IL | 82,7 |
| MA | 119,9 |
| TR | 110,8 |
| ZZ | 98,7 |
| 0808 10 80 | AR | 79,2 |
| CA | 97,8 |
| CN | 98,4 |
| MK | 30,1 |
| US | 92,4 |
| ZZ | 79,4 |
| 0808 20 50 | AR | 71,4 |
| CN | 58,9 |
| US | 109,9 |
| ZZ | 80,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

168,9

MA

95,9

TN

157,6

TR

121,3

ZZ

135,9

0707 00 05

JO

237,0

MA

47,6

TR

99,6

ZZ

128,1

0709 90 70

JO

149,8

MA

58,4

TR

105,9

ZZ

104,7

0709 90 80

EG

359,4

ZZ

359,4

0805 10 20

AR

13,6

AU

10,4

BR

25,6

TR

68,8

ZA

39,5

ZW

19,3

ZZ

29,5

0805 20 10

MA

73,0

ZZ

73,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

68,5

TR

73,7

ZZ

71,1

0805 50 10

EG

81,3

IL

82,7

MA

119,9

TR

110,8

ZZ

98,7

0808 10 80

AR

79,2

CA

97,8

CN

98,4

MK

30,1

US

92,4

ZZ

79,4

0808 20 50

AR

71,4

CN

58,9

US

109,9

ZZ

80,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1484/2007,

14. detsember 2007,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. detsembrist 2007

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 2 nähakse ette, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidid seemneks) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 2 nähakse ette, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidid seemneks) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 4 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 4 ette nähtud korras.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. detsembrist 2007 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. detsembrist 2007 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. detsembrist 2007 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. detsembril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6). Määrus (EÜ) nr 1784/2003 asendatakse 1. juulil 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1816/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 5).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. detsembrist 2007

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

30.11.2007-13.12.2007

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 262,47 | 110,33 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 433,79 | 423,79 | 403,79 | 162,99 |
| Lahe lisatasu | — | 16,25 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 15,30 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

262,47

110,33

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

433,79

423,79

403,79

162,99

Lahe lisatasu

—

16,25

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

15,30

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 55,22 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 47,42 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

55,22 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

47,42 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1485/2007,

14. detsember 2007,

millega teatavad nimetused registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Carne de Bísaro Transmontano või Carne de Porco Transmontano (KPN), Szegedi szalámi või Szegedi téliszalámi (KPN), Pecorino di Filiano (KPN), Cereza del Jerte (KPN), Garbanzo de Fuentesaúco (KGT), Lenteja Pardina de Tierra de Campos (KGT), Λουκούμι Γεροσκήπου (Loukoumi Geroskipou) (KGT), Skalický trdelník (KGT))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006 aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud Portugali taotlus nimetuse „Carne de Bísaro Transmontano” või „Carne de Porco Transmontano”, Ungari taotlus nimetuse „Szegedi szalámi” või „Szegedi téliszalámi”, Itaalia taotlus nimetuse „Pecorino di Filiano”, Hispaania taotlus nimetuste „Cereza del Jerte”, „Garbanzo de Fuentesaúco” ja „Lenteja Pardina de Tierra de Campos”, Küprose taotlus nimetuse „Λουκούμι Γεροσκήπου” („Loukoumi Geroskipou”) ning Slovakkia taotlus nimetuse „Skalický trdelník” registreerimiseks. (2) |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud Portugali taotlus nimetuse „Carne de Bísaro Transmontano” või „Carne de Porco Transmontano”, Ungari taotlus nimetuse „Szegedi szalámi” või „Szegedi téliszalámi”, Itaalia taotlus nimetuse „Pecorino di Filiano”, Hispaania taotlus nimetuste „Cereza del Jerte”, „Garbanzo de Fuentesaúco” ja „Lenteja Pardina de Tierra de Campos”, Küprose taotlus nimetuse „Λουκούμι Γεροσκήπου” („Loukoumi Geroskipou”) ning Slovakkia taotlus nimetuse „Skalický trdelník” registreerimiseks. (2)

| (2) | Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleb kõnealused nimetused registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleb kõnealused nimetused registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetused on registreeritud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT C 89, 24.4.2007, lk 23 (Carne de Bísaro Transmontano või Carne de Porco Transmontano), ELT C 86, 20.4.2007, lk 12 (Szegedi szalámi või Szegedi téliszalámi), ELT C 85, 19.4.2007, lk 9 (Pecorino di Filiano), ELT C 85, 19.4.2007, lk 1 (Cereza del Jerte), ELT C 86, 20.4.2007, lk 3 (Garbanzo de Fuentesaúco), ELT C 88, 21.4.2007, lk 1 (Lenteja Pardina de Tierra de Campos), ELT C 88, 21.4.2007, lk 10; parandatud väljaandes ELT C 151, 5.7.2007, lk 25 (Λουκούμι Γεροσκήπου (Loukoumi Geroskipou)), ELT C 88, 21.4.2007, lk 7 (Skalický trdelník).

2

---

LISA

1.   Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.1.   Värske liha (ja rups)

PORTUGAL

Carne de Bísaro Transmontano või Carne de Porco Transmontano (KPN)

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

UNGARI

Szegedi szalámi või Szegedi téliszalámi (KPN)

Klass 1.3.   Juust

ITAALIA

Pecorino di Filiano (KPN)

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

HISPAANIA

Cereza del Jerte (KPN)

Garbanzo de Fuentesaúco (KGT)

Lenteja Pardina de Tierra de Campos (KGT)

2.   Määruse I lisas osutatud toiduained

Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

KÜPROS

Λουκούμι Γεροσκήπου (Loukoumi Geroskipou) (KGT)

SLOVAKKIA

Skalický trdelník (KGT)

---

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1486/2007,

14. detsember 2007,

millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse „Olives noires de Nyons” (KPN) spetsifikaadis

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Olives noires de Nyons” spetsifikaadi muudatustele. (2) |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Olives noires de Nyons” spetsifikaadi muudatustele. (2)

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon nimetatud määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas. (3) Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleb muudatused heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon nimetatud määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas. (3) Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleb muudatused heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muutmine käesoleva määruse lisas esitatud nimetuse osas on heaks kiidetud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2156/2005 (ELT L 342, 24.12.2005, lk 54).

2

(3)  ELT C 89, 24.4.2007, lk 26.

3

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ette nähtud põllumajandustooted

| Rühm 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Rühm 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

PRANTSUSMAA

Olives noires de Nyons (KPN)

---

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1487/2007,

14. detsember 2007,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse heeringa püük ICES IV püügipiirkonnas laiuskraadist 53° 30′ N põhja pool

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud kvoodid 2007. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud kvoodid 2007. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 88 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | HER/4AB. |
| Liik | Harilik heeringas (Clupea harengus) |
| Piirkond | ICES IV, laiuskraadist 53°30′ N põhja pool |
| Kuupäev | 27.11.2007 |

Nr

88

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

HER/4AB.

Liik

Harilik heeringas (Clupea harengus)

Piirkond

ICES IV, laiuskraadist 53°30′ N põhja pool

Kuupäev

27.11.2007

---

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1488/2007,

14. detsember 2007,

millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse limapeade püük ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (3) on kehtestatud kvoodid 2007. ja 2008. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (3) on kehtestatud kvoodid 2007. ja 2008. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Nimetatud laevade püütud kõnealust kalavaru on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 87 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru | ALF/3X14- |
| Liik | Limapead (Beryx spp.) |
| Püügipiirkond | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |
| Kuupäev | 24.11.2007 |

Nr

87

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru

ALF/3X14-

Liik

Limapead (Beryx spp.)

Püügipiirkond

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed)

Kuupäev

24.11.2007

---

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/20

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EÜ) nr 1489/2007,

29. november 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta

(EKP/2007/18)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga 22. novembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta (2) nõuab rahaloomeasutustelt (RAd) statistika kvartaliaruandlust riikide ja vääringute kaupa. Seda tuleb muuta, et võtta arvesse uute liikmesriikide liitumist Euroopa Liiduga. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga 22. novembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta (2) nõuab rahaloomeasutustelt (RAd) statistika kvartaliaruandlust riikide ja vääringute kaupa. Seda tuleb muuta, et võtta arvesse uute liikmesriikide liitumist Euroopa Liiduga.

| (2) | Määrus (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) paneb kohustuse esitada kvartaliandmed tehingupoolte kohta, kes asuvad euro kasutusele võtnud liikmesriikide territooriumil. Seda tuleb muuta, et võtta arvesse euro kasutuselevõttu liikmesriikides. |
| --- | --- |

(2)

Määrus (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) paneb kohustuse esitada kvartaliandmed tehingupoolte kohta, kes asuvad euro kasutusele võtnud liikmesriikide territooriumil. Seda tuleb muuta, et võtta arvesse euro kasutuselevõttu liikmesriikides.

| (3) | Riikide keskpankadel (RKPd) peaks teatavates olukordades ning mittediskrimineerimise nõuet järgides olema võimalus teha üksikjuhtude kaupa e-raha asutustele erandeid aruandlusnõuetest. Juhul kui e-raha asutused vastavad teatavatele tingimustele, saab määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) kohaselt kogutava statistika eesmärke täita ilma nendele asutustele statistikanõudeid panemata. Euroopa Keskpank (EKP) soovib selliste erandite tegemisel tagada võrseid tingimusi. |
| --- | --- |

(3)

Riikide keskpankadel (RKPd) peaks teatavates olukordades ning mittediskrimineerimise nõuet järgides olema võimalus teha üksikjuhtude kaupa e-raha asutustele erandeid aruandlusnõuetest. Juhul kui e-raha asutused vastavad teatavatele tingimustele, saab määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) kohaselt kogutava statistika eesmärke täita ilma nendele asutustele statistikanõudeid panemata. Euroopa Keskpank (EKP) soovib selliste erandite tegemisel tagada võrseid tingimusi.

| (4) | Täpsustada tuleb tingimusi, mille kohaselt rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks, mitte kapitaliks ja reservideks, |
| --- | --- |

(4)

Täpsustada tuleb tingimusi, mille kohaselt rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks, mitte kapitaliks ja reservideks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesolevas määruses on mõistetel „e-raha asutus” ja „e-raha” Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/46/EÜ (elektronrahaasutuste asutamise ja tegevuse kohta ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve kohta) (3) artikli 1 lõikes 3 määratletud tähendus. |
| --- | --- |

1.

Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Käesolevas määruses on mõistetel „e-raha asutus” ja „e-raha” Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/46/EÜ (elektronrahaasutuste asutamise ja tegevuse kohta ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve kohta) (3) artikli 1 lõikes 3 määratletud tähendus.

| 2. | Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige 4:
  „4.   RKPd võivad üksikjuhtude kaupa teha erandeid e-raha asutustele III lisa punktides 2 kuni 4 osutatud tingimustel, ilma et see mõjutaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (4) ja Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) (5) artiklit 2. Erandi tegemisel või vajaduse korral selle tühistamisel peavad RKPd õigeaegselt kontrollima III lisa punktis 2 sätestatud tingimuste täitmist. Iga RKP, kes selle erandi teeb, peab sellest EKP-le teatama. |
| --- | --- |

2.

Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige 4:

„4.   RKPd võivad üksikjuhtude kaupa teha erandeid e-raha asutustele III lisa punktides 2 kuni 4 osutatud tingimustel, ilma et see mõjutaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (4) ja Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) (5) artiklit 2. Erandi tegemisel või vajaduse korral selle tühistamisel peavad RKPd õigeaegselt kontrollima III lisa punktis 2 sätestatud tingimuste täitmist. Iga RKP, kes selle erandi teeb, peab sellest EKP-le teatama.

| 3. | I lisa muudetakse kooskõlas käesoleva määruse I ja II lisaga. |
| --- | --- |

3.

I lisa muudetakse kooskõlas käesoleva määruse I ja II lisaga.

| 4. | II lisa muudetakse kooskõlas käesoleva määruse III lisaga. |
| --- | --- |

4.

II lisa muudetakse kooskõlas käesoleva määruse III lisaga.

| 5. | V lisa muudetakse kooskõlas käesoleva määruse IV lisaga. |
| --- | --- |

5.

V lisa muudetakse kooskõlas käesoleva määruse IV lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Frankfurt Maini ääres, 29. november 2007

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  EÜT L 333, 17.12.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 4/2007 (EKP/2006/20) (ELT L 2, 5.1.2007, lk 3).

2

(3)  EÜT L 275, 27.10.2000, lk 39.”

3

(4)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

4

(5)  ELT L 250, 2.10.2003, lk 10.”

5

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | osa muudetakse järgmiselt.






  a) | I jagu muudetakse järgmiselt.






  i) | Punkti 4 lõppu lisatakse järgmine lause:
  „Hoiuste asendatavuse kriteeriume kohaldatakse ka selleks, et määrata, kas kohustused tuleks liigitada hoiusteks, v.a juhul, kui selle kohustuse kohta on eraldi liik.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

osa muudetakse järgmiselt.

a)

I jagu muudetakse järgmiselt.

i)

Punkti 4 lõppu lisatakse järgmine lause:

„Hoiuste asendatavuse kriteeriume kohaldatakse ka selleks, et määrata, kas kohustused tuleks liigitada hoiusteks, v.a juhul, kui selle kohustuse kohta on eraldi liik.”

| ii) | Punkti 5 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Hoiuste asendatavuse määratlemisel kooskõlas eelmise lõikega ja kohustuste liigitamisel hoiusteks kasutatakse järgmisi mõisteid:”. |
| --- | --- |

ii)

Punkti 5 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Hoiuste asendatavuse määratlemisel kooskõlas eelmise lõikega ja kohustuste liigitamisel hoiusteks kasutatakse järgmisi mõisteid:”.

| b) | IV jagu muudetakse järgmiselt.






  i) | Punkt 6a asendatakse järgmisega:






  „6a. | Juhul kui riik liitub ELiga pärast 31. detsembrit 2007, peavad andmeesitajad esitama positsioonid selle uue liikmesriigi residentideks olevate tehingupoolte suhtes kooskõlas 2. osa tabeliga 3.
  Juhul kui kõrgemal tasandil kogutud andmete agregeerimine näitab, et positsioonid mis tahes liikmesriigi residentideks olevate tehingupoolte suhtes, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, on väheolulised, võib RKP otsustada mitte nõuda andmeid seoses selle liikmesriigiga. RKP peab andmeesitajale oma vastavast otsusest teatama.” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

IV jagu muudetakse järgmiselt.

i)

Punkt 6a asendatakse järgmisega:

„6a.

Juhul kui riik liitub ELiga pärast 31. detsembrit 2007, peavad andmeesitajad esitama positsioonid selle uue liikmesriigi residentideks olevate tehingupoolte suhtes kooskõlas 2. osa tabeliga 3.

Juhul kui kõrgemal tasandil kogutud andmete agregeerimine näitab, et positsioonid mis tahes liikmesriigi residentideks olevate tehingupoolte suhtes, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, on väheolulised, võib RKP otsustada mitte nõuda andmeid seoses selle liikmesriigiga. RKP peab andmeesitajale oma vastavast otsusest teatama.”

| ii) | Punkt 7a asendatakse järgmisega:






  „7a. | Juhul kui riik võtab euro kasutusele pärast 31. detsembrit 2007, peavad andmeesitajad esitama positsioonid selle uue osaleva liikmesriigi vääringute suhtes kooskõlas 2. osa tabeliga 4.
  Sel juhul ei ole kohaldata enam 2. osa tabeli 4 veergu uue osaleva liikmesriigi endise vääringu kohta.
  Juhul kui riik liitub ELiga pärast 31. detsembrit 2007, peavad andmeesitajad esitama positsioonid selle uue liikmesriigi vääringu suhtes kooskõlas 2. osa tabeliga 4.
  Juhul kui kõrgemal tasandil kogutud andmete agregeerimine näitab, et positsioonid liikmesriigi, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, vääringute suhtes on väheolulised, võib RKP otsustada mitte nõuda andmeid seoses selle liikmesriigiga. RKP peab andmeesitajale oma vastavast otsusest teatama.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Punkt 7a asendatakse järgmisega:

„7a.

Juhul kui riik võtab euro kasutusele pärast 31. detsembrit 2007, peavad andmeesitajad esitama positsioonid selle uue osaleva liikmesriigi vääringute suhtes kooskõlas 2. osa tabeliga 4.

Sel juhul ei ole kohaldata enam 2. osa tabeli 4 veergu uue osaleva liikmesriigi endise vääringu kohta.

Juhul kui riik liitub ELiga pärast 31. detsembrit 2007, peavad andmeesitajad esitama positsioonid selle uue liikmesriigi vääringu suhtes kooskõlas 2. osa tabeliga 4.

Juhul kui kõrgemal tasandil kogutud andmete agregeerimine näitab, et positsioonid liikmesriigi, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, vääringute suhtes on väheolulised, võib RKP otsustada mitte nõuda andmeid seoses selle liikmesriigiga. RKP peab andmeesitajale oma vastavast otsusest teatama.”

| iii) | Punkt 9a asendatakse järgmisega:






  „9a. | Juhul kui positsioonid liikmesriikide suhtes, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, on väheolulised, kuid RKPd neid siiski koguvad, võivad RKPd edastada need EKP-le, hilinedes ühe täiendava kuu võrra alates selle kvartali, mille kohta need on, 28. tööpäeva lõpust. RKPd otsustavad, millal nad peavad andmeesitajatelt andmed saama, et seda tähtaega järgida.” |
| --- | --- | --- |

iii)

Punkt 9a asendatakse järgmisega:

„9a.

Juhul kui positsioonid liikmesriikide suhtes, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, on väheolulised, kuid RKPd neid siiski koguvad, võivad RKPd edastada need EKP-le, hilinedes ühe täiendava kuu võrra alates selle kvartali, mille kohta need on, 28. tööpäeva lõpust. RKPd otsustavad, millal nad peavad andmeesitajatelt andmed saama, et seda tähtaega järgida.”

| 2. | 2. osa tabelid 3 ja 4 asendatakse tabelitega käesoleva määruse II lisas. |
| --- | --- |

2.

2. osa tabelid 3 ja 4 asendatakse tabelitega käesoleva määruse II lisas.

| 3. | 3. osa tabelit muudetakse järgmiselt.






  a) | Varade 2. kategoorias (laenud) asendatakse esimese lõigu teine taane järgmisega:






  „— | hoiused vastavalt määratlusele kohustuste 9. kategooria all (hoiused)”. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

3. osa tabelit muudetakse järgmiselt.

a)

Varade 2. kategoorias (laenud) asendatakse esimese lõigu teine taane järgmisega:

„—

hoiused vastavalt määratlusele kohustuste 9. kategooria all (hoiused)”.

| b) | Kohustuste 9. kategooria (hoiused):






  i) | Esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Andmeesitajate poolt kreeditoridele võlgnetavad summad (aktsiad, hoiused või muu), mis vastavad 1. osa I jao punktis 5 kirjeldatud omadustele, v.a kaubeldavate väärtpaberite või rahaturufondide aktsiate/osakute emissioonist tulenevad summad.” |
| --- | --- | --- |

b)

Kohustuste 9. kategooria (hoiused):

i)

Esimene lause asendatakse järgmisega:

„Andmeesitajate poolt kreeditoridele võlgnetavad summad (aktsiad, hoiused või muu), mis vastavad 1. osa I jao punktis 5 kirjeldatud omadustele, v.a kaubeldavate väärtpaberite või rahaturufondide aktsiate/osakute emissioonist tulenevad summad.”

| ii) | Järgmised lõigud lisatakse pärast viimast lõiku:
  „Rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks, mitte kapitaliks ja reservideks, järgmistel juhtudel: a) kui emiteeriva rahaloomeasutuse ja väärtpaberi omandaja vahel esineb majandussisuga deebitor-kreeditor seos (olenemata nende aktsiatega seotud mis tahes omandiõigustest); ja b) aktsiaid võib müüa või tagasi osta mis tahes oluliste kitsenduste või trahvideta. Etteteatamisperioodi loetakse oluliseks kitsenduseks.
  Täiendavalt peavad need aktsiad vastama järgmistele tingimustele:






  — | riigi asjaomased õigusnormid et näe ette emiteeriva rahaloomeasutuse tingimusteta õigust aktsiate tagasiostust keelduda; |
| --- | --- | --- |

ii)

Järgmised lõigud lisatakse pärast viimast lõiku:

„Rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks, mitte kapitaliks ja reservideks, järgmistel juhtudel: a) kui emiteeriva rahaloomeasutuse ja väärtpaberi omandaja vahel esineb majandussisuga deebitor-kreeditor seos (olenemata nende aktsiatega seotud mis tahes omandiõigustest); ja b) aktsiaid võib müüa või tagasi osta mis tahes oluliste kitsenduste või trahvideta. Etteteatamisperioodi loetakse oluliseks kitsenduseks.

Täiendavalt peavad need aktsiad vastama järgmistele tingimustele:

—

riigi asjaomased õigusnormid et näe ette emiteeriva rahaloomeasutuse tingimusteta õigust aktsiate tagasiostust keelduda;

| — | aktsiad on kindla väärtusega, s.o üldjuhul makstakse nad tagasiostul välja nimiväärtuses, ja |
| --- | --- |

—

aktsiad on kindla väärtusega, s.o üldjuhul makstakse nad tagasiostul välja nimiväärtuses, ja

| — | rahaloomeasutuse maksejõuetuse korral ei ole aktsionärid kohustatud katma kohustusi, mis ületavad aktsiate nimiväärtuse (s.o aktsionäride osaluse märgitud kapitalis), ega mis tahes muid lisakohustusi. Aktsiate allutamist mis tahes muule rahaloomeasutuse poolt emiteeritud instrumendile ei loeta lisakohustuseks. |
| --- | --- |

—

rahaloomeasutuse maksejõuetuse korral ei ole aktsionärid kohustatud katma kohustusi, mis ületavad aktsiate nimiväärtuse (s.o aktsionäride osaluse märgitud kapitalis), ega mis tahes muid lisakohustusi. Aktsiate allutamist mis tahes muule rahaloomeasutuse poolt emiteeritud instrumendile ei loeta lisakohustuseks.

Selliste aktsiate müügiga seotud etteteatamisperioode kasutatakse aktsiate liigitamisel etteteatamisperioodide kaupa instrumendiliigi „Hoiused” all. Neid etteteatamisperioode kohaldatakse ka reservimäära määramisel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikliga 4. Rahaloomeasutust poolt antud laenudega seotud märgistatud aktsiad tuleb liigitada hoiuste näol esinevateks kohustusteks, millel on sama tähtaeg mis laenul, millega ta seotud on, s.o tähtajalisteks hoiusteks või etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks, olenevalt aluseks oleva laenulepingu tähtajasätetest.

Juhul kui väärtpaberi omanikuks on rahaloomeasutus, tuleb rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad, mis on liigitatud hoiusteks, mitte kapitaliks ja reservideks, liigitada omanikuks oleva rahaloomeasutuse bilansis varade poolel laenuks.”

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) I lisa 2. osa tabelid 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„Tabel 3

Jaotus riikide kaupa

Kvartaliaruandlus

| BILANSIKIRJED | Kõik muud osalevad liikmesriigid (s.t v.a riigisisene sektor) ja EL liikmesriigid | Välismaailm (v.a EL) |
| --- | --- | --- |
| Liikmesriik | Liikmesriik | Liikmesriik | Liikmesriik |
| KOHUSTUSED |
| 8. | Ringluses olev sularaha |

BILANSIKIRJED

Kõik muud osalevad liikmesriigid (s.t v.a riigisisene sektor) ja EL liikmesriigid

Välismaailm (v.a EL)

Liikmesriik

Liikmesriik

Liikmesriik

Liikmesriik

KOHUSTUSED

8.

Hoiused

| a. | rahaloomeasutustelt |
| --- | --- |

a.

rahaloomeasutustelt

| b. | mitterahaloomesasutustelt |
| --- | --- |

b.

mitterahaloomesasutustelt

| 10. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

VARAD

| 1. | Sularaha |
| --- | --- |

1.

Laenud

| a. | rahaloomeasutustele |
| --- | --- |

a.

rahaloomeasutustele

| b. | mitterahaloomeasutustele |
| --- | --- |

b.

mitterahaloomeasutustele

Väärtpaberid, v.a aktsiad

| a. | emiteeritud rahaloomeasutuste poolt |
| --- | --- |

a.

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| b. | emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt |
| --- | --- |

b.

emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt

| 4. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

4.

| 5. | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

5.

| 6. | Põhivara |
| --- | --- |

6.

| 7. | Muu vara |
| --- | --- |

7.

Tabel 4 (1)

Jaotus vääringute kaupa

Kvartaliaruandlus

| BILANSIKIRJED | Kõik vääringud kokku | Euro | Iga muu EL liikmesriigi vääring | Vääringud, v.a kõikide muude EL liikmesriikide vääringud kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EL liikmesriigi vääring | EL liikmesriigi vääring | EL liikmesriigi vääring | EL liikmesriigi vääring | Kokku | USD | JPY | CHF | Muud vääringud kokku |
| KOHUSTUSED |
| 9.   Hoiused |
| A.   Riigisisesed |
| a. | rahaloomeasutustelt |

BILANSIKIRJED

Kõik vääringud kokku

Euro

Iga muu EL liikmesriigi vääring

Vääringud, v.a kõikide muude EL liikmesriikide vääringud kokku

EL liikmesriigi vääring

EL liikmesriigi vääring

EL liikmesriigi vääring

EL liikmesriigi vääring

Kokku

USD

JPY

CHF

Muud vääringud kokku

KOHUSTUSED

Hoiused

Riigisisesed

a.

rahaloomeasutustelt

M

M

| b. | mitterahaloomesasutustelt |
| --- | --- |

b.

mitterahaloomesasutustelt

M

Muud osalevad liikmesriigid

| a. | rahaloomeasutustelt |
| --- | --- |

a.

rahaloomeasutustelt

M

M

| b. | mitterahaloomesasutustelt |
| --- | --- |

b.

mitterahaloomesasutustelt

M

Välismaailm

| i. | kuni üks aasta |
| --- | --- |

i.

kuni üks aasta

M

| ii. | üle ühe aasta |
| --- | --- |

ii.

üle ühe aasta

M

| a. | pankadelt |
| --- | --- |

a.

pankadelt

Tabeli 2 kvartaliandmed

| b. | mittepankadelt |
| --- | --- |

b.

mittepankadelt

| 10. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

11.

M

M

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

M

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

M

VARAD

Laenud

Riigisisesed

| a. | rahaloomeasutustele |
| --- | --- |

a.

rahaloomeasutustele

M

| b. | mitterahaloomeasutustele |
| --- | --- |

b.

mitterahaloomeasutustele

M

M

Muud osalevad liikmesriigid

| a. | rahaloomeasutustele |
| --- | --- |

a.

rahaloomeasutustele

M

| b. | mitterahaloomeasutustele |
| --- | --- |

b.

mitterahaloomeasutustele

M

M

Välismaailm

| i. | kuni üks aasta |
| --- | --- |

i.

kuni üks aasta

M

| ii. | üle ühe aasta |
| --- | --- |

ii.

üle ühe aasta

M

| a. | pankadele |
| --- | --- |

a.

pankadele

Tabeli 2 kvartaliandmed

| b. | mittepankadele |
| --- | --- |

b.

mittepankadele

Väärtpaberid, v.a aktsiad

Riigisisesed

| a. | emiteeritud rahaloomeasutuste poolt |
| --- | --- |

a.

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

M

M

| b. | emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt |
| --- | --- |

b.

emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt

M

M

Muud osalevad liikmesriigid

| a. | emiteeritud rahaloomeasutuste poolt |
| --- | --- |

a.

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

M

M

| b. | emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt |
| --- | --- |

b.

emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt

M

M

Välismaailm

| a. | emiteeritud pankade poolt |
| --- | --- |

a.

emiteeritud pankade poolt

Tabeli 2 kvartaliandmed

| b. | emiteeritud mittepankade poolt aktsiad/osakud |
| --- | --- |

b.

emiteeritud mittepankade poolt aktsiad/osakud

MMF aktsiad/osakud

| A. | Riigisisesed |
| --- | --- |

A.

M

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

M

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

M

| 5. | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

5.

M

| 6. | Põhivara |
| --- | --- |

6.

M

| 7. | Muu vara |
| --- | --- |

7.

M

---

(1)  „M” kuuaruandlus (vt tabel 1)”

1

---

III LISA

„III LISA

STATISTIKAARUANDLUSE NÕUDED VÄIKESTELE RAHALOOMEASUTUSTELE, V.A KREDIIDIASUTUSED, JA E-RAHA ASUTUSTE LIIGITUSPÕHIMÕTTED

| 1. | Kui RKPd otsustavad vabastada väikesed rahaloomeasutused täieliku aruandluse esitamisest, peaksid nad sellest teatama asjaomastele asutustele, jätkates samal ajal vähemalt aastabilansi andmete kogumist, et kontrollida lihtsustatud aruandlusega asutuse suurust. |
| --- | --- |

1.

Kui RKPd otsustavad vabastada väikesed rahaloomeasutused täieliku aruandluse esitamisest, peaksid nad sellest teatama asjaomastele asutustele, jätkates samal ajal vähemalt aastabilansi andmete kogumist, et kontrollida lihtsustatud aruandlusega asutuse suurust.

| 2. | Kooskõlas artikli 2 lõikega 4 võivad RKPd teha erandeid konkreetsetele e-raha asutustele juhul, kui vähemalt üks järgmine tingimus on täidetud:






  a) | nende poolt emiteeritud e-raha võtab vastu piiratud hulk ettevõtteid, mida iseloomustab järgmine:






  i) | asukoht samades ruumides või muul piiratud alal, ja/või |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Kooskõlas artikli 2 lõikega 4 võivad RKPd teha erandeid konkreetsetele e-raha asutustele juhul, kui vähemalt üks järgmine tingimus on täidetud:

a)

nende poolt emiteeritud e-raha võtab vastu piiratud hulk ettevõtteid, mida iseloomustab järgmine:

i)

asukoht samades ruumides või muul piiratud alal, ja/või

| ii) | tihedad finants-või ärisuhted, näiteks ühine turustus- või jaotusvõrk, |
| --- | --- |

ii)

tihedad finants-või ärisuhted, näiteks ühine turustus- või jaotusvõrk,

isegi juhul kui emiteeriv asutus ja vastuvõttev ettevõte on asutatud eraldiseisvate juriidiliste isikutena;

| b) | enam kui kolmveerand bilansi kogumahust ei ole seotud e-raha emissiooni või haldusega ja kohustused seoses emiteeritud e-rahaga ei ületa 100 miljonit eurot. |
| --- | --- |

b)

enam kui kolmveerand bilansi kogumahust ei ole seotud e-raha emissiooni või haldusega ja kohustused seoses emiteeritud e-rahaga ei ületa 100 miljonit eurot.

| 3. | Juhul kui e-raha asutus, mis täidab artiklis 2 sätestatud tingimusi, ei ole vabastatud kohustusliku reservi nõudest, peab ta esitama vähemalt kvartaliandmed, mis on vajalikud reservibaasi arvutamiseks kooskõlas II lisaga. Asutus võib esitada väiksemas ulatuses reservibaasi andmeid kord kuus. |
| --- | --- |

3.

Juhul kui e-raha asutus, mis täidab artiklis 2 sätestatud tingimusi, ei ole vabastatud kohustusliku reservi nõudest, peab ta esitama vähemalt kvartaliandmed, mis on vajalikud reservibaasi arvutamiseks kooskõlas II lisaga. Asutus võib esitada väiksemas ulatuses reservibaasi andmeid kord kuus.

| 4. | Juhul kui konkreetsele e-raha asutusele tehakse erand kooskõlas artikli 2 lõikega 4, sisestab EKP asutuse statistilistel eesmärkidel rahaloomeasutuste nimekirja kui kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuva ettevõtte. Asutust käsitletakse kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkkuva ettevõttena ka juhul, kui ta on rahaloomeasutuse tehingupool. Eurosüsteemi kohustusliku reservi nõude eesmärgil käsitletakse asutust endiselt krediidiasutusena.” |
| --- | --- |

4.

Juhul kui konkreetsele e-raha asutusele tehakse erand kooskõlas artikli 2 lõikega 4, sisestab EKP asutuse statistilistel eesmärkidel rahaloomeasutuste nimekirja kui kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuva ettevõtte. Asutust käsitletakse kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkkuva ettevõttena ka juhul, kui ta on rahaloomeasutuse tehingupool. Eurosüsteemi kohustusliku reservi nõude eesmärgil käsitletakse asutust endiselt krediidiasutusena.”

---

IV LISA

Määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) V lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Punkt 1a asendatakse järgmisega:






  „1a. | Punktist 1 olenemata algab käesoleva määrusega kooskõlas olev kvartaliandmete aruandlus liikmesriikide osas, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, kooskõlas I lisa 2. osa tabelitega 3 ja 4 alates esimestest kvartaliandmetest pärast ELiga liitumist.” |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 1a asendatakse järgmisega:

„1a.

Punktist 1 olenemata algab käesoleva määrusega kooskõlas olev kvartaliandmete aruandlus liikmesriikide osas, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, kooskõlas I lisa 2. osa tabelitega 3 ja 4 alates esimestest kvartaliandmetest pärast ELiga liitumist.”

| 2. | Punkt 1b asendatakse järgmisega:






  „1b. | Juhul kui vastav RKP ei nõua väheoluliste andmete esmast kvartaliaruandlust pärast asjaomase liikmesriigi või liikmesriikide liitumist ELiga, tuleb aruanne esitada 12 kuud pärast seda, kui RKP teatab andmeesitajatele, et andmed on nõutavad.” |
| --- | --- | --- |

2.

Punkt 1b asendatakse järgmisega:

„1b.

Juhul kui vastav RKP ei nõua väheoluliste andmete esmast kvartaliaruandlust pärast asjaomase liikmesriigi või liikmesriikide liitumist ELiga, tuleb aruanne esitada 12 kuud pärast seda, kui RKP teatab andmeesitajatele, et andmed on nõutavad.”

| 3. | Punkt 1c asendatakse järgmisega:






  „1c. | Punktist 1 olenemata algab käesoleva määrusega kooskõlas olev kvartaliandmete aruandlus liikmesriikide osas/suhtes, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, kooskõlas I lisa 2. osa tabelitega 3 ja 4 alates esimestest kvartaliandmetest pärast euro kasutuselevõttu.” |
| --- | --- | --- |

3.

Punkt 1c asendatakse järgmisega:

„1c.

Punktist 1 olenemata algab käesoleva määrusega kooskõlas olev kvartaliandmete aruandlus liikmesriikide osas/suhtes, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, kooskõlas I lisa 2. osa tabelitega 3 ja 4 alates esimestest kvartaliandmetest pärast euro kasutuselevõttu.”

| 4. | Punktid 1d ja 1e jäetakse välja. |
| --- | --- |

4.

Punktid 1d ja 1e jäetakse välja.

| 5. | Punkt 2a asendatakse järgmisega:






  „2a. | Esimese 12 aruandluse kuu osas võib EKPle esitada olulisi andmeid I lisa 2. osa tabeli 3 ja 4 lahtrite osas, mis vastavad liikmesriikidele, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, ühe täiendava kuu võrra hilinedes alates selle kvartali, mille kohta need andmed on, 28. tööpäeva lõpust. RKPd otsustavad, millal nad peavad andmeesitajatelt andmed saama, et seda tähtaega järgida.” |
| --- | --- | --- |

5.

Punkt 2a asendatakse järgmisega:

„2a.

Esimese 12 aruandluse kuu osas võib EKPle esitada olulisi andmeid I lisa 2. osa tabeli 3 ja 4 lahtrite osas, mis vastavad liikmesriikidele, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, ühe täiendava kuu võrra hilinedes alates selle kvartali, mille kohta need andmed on, 28. tööpäeva lõpust. RKPd otsustavad, millal nad peavad andmeesitajatelt andmed saama, et seda tähtaega järgida.”

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu ja komisjon

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/29

---

NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS,

22. november 2007,

seisukoha kohta, mille ühendused peavad rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse haldusnõukogus võtma seoses Šveitsi Konföderatsiooni ühinemisega Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Vene Föderatsiooni ning ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Euroopa Majandusühenduse vahelise rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse asutamislepinguga

(2007/834/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 300 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 101,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 3955/92, mis käsitleb rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse asutamislepingu sõlmimist Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Vene Föderatsiooni ning ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Euroopa Majandusühenduse vahel Euroopa Majandusühenduse nimel, (1) eriti selle artikli 3 lõikeid 1, 3 ja 4, ning komisjoni 21. detsembri 1992. aasta määrust (Euratom) nr 3956/92 rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse asutamislepingu sõlmimise kohta Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Vene Föderatsiooni ning ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Euroopa Majandusühenduse vahel Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel, (2) eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 21. detsembril 1992 sõlmisid ühe lepinguosalisena tegutsevad Euroopa Majandusühendus ja Euroopa Aatomienergiaühendus (edaspidi „ühendused”) rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse asutamislepingu (edaspidi „leping”). |
| --- | --- |

(1)

21. detsembril 1992 sõlmisid ühe lepinguosalisena tegutsevad Euroopa Majandusühendus ja Euroopa Aatomienergiaühendus (edaspidi „ühendused”) rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse asutamislepingu (edaspidi „leping”).

| (2) | 27. veebruaril 2007. aastal teavitas Šveitsi Konföderatsioon rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu”) oma lepinguosaliseks saamise kavatsusest. |
| --- | --- |

(2)

27. veebruaril 2007. aastal teavitas Šveitsi Konföderatsioon rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu”) oma lepinguosaliseks saamise kavatsusest.

| (3) | Lepingu XIII artikli kohaselt peab haldusnõukogu selle ühinemise heaks kiitma. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu XIII artikli kohaselt peab haldusnõukogu selle ühinemise heaks kiitma.

| (4) | Ühendusi esindavad haldusnõukogus nõukogu eesistujariik ja komisjon, |
| --- | --- |

(4)

Ühendusi esindavad haldusnõukogus nõukogu eesistujariik ja komisjon,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Šveitsi Konföderatsiooni ühinemine Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Vene Föderatsiooni ning ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Euroopa Majandusühenduse vahelise rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse asutamislepinguga kiidetakse ühenduste nimel heaks.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujariigi ja komisjoni esindajad haldusnõukogus on volitatud heaks kiitma Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise lepinguga.

Brüssel, 22. november 2007

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

Nõukogu nimel

eesistuja

M. PINHO

---

(1)  EÜT L 409, 31.12.1992, lk 1.

1

(2)  EÜT L 409, 31.12.1992, lk 10.

2

---

Nõukogu

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/31

---

EL–ALŽEERIA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 3/2007,

29. november 2007,

millega asutatakse assotsiatsioonikomitee allkomiteed ja sotsiaalküsimuste töörühm

(2007/835/EÜ)

EL–ALŽEERIA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vabakaubanduspiirkond tuleb rajada hiljemalt 31. augustiks 2017. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vabakaubanduspiirkond tuleb rajada hiljemalt 31. augustiks 2017.

| (2) | Euroopa Liidu ja Vahemere lõunapiirkonna riikide suhted muutuvad järjest keerukamaks seoses Euroopa – Vahemere piirkonna lepingute rakendamisega ning Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse jätkamisega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu ja Vahemere lõunapiirkonna riikide suhted muutuvad järjest keerukamaks seoses Euroopa – Vahemere piirkonna lepingute rakendamisega ning Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse jätkamisega.

| (3) | Partnerluse prioriteetide rakendamise ning õigusaktide ühtlustamise järelevalveks on teiste assotsieerunud riikide assotsiatsioonikomiteede juurde loodud allkomiteed. |
| --- | --- |

(3)

Partnerluse prioriteetide rakendamise ning õigusaktide ühtlustamise järelevalveks on teiste assotsieerunud riikide assotsiatsioonikomiteede juurde loodud allkomiteed.

| (4) | Säästva arengu eesmärgil on eri poliitikavaldkondadesse vaja kaasata ka keskkonnaküsimused. |
| --- | --- |

(4)

Säästva arengu eesmärgil on eri poliitikavaldkondadesse vaja kaasata ka keskkonnaküsimused.

| (5) | Kõnealuse lepingu artikliga 98 on ette nähtud moodustada lepingu rakendamiseks vajalikud töörühmad ja organid ning lepingu artikliga 76 on ette nähtud moodustada töörühm sotsiaalküsimusi käsitlevate sätete rakendamise hindamiseks, |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse lepingu artikliga 98 on ette nähtud moodustada lepingu rakendamiseks vajalikud töörühmad ja organid ning lepingu artikliga 76 on ette nähtud moodustada töörühm sotsiaalküsimusi käsitlevate sätete rakendamise hindamiseks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga asutatakse EL–Alžeeria assotsiatsioonikomitee juurde töörühm ja allkomiteed, mis on loetletud I lisas, ning võetakse vastu nende töökorrad, mis on esitatud II lisas.

Töörühm ja allkomiteed alluvad assotsiatsioonikomiteele ning esitavad viimasele aruande pärast iga koosolekut. Sotsiaalküsimuste töörühmal ega kõnealustel allkomiteedel ei ole otsustusõigust.

Assotsiatsioonikomitee võtab töörühma ja kõnealuste allkomiteede nõuetekohaseks tööks vajalikud meetmed ning teavitab neist assotsiatsiooninõukogu.

Assotsiatsiooninõukogu võib moodustada muid allkomiteid või töörühmi või lõpetada olemasolevate tegevuse.

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 29. november 2007

Assotsiatsiooninõukogu nimel

president

M. MEDELCI

---

(1)  ELT L 265, 10.10.2005, lk 2.

1

---

I LISA

EL–ALŽEERIA ASSOTSIATSIOONILEPING

Assotsiatsioonikomitee juurde moodustatav sotsiaalküsimuste töörühm ning allkomiteed

| 1. | Sotsiaalküsimuste töörühm |
| --- | --- |

1.

Sotsiaalküsimuste töörühm

| 2. | Tööstuse, kaubanduse ja teenuste allkomitee |
| --- | --- |

2.

Tööstuse, kaubanduse ja teenuste allkomitee

| 3. | Transpordi, keskkonna ja energeetika allkomitee |
| --- | --- |

3.

Transpordi, keskkonna ja energeetika allkomitee

| 4. | Infoühiskonna, teadustegevuse, innovatsiooni, audiovisuaalsektori, hariduse ja kultuuri allkomitee |
| --- | --- |

4.

Infoühiskonna, teadustegevuse, innovatsiooni, audiovisuaalsektori, hariduse ja kultuuri allkomitee

| 5. | Põllumajanduse ja kalanduse allkomitee |
| --- | --- |

5.

Põllumajanduse ja kalanduse allkomitee

| 6. | Õigus- ja siseküsimuste allkomitee |
| --- | --- |

6.

Õigus- ja siseküsimuste allkomitee

| 7. | Tollikoostöö allkomitee |
| --- | --- |

7.

Tollikoostöö allkomitee

Demokraatia põhimõtete ja inimõigustega seotud küsimusi arutatakse praegu assotsiatsioonilepingu alusel peetava poliitilise dialoogi käigus. Kui arutelu muutub põhjalikumaks, hakatakse kõnealuseid küsimusi arutama asjakohases ad hoc allkomitees.

---

II LISA

TÖÖKORD

EL–Alžeeria sotsiaalküsimuste töörühm

1.   Koosseis ja eesistuja

Töörühma kuuluvad Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide esindajad ning Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse esindajad. Selle eesistujaks on mõlemad lepinguosalised vaheldumisi.

2.   Roll

Töörühm allub assotsiatsioonikomiteele, kellele ta esitab aruande pärast iga koosolekut. Töörühmal ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkonnad

Töörühm jälgib assotsiatsioonilepingu rakendamist allpool loetletud valdkondades. Eelkõige hindab töörühm õigusaktide ühtlustamisel, rakendamisel ja järgimisel tehtud edusamme. Vajadusel tegeleb töörühm ka koostöö küsimustega avaliku halduse valdkonnas. Töörühm tegeleb järgmistes valdkondades tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid:

| a) | kodakondsuse alusel mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine Alžeeriast ja ELi liikmesriikidest pärit töötajate suhtes töötingimuste, tasustamise ja töölt vabastamise osas; |
| --- | --- |

a)

kodakondsuse alusel mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine Alžeeriast ja ELi liikmesriikidest pärit töötajate suhtes töötingimuste, tasustamise ja töölt vabastamise osas;

| b) | lepingu artiklites 68–71 osutatud sotsiaalkindlustust käsitlevate sätete kohaldamine; |
| --- | --- |

b)

lepingu artiklites 68–71 osutatud sotsiaalkindlustust käsitlevate sätete kohaldamine;

| c) | lepingu artikli 72 kohane sotsiaaldialoog, sealhulgas legaalselt ELi territooriumil elavate alžeerlaste integreerimise tingimused ja nende kaitse igasuguse diskrimineerimise ja islamofoobia eest; |
| --- | --- |

c)

lepingu artikli 72 kohane sotsiaaldialoog, sealhulgas legaalselt ELi territooriumil elavate alžeerlaste integreerimise tingimused ja nende kaitse igasuguse diskrimineerimise ja islamofoobia eest;

| d) | koostöö sotsiaalvaldkonnas vastavalt lepingu artiklile 74, sealhulgas elu- ja tervishoiutingimuste ning sotsiaalkindlustuse parandamine, töökohtade loomine ning naiste rolli edendamine majanduses ja sotsiaalvaldkonnas. |
| --- | --- |

d)

koostöö sotsiaalvaldkonnas vastavalt lepingu artiklile 74, sealhulgas elu- ja tervishoiutingimuste ning sotsiaalkindlustuse parandamine, töökohtade loomine ning naiste rolli edendamine majanduses ja sotsiaalvaldkonnas.

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid, kaasa arvatud horisontaalsed küsimused, näiteks statistika.

Töörühm võib käsitleda ühe, mitme või kõigi nimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaaditeenused

Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnik ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse ametnik tegutsevad ühiselt töörühma alaliste sekretäridena.

Kõik töörühmaga seotud teated edastatakse töörühma sekretäridele.

5.   Koosolekud

Töörühm tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi lepinguosalise taotlusel, mille vastutav sekretär edastab teisele lepinguosalisele. Teise lepinguosalise sekretär vastab töörühma kokkukutsumise taotlusele 15 tööpäeva jooksul alates selle kättesaamisest.

Eriti kiireloomulistel juhtudel võidakse töörühm lepinguosaliste kokkuleppel kokku kutsuda lühema etteteatamisajaga. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Töörühma koosolekud toimuvad lepinguosaliste vahel kokku lepitud kuupäeval ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi lepinguosalise delegatsiooni kavandatav koosseis.

Lepinguosaliste kokkuleppel võib töörühm kutsuda konkreetse teabe saamiseks oma koosolekutele eksperte.

Igal koosolekul osaleb Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi välisministeeriumi esindaja, et tagada asjakohane kooskõlastamine ja seotus nii käimasolevate kui ka tulevaste projektide ja programmidega, mida rahastab EL, ning et koosolekul kindlaks määratud prioriteedid saaksid vajaliku toetuse.

6.   Koosoleku päevakord

Taotlused töörühma päevakorda võetavate punktide kohta edastatakse töörühma sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise lepinguosalise sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda võtmise taotluse hiljemalt 15 päeva enne koosoleku algust. Mõlemad lepinguosalised peavad asjakohased dokumendid kätte saama vähemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Erandjuhtudel ja kiireloomuliste küsimuste korral võib neid tähtaegu lepinguosaliste kokkuleppel lühendada.

Töörühm võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Koosoleku protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Töörühma sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas töörühma ettepanekud, assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Töörühma koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

EL–ALŽEERIA ALLKOMITEE

Tööstus, kaubandus ja teenused

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomiteesse kuuluvad Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide esindajad ning Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse esindajad. Selle eesistujaks on mõlemad lepinguosalised vaheldumisi.

2.   Roll

Allkomitee allub assotsiatsioonikomiteele, kellele ta esitab aruande pärast iga koosolekut. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkonnad

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu rakendamist allpool loetletud valdkondades. Eelkõige hindab allkomitee õigusaktide ühtlustamisel, rakendamisel ja järgimisel tehtud edusamme. Vajadusel tegeleb allkomitee ka koostöö küsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb järgmistes valdkondades tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid:

| a) | tööstuskoostöö vastavalt assotsiatsioonilepingu artiklile 53; |
| --- | --- |

a)

tööstuskoostöö vastavalt assotsiatsioonilepingu artiklile 53;

| b) | kaubandusküsimused ja turulepääs; tööstus-, põllumajandus- ja kalatoodete ning töödeldud põllumajandussaaduste kaubanduse liberaliseerimine; |
| --- | --- |

b)

kaubandusküsimused ja turulepääs; tööstus-, põllumajandus- ja kalatoodete ning töödeldud põllumajandussaaduste kaubanduse liberaliseerimine;

| c) | teenused, sealhulgas finants- ja pangandusteenused, ning asutamisõigus (piiriülesed teenused, kaubanduslik kohalolek, isikute ajutine viibimine riigis); |
| --- | --- |

c)

teenused, sealhulgas finants- ja pangandusteenused, ning asutamisõigus (piiriülesed teenused, kaubanduslik kohalolek, isikute ajutine viibimine riigis);

| d) | turism ja käsitöö; |
| --- | --- |

d)

turism ja käsitöö;

| e) | investeeringute soodustamine ja kaitse; |
| --- | --- |

e)

investeeringute soodustamine ja kaitse;

| f) | tarbijakaitse; |
| --- | --- |

f)

tarbijakaitse;

| g) | tehnilised normid, metroloogia, akrediteerimine, standardimine, normimine, sertifitseerimine, vastavushindamine ja turujärelevalve; |
| --- | --- |

g)

tehnilised normid, metroloogia, akrediteerimine, standardimine, normimine, sertifitseerimine, vastavushindamine ja turujärelevalve;

| h) | konkurentsiõigus ja riigiabi; |
| --- | --- |

h)

konkurentsiõigus ja riigiabi;

| i) | intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigused; |
| --- | --- |

i)

intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigused;

| j) | riigihanked; |
| --- | --- |

j)

riigihanked;

| k) | menetluste lihtsustamine ettevõtjate jaoks; |
| --- | --- |

k)

menetluste lihtsustamine ettevõtjate jaoks;

| l) | haridus ja ettevõtluskoolitus. |
| --- | --- |

l)

haridus ja ettevõtluskoolitus.

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid, kaasa arvatud horisontaalsed küsimused, näiteks statistika.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõigi nimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaaditeenused

Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnik ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse ametnik tegutsevad ühiselt allkomitee sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse allkomitee sekretäridele.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi lepinguosalise taotlusel, mille vastutav sekretär edastab teisele lepinguosalisele. Teise lepinguosalise sekretär vastab allkomitee kokkukutsumise taotlusele 15 tööpäeva jooksul alates selle kättesaamisest.

Eriti kiireloomulistel juhtudel võidakse allkomitee lepinguosaliste kokkuleppel kokku kutsuda lühema etteteatamisajaga. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Allkomitee koosolekud toimuvad lepinguosaliste vahel kokkulepitud kuupäeval ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi lepinguosalise delegatsiooni kavandatav koosseis.

Lepinguosaliste kokkuleppel võib allkomitee kutsuda konkreetse teabe saamiseks oma koosolekutele eksperte.

Igal koosolekul osaleb Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi välisministeeriumi esindaja, et tagada asjakohane kooskõlastamine ja seotus nii käimasolevate kui ka tulevaste projektide ja programmidega, mida rahastab EL, ning et koosolekul kindlaks määratud prioriteedid saaksid vajaliku toetuse.

6.   Koosoleku päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda võetavate punktide kohta edastatakse allkomitee sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise lepinguosalise sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda võtmise taotluse hiljemalt 15 päeva enne koosoleku algust. Mõlemad lepinguosalised peavad asjakohased dokumendid kätte saama vähemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Erandjuhtudel ja kiireloomuliste küsimuste korral võib neid tähtaegu lepinguosaliste kokkuleppel lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Koosoleku protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud, assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

EL–ALŽEERIA ALLKOMITEE

Transport, keskkond ja energeetika

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomiteesse kuuluvad Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide esindajad ning Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse esindajad. Selle eesistujaks on mõlemad lepinguosalised vaheldumisi.

2.   Roll

Allkomitee allub assotsiatsioonikomiteele, kellele ta esitab aruande pärast iga koosolekut. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkonnad

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu rakendamist allpool loetletud valdkondades. Eelkõige hindab allkomitee õigusaktide ühtlustamisel, rakendamisel ja järgimisel tehtud edusamme ning keskkonnapoliitika integreerimist kõikidesse assotsiatsioonilepingu valdkondadesse. Vajadusel tegeleb allkomitee ka koostöö küsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb järgmistes valdkondades tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid:

| a) | transport: eelkõige infrastruktuuride (eriti ühendusteede) moderniseerimine ja hooldamine; mere- ja õhutranspordi turvalisus ja julgestus, eriti sadamate, raudteede, lennujaamade ja maanteevõrgu kontroll ning juhtimine; arukate transpordisüsteemide edendamine ning infotehnoloogia rakendamine kõikides transpordiliikides; maantee- ja raudteeühenduste arendamine naaberriikidega; mitmeliigilise süsteemi täiustamine ja piirkondliku koostöö edendamine; |
| --- | --- |

a)

transport: eelkõige infrastruktuuride (eriti ühendusteede) moderniseerimine ja hooldamine; mere- ja õhutranspordi turvalisus ja julgestus, eriti sadamate, raudteede, lennujaamade ja maanteevõrgu kontroll ning juhtimine; arukate transpordisüsteemide edendamine ning infotehnoloogia rakendamine kõikides transpordiliikides; maantee- ja raudteeühenduste arendamine naaberriikidega; mitmeliigilise süsteemi täiustamine ja piirkondliku koostöö edendamine;

| b) | keskkond: eelkõige keskkonnakaitsealane suutlikkus assotsiatsioonilepingus määratud prioriteetsetes valdkondades (kõrbestumine, veevarude majandamine ja jäätmekorraldus, sooldumine, tööstus-, linna- ja meresaaste kontroll ja ennetamine, merekeskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse jne) ning keskkonnamõõtme lülitamine Euroopa–Vahemere partnerluse prioriteetsetesse sektoritesse säästva arengu huvides; vesi: eelkõige infrastruktuuride moderniseerimine, majandamine, ohutu juurdepääs veevarudele ning teadustegevus; |
| --- | --- |

b)

keskkond: eelkõige keskkonnakaitsealane suutlikkus assotsiatsioonilepingus määratud prioriteetsetes valdkondades (kõrbestumine, veevarude majandamine ja jäätmekorraldus, sooldumine, tööstus-, linna- ja meresaaste kontroll ja ennetamine, merekeskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse jne) ning keskkonnamõõtme lülitamine Euroopa–Vahemere partnerluse prioriteetsetesse sektoritesse säästva arengu huvides; vesi: eelkõige infrastruktuuride moderniseerimine, majandamine, ohutu juurdepääs veevarudele ning teadustegevus;

| c) | energeetika: eelkõige koostöö energeetika ja mäenduse valdkonnas vastavalt assotsiatsioonilepingu artiklile 61; energeetikavaldkonda käsitleva EL–Alžeeria strateegilise dialoogi algatamine (eelkõige strateegilise partnerluse loomist käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum); ühist huvi pakkuvate energeetika infrastruktuuride arendamise jälgimine koostöös rahvusvaheliste ja erasektori finantsinstitutsioonidega; Põhja-Aafrika elektriturg ning selle integreerimine ELi siseturuga. |
| --- | --- |

c)

energeetika: eelkõige koostöö energeetika ja mäenduse valdkonnas vastavalt assotsiatsioonilepingu artiklile 61; energeetikavaldkonda käsitleva EL–Alžeeria strateegilise dialoogi algatamine (eelkõige strateegilise partnerluse loomist käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum); ühist huvi pakkuvate energeetika infrastruktuuride arendamise jälgimine koostöös rahvusvaheliste ja erasektori finantsinstitutsioonidega; Põhja-Aafrika elektriturg ning selle integreerimine ELi siseturuga.

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid, kaasa arvatud horisontaalsed küsimused, näiteks statistika.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõigi nimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaaditeenused

Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnik ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse ametnik tegutsevad ühiselt allkomitee sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse allkomitee sekretäridele.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi lepinguosalise taotlusel, mille vastutav sekretär edastab teisele lepinguosalisele. Teise lepinguosalise sekretär vastab allkomitee kokkukutsumise taotlusele 15 tööpäeva jooksul alates selle kättesaamisest.

Eriti kiireloomulistel juhtudel võidakse allkomitee lepinguosaliste kokkuleppel kokku kutsuda lühema etteteatamisajaga. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Allkomitee koosolekud toimuvad lepinguosaliste vahel kokkulepitud kuupäeval ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi lepinguosalise delegatsiooni kavandatav koosseis.

Lepinguosaliste kokkuleppel võib allkomitee kutsuda konkreetse teabe saamiseks oma koosolekutele eksperte.

Igal koosolekul osaleb Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi välisministeeriumi esindaja, et tagada asjakohane kooskõlastamine ja seotus nii käimasolevate kui ka tulevaste projektide ja programmidega, mida rahastab EL, ning et koosolekul kindlaks määratud prioriteedid saaksid vajaliku toetuse.

6.   Koosoleku päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda võetavate punktide kohta edastatakse allkomitee sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise lepinguosalise sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda võtmise taotluse hiljemalt 15 päeva enne koosoleku algust. Mõlemad lepinguosalised peavad asjakohased dokumendid kätte saama vähemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Erandjuhtudel ja/või kiireloomuliste küsimuste korral võib neid tähtaegu lepinguosaliste kokkuleppel lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Koosoleku protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud, assotsieerimiskomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

EL–ALŽEERIA ALLKOMITEE

Infoühiskond, teadustegevus, innovatsioon, audiovisuaalsektor, haridus ja kultuur

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomiteesse kuuluvad Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide esindajad ning Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse esindajad. Selle eesistujaks on mõlemad lepinguosalised vaheldumisi.

2.   Roll

Allkomitee allub assotsiatsioonikomiteele, kellele ta esitab aruande pärast iga koosolekut. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkonnad

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu rakendamist allpool loetletud valdkondades. Eelkõige hindab allkomitee õigusaktide ühtlustamisel, rakendamisel ja järgimisel tehtud edusamme. Vajadusel tegeleb allkomitee ka koostöö küsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb järgmistes valdkondades tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid:

| a) | institutsioonilise ja teadussuutlikkuse arendamine teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkondades, sh teadusliku ja tehnilise uurimistegevuse tulemuste kasutamine tööstussektoris ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt, ning järelevalve lepingu üle, milles käsitletakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi kaasamist teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse raamprogrammi; tehnoloogiaalane uuendustegevus, uute tehnoloogiate siirdamine ja teadmiste levitamine; teadus- ja tehnikaalase koostöö leping Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

a)

institutsioonilise ja teadussuutlikkuse arendamine teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkondades, sh teadusliku ja tehnilise uurimistegevuse tulemuste kasutamine tööstussektoris ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt, ning järelevalve lepingu üle, milles käsitletakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi kaasamist teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse raamprogrammi; tehnoloogiaalane uuendustegevus, uute tehnoloogiate siirdamine ja teadmiste levitamine; teadus- ja tehnikaalase koostöö leping Euroopa Liiduga;

| b) | koostöö elektroonilise side ja infotehnoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

koostöö elektroonilise side ja infotehnoloogia valdkonnas;

| c) | haridus ja koolitusreform (sh kutsehariduse reform); noortele, eriti naistele ja tüdrukutele laialdasema juurdepääsu tagamine haridusele; |
| --- | --- |

c)

haridus ja koolitusreform (sh kutsehariduse reform); noortele, eriti naistele ja tüdrukutele laialdasema juurdepääsu tagamine haridusele;

| d) | kultuurikoostöö ja koostöö audiovisuaalsektoris; |
| --- | --- |

d)

kultuurikoostöö ja koostöö audiovisuaalsektoris;

| e) | Alžeeria teadlaste, üliõpilaste ja asjakohaste organisatsioonide osalemine ühenduste teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise ning innovatsiooniprogrammides, aga ka asjakohastes haridus-, koolitus- ja noorsooprogrammides; |
| --- | --- |

e)

Alžeeria teadlaste, üliõpilaste ja asjakohaste organisatsioonide osalemine ühenduste teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise ning innovatsiooniprogrammides, aga ka asjakohastes haridus-, koolitus- ja noorsooprogrammides;

| f) | elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud poliitika ja reguleerimine. |
| --- | --- |

f)

elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud poliitika ja reguleerimine.

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid, kaasa arvatud horisontaalsed küsimused, näiteks statistika.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõigi nimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaaditeenused

Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnik ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse ametnik tegutsevad ühiselt allkomitee sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse allkomitee sekretäridele.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi lepinguosalise taotlusel, mille vastutav sekretär edastab teisele lepinguosalisele. Teise lepinguosalise sekretär vastab allkomitee kokkukutsumise taotlusele 15 tööpäeva jooksul alates selle kättesaamisest.

Eriti kiireloomulistel juhtudel võidakse allkomitee lepinguosaliste kokkuleppel kokku kutsuda lühema etteteatamisajaga. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Allkomitee koosolekud toimuvad lepinguosaliste vahel kokkulepitud kuupäeval ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi lepinguosalise delegatsiooni kavandatav koosseis.

Lepinguosaliste kokkuleppel võib allkomitee kutsuda konkreetse teabe saamiseks oma koosolekutele eksperte.

Igal koosolekul osaleb Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi välisministeeriumi esindaja, et tagada asjakohane kooskõlastamine ja seotus nii käimasolevate kui ka tulevaste projektide ja programmidega, mida rahastab EL, ning et koosolekul kindlaks määratud prioriteedid saaksid vajaliku toetuse.

6.   Koosoleku päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda võetavate punktide kohta edastatakse allkomitee sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise lepinguosalise sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda võtmise taotluse hiljemalt 15 päeva enne koosoleku algust. Mõlemad lepinguosalised peavad asjakohased dokumendid kätte saama vähemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Erandjuhtudel ja kiireloomuliste küsimuste korral võib neid tähtaegu lepinguosaliste kokkuleppel lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Koosoleku protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud, assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

EL–ALŽEERIA ALLKOMITEE

Põllumajandus ja kalandus

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomiteesse kuuluvad Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide esindajad ning Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse esindajad. Selle eesistujaks on mõlemad lepinguosalised vaheldumisi.

2.   Roll

Allkomitee allub assotsiatsioonikomiteele, kellele ta esitab aruande pärast iga koosolekut. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkonnad

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu rakendamist allpool loetletud valdkondades. Eelkõige hindab allkomitee õigusaktide ühtlustamisel, rakendamisel ja järgimisel tehtud edusamme. Vajadusel tegeleb allkomitee ka koostöö küsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb järgmistes valdkondades tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid:

| a) | põllumajanduse, kalanduse ja metsanduse moderniseerimine ja ümberkorraldamine; |
| --- | --- |

a)

põllumajanduse, kalanduse ja metsanduse moderniseerimine ja ümberkorraldamine;

| b) | põllumajandussaaduste, töödeldud põllumajandussaaduste ja kalasaadustega kauplemine (sh turustus- ja jaotuskanalite ajakohastamine); |
| --- | --- |

b)

põllumajandussaaduste, töödeldud põllumajandussaaduste ja kalasaadustega kauplemine (sh turustus- ja jaotuskanalite ajakohastamine);

| c) | põllumajanduskoostöö ja maaelu arendamine; |
| --- | --- |

c)

põllumajanduskoostöö ja maaelu arendamine;

| d) | veterinaaria- ja taimekaitsealased küsimused, sh toidualaste õigusnormide ajakohastamine; |
| --- | --- |

d)

veterinaaria- ja taimekaitsealased küsimused, sh toidualaste õigusnormide ajakohastamine;

| e) | loodusvarade, sealhulgas kalavarude kaitse ja mõistlik majandamine ning eelkõige merekeskkonna kaitse; |
| --- | --- |

e)

loodusvarade, sealhulgas kalavarude kaitse ja mõistlik majandamine ning eelkõige merekeskkonna kaitse;

| f) | koostöö ELi kiirhoiatussüsteemi raames. |
| --- | --- |

f)

koostöö ELi kiirhoiatussüsteemi raames.

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid, kaasa arvatud horisontaalsed küsimused, näiteks statistika.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõigi nimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaaditeenused

Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnik ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse ametnik tegutsevad ühiselt allkomitee sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse allkomitee sekretäridele.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi lepinguosalise taotlusel, mille vastutav sekretär edastab teisele lepinguosalisele. Teise lepinguosalise sekretär vastab allkomitee kokkukutsumise taotlusele 15 tööpäeva jooksul alates selle kättesaamisest.

Eriti kiireloomulistel juhtudel võidakse allkomitee lepinguosaliste kokkuleppel kokku kutsuda lühema etteteatamisajaga. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Allkomitee koosolekud toimuvad lepinguosaliste vahel kokkulepitud kuupäeval ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi lepinguosalise delegatsiooni kavandatav koosseis.

Lepinguosaliste kokkuleppel võib allkomitee kutsuda konkreetse teabe saamiseks oma koosolekutele eksperte.

Igal koosolekul osaleb Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi välisministeeriumi esindaja, et tagada asjakohane kooskõlastamine ja seotus nii käimasolevate kui ka tulevaste projektide ja programmidega, mida rahastab EL, ning et koosolekul kindlaks määratud prioriteedid saaksid vajaliku toetuse.

6.   Koosoleku päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda võetavate punktide kohta edastatakse allkomitee sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise lepinguosalise sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda võtmise taotluse hiljemalt 15 päeva enne koosoleku algust. Mõlemad lepinguosalised peavad asjakohased dokumendid kätte saama vähemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Erandjuhtudel ja kiireloomuliste küsimuste korral võib neid tähtaegu lepinguosaliste kokkuleppel lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Koosoleku protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud, assotsieerimiskomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

EL–ALŽEERIA ALLKOMITEE

Õigus- ja siseküsimused

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomiteesse kuuluvad Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide esindajad ning Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse esindajad. Selle eesistujaks on mõlemad lepinguosalised vaheldumisi.

2.   Roll

Allkomitee allub assotsiatsioonikomiteele, kellele ta esitab aruande pärast iga koosolekut. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkonnad

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu rakendamist allpool loetletud valdkondades. Eelkõige hindab allkomitee õigusaktide ühtlustamisel, rakendamisel ja järgimisel tehtud edusamme. Vajadusel tegeleb allkomitee ka koostöö küsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb järgmistes valdkondades tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid:

| a) | isikute vaba liikumine:






  — | assotsiatsioonilepingu artikli 83 rakendamine, mis käsitleb isikute liikumist, sealhulgas võimaluste otsimine, et lihtsustada lühiajaliste viisade väljastamist teatava kategooria isikute puhul; |
| --- | --- | --- |

a)

isikute vaba liikumine:

—

assotsiatsioonilepingu artikli 83 rakendamine, mis käsitleb isikute liikumist, sealhulgas võimaluste otsimine, et lihtsustada lühiajaliste viisade väljastamist teatava kategooria isikute puhul;

| — | assotsiatsioonilepingu artikli 84 kohase koostöö edendamine ebaseadusliku rände ennetamisel ja kontrollimisel; tagasivõtulepingud; |
| --- | --- |

—

assotsiatsioonilepingu artikli 84 kohase koostöö edendamine ebaseadusliku rände ennetamisel ja kontrollimisel; tagasivõtulepingud;

| b) | õigusalane ja kohtukoostöö (tsiviil- ja kriminaalasjades) ning politseikoostöö; |
| --- | --- |

b)

õigusalane ja kohtukoostöö (tsiviil- ja kriminaalasjades) ning politseikoostöö;

| c) | koostöö võitluses organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas inimkaubanduse, terrorismi, rahapesu, uimastiäri ja uimastite kuritarvitamise, rassismi, ksenofoobia ja islamofoobiaga; |
| --- | --- |

c)

koostöö võitluses organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas inimkaubanduse, terrorismi, rahapesu, uimastiäri ja uimastite kuritarvitamise, rassismi, ksenofoobia ja islamofoobiaga;

| d) | koostöö korruptsioonivastases võitluses. |
| --- | --- |

d)

koostöö korruptsioonivastases võitluses.

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid, kaasa arvatud horisontaalsed küsimused, näiteks statistika.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõigi nimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaaditeenused

Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnik ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse ametnik tegutsevad ühiselt allkomitee sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse allkomitee sekretäridele.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi lepinguosalise taotlusel, mille vastutav sekretär edastab teisele lepinguosalisele. Teise lepinguosalise sekretär vastab allkomitee kokkukutsumise taotlusele 15 tööpäeva jooksul alates selle kätte saamisest.

Eriti kiireloomulistel juhtudel võidakse allkomitee lepinguosaliste kokkuleppel kokku kutsuda lühema etteteatamisajaga. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Allkomitee koosolekud toimuvad lepinguosaliste vahel kokkulepitud kuupäeval ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi lepinguosalise delegatsiooni kavandatav koosseis.

Lepinguosaliste kokkuleppel võib allkomitee kutsuda konkreetse teabe saamiseks oma koosolekutele eksperte.

Igal koosolekul osaleb Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi välisministeeriumi esindaja, et tagada asjakohane kooskõlastamine ja seotus nii käimasolevate kui ka tulevaste projektide ja programmidega, mida rahastab EL, ning et koosolekul kindlaks määratud prioriteedid saaksid vajaliku toetuse.

6.   Koosoleku päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda võetavate punktide kohta edastatakse allkomitee sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise lepinguosalise sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda võtmise taotluse hiljemalt 15 päeva enne koosoleku algust. Mõlemad lepinguosalised peavad asjakohased dokumendid kätte saama vähemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Erandjuhtudel ja kiireloomuliste küsimuste korral võib neid tähtaegu lepinguosaliste kokkuleppel lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Koosoleku protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud, assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

TÖÖKORD

EL–ALŽEERIA ALLKOMITEE

Tollikoostöö

1.   Koosseis ja eesistuja

Allkomiteesse kuuluvad Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide esindajad ning Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse esindajad. Selle eesistujaks on mõlemad lepinguosalised vaheldumisi.

2.   Roll

Allkomitee allub assotsiatsioonikomiteele, kellele ta esitab aruande pärast iga koosolekut. Allkomiteel ei ole otsustusõigust, kuid ta võib esitada assotsiatsioonikomiteele ettepanekuid.

3.   Tegevusvaldkonnad

Allkomitee jälgib assotsiatsioonilepingu rakendamist allpool loetletud valdkondades. Eelkõige hindab allkomitee õigusaktide ühtlustamisel, rakendamisel ja järgimisel tehtud edusamme. Vajadusel tegeleb allkomitee ka koostöö küsimustega avaliku halduse valdkonnas. Allkomitee tegeleb järgmistest valdkondades tekkida võivate probleemidega ning soovitab võimalikke meetmeid:

| a) | päritolueeskirjad; |
| --- | --- |

a)

päritolueeskirjad;

| b) | üldised tolliprotseduurid, tollinomenklatuur, tolliväärtuse määramine; |
| --- | --- |

b)

üldised tolliprotseduurid, tollinomenklatuur, tolliväärtuse määramine;

| c) | tariifirežiimid; |
| --- | --- |

c)

tariifirežiimid;

| d) | tollikoostöö. |
| --- | --- |

d)

tollikoostöö.

Loetelu ei ole ammendav ning assotsiatsioonikomitee võib sellesse lisada muid teemasid, kaasa arvatud horisontaalsed küsimused, näiteks statistika.

Allkomitee võib käsitleda ühe, mitme või kõigi nimetatud valdkondadega seotud küsimusi.

4.   Sekretariaaditeenused

Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnik ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse ametnik tegutsevad ühiselt allkomitee sekretäridena.

Kõik allkomiteed käsitlevad teatised edastatakse allkomitee sekretäridele.

5.   Koosolekud

Allkomitee tuleb kokku siis, kui asjaolud seda nõuavad. Koosoleku võib kokku kutsuda kummagi lepinguosalise taotlusel, mille vastutav sekretär edastab teisele lepinguosalisele. Teise lepinguosalise sekretär vastab allkomitee kokkukutsumise taotlusele 15 tööpäeva jooksul alates selle kätte saamisest.

Eriti kiireloomulistel juhtudel võidakse allkomitee lepinguosaliste kokkuleppel kokku kutsuda lühema etteteatamisajaga. Koosoleku kokkukutsumise taotlused esitatakse kirjalikult.

Allkomitee koosolekud toimuvad lepinguosaliste vahel kokkulepitud kuupäeval ja kohas.

Koosoleku kutsub kokku vastutav sekretär kokkuleppel eesistujaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale kummagi lepinguosalise delegatsiooni kavandatav koosseis.

Lepinguosaliste kokkuleppel võib allkomitee kutsuda konkreetse teabe saamiseks oma koosolekutele eksperte.

Igal koosolekul osaleb Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi välisministeeriumi esindaja, et tagada asjakohane kooskõlastamine ja seotus nii käimasolevate kui ka tulevaste projektide ja programmidega, mida rahastab EL, ning et koosolekul kindlaks määratud prioriteedid saaksid vajaliku toetuse.

6.   Koosoleku päevakord

Taotlused allkomitee päevakorda võetavate punktide kohta edastatakse allkomitee sekretäridele.

Eesistuja koostab igaks koosolekuks esialgse päevakorra. Vastutav sekretär edastab selle teise lepinguosalise sekretärile hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda võtmise taotluse hiljemalt 15 päeva enne koosoleku algust. Mõlemad lepinguosalised peavad asjakohased dokumendid kätte saama vähemalt seitse päeva enne koosoleku algust. Erandjuhtudel ja kiireloomuliste küsimuste korral võib neid tähtaegu lepinguosaliste kokkuleppel lühendada.

Allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

7.   Koosoleku protokoll

Protokolli koostavad ja kinnitavad mõlemad sekretärid pärast iga koosoleku lõppu. Allkomitee sekretärid edastavad protokolli koopia, sealhulgas allkomitee ettepanekud, assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja eesistujale.

8.   Avalikustamine

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

---

Komisjon

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/44

---

KOMISJONI OTSUS,

13. september 2007,

EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta

(Juhtum COMP/E-2/39.143 – Opel)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4277 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2007/836/EÜ)

| (1) | Käesolev otsus, mis on vastu võetud nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (1) artikli 9 lõike 1 kohaselt, on adresseeritud ettevõtjale General Motors Europe (edaspidi „GME”). Selles käsitletakse Opeli ja Vauxhalli sõidukite remontimiseks vajalike tehniliste andmete andmist. |
| --- | --- |

(1)

Käesolev otsus, mis on vastu võetud nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (1) artikli 9 lõike 1 kohaselt, on adresseeritud ettevõtjale General Motors Europe (edaspidi „GME”). Selles käsitletakse Opeli ja Vauxhalli sõidukite remontimiseks vajalike tehniliste andmete andmist.

| (2) | Tehnilised andmed on andmed, protsessid ja juhised, mida on vaja mootorsõiduki rikkis, katkiste või kasutatud osade kontrollimiseks, remontimiseks või vahetamiseks ja sõiduki süsteemides tekkinud rikete kõrvaldamiseks. Andmeid on seitse peamist liiki:






  — | põhilised parameetrid (kehtestatud väärtusi käsitlevad dokumendid ning sõiduki mõõdetavate näitajate nimiväärtused, näiteks pöördemomendi seaded, piduri tõhususe näitajad, pneumaatilised ja hüdraulilised rõhud); |
| --- | --- | --- |

(2)

Tehnilised andmed on andmed, protsessid ja juhised, mida on vaja mootorsõiduki rikkis, katkiste või kasutatud osade kontrollimiseks, remontimiseks või vahetamiseks ja sõiduki süsteemides tekkinud rikete kõrvaldamiseks. Andmeid on seitse peamist liiki:

—

põhilised parameetrid (kehtestatud väärtusi käsitlevad dokumendid ning sõiduki mõõdetavate näitajate nimiväärtused, näiteks pöördemomendi seaded, piduri tõhususe näitajad, pneumaatilised ja hüdraulilised rõhud);

| — | remondi- ja hooldusoperatsioonide joonised ja etapiviisilised kirjeldused (teeninduse käsiraamatud, tehnilised dokumendid, näiteks töökavad, konkreetsetel remonditöödel kasutatavate tööriistade kirjeldused ning joonised, näiteks juhtme- ja hüdraulikaskeemid); |
| --- | --- |

—

remondi- ja hooldusoperatsioonide joonised ja etapiviisilised kirjeldused (teeninduse käsiraamatud, tehnilised dokumendid, näiteks töökavad, konkreetsetel remonditöödel kasutatavate tööriistade kirjeldused ning joonised, näiteks juhtme- ja hüdraulikaskeemid);

| — | testimine ja diagnoosimine (sealhulgas veakoodid ja vigade kõrvaldamise koodid, tarkvara ja muud andmed, mida on vaja sõidukite vigade diagnoosimiseks). Suur osa (kuigi mitte kõik) neist andmetest leidub spetsiaalsetes elektroonilistes tööriistades; |
| --- | --- |

—

testimine ja diagnoosimine (sealhulgas veakoodid ja vigade kõrvaldamise koodid, tarkvara ja muud andmed, mida on vaja sõidukite vigade diagnoosimiseks). Suur osa (kuigi mitte kõik) neist andmetest leidub spetsiaalsetes elektroonilistes tööriistades;

| — | koodid, tarkvara ja muud andmed, mida on vaja sõidukite elektrooniliste kontrollplokkide (nn ECUd) ümberprogrammeerimiseks, nende algseadistuse taastamiseks ja alglaadimise läbiviimiseks. See andmeliik on seotud eelmisega, kuna tihti kasutatakse ühtesid ja samu elektroonilisi tööriistu vea diagnoosimiseks ning seejärel vea parandamise eesmärgil vajalike muudatuste tegemiseks elektrooniliste kontrollplokkide abil; |
| --- | --- |

—

koodid, tarkvara ja muud andmed, mida on vaja sõidukite elektrooniliste kontrollplokkide (nn ECUd) ümberprogrammeerimiseks, nende algseadistuse taastamiseks ja alglaadimise läbiviimiseks. See andmeliik on seotud eelmisega, kuna tihti kasutatakse ühtesid ja samu elektroonilisi tööriistu vea diagnoosimiseks ning seejärel vea parandamise eesmärgil vajalike muudatuste tegemiseks elektrooniliste kontrollplokkide abil;

| — | andmed varuosade kohta, sealhulgas osade kataloogid koodide ja kirjeldustega, ning sõidukite tuvastamise meetodid (st andmed konkreetse sõiduki kohta, mis võimaldavad remontijal kindlaks teha sõidukile koostamise käigus paigaldatud osade identifitseerimiskoodid ja välja selgitada konkreetsele sõidukile sobivate originaalvaruosade koodid); |
| --- | --- |

—

andmed varuosade kohta, sealhulgas osade kataloogid koodide ja kirjeldustega, ning sõidukite tuvastamise meetodid (st andmed konkreetse sõiduki kohta, mis võimaldavad remontijal kindlaks teha sõidukile koostamise käigus paigaldatud osade identifitseerimiskoodid ja välja selgitada konkreetsele sõidukile sobivate originaalvaruosade koodid);

| — | eriandmed (märked tagasikutsumiste ja tüüpvigade kohta); |
| --- | --- |

—

eriandmed (märked tagasikutsumiste ja tüüpvigade kohta);

| — | väljaõppematerjalid. |
| --- | --- |

—

väljaõppematerjalid.

| (3) | 2006. aasta detsembris alustas komisjon menetlust ja edastas GMEle esialgse hinnangu, milles kahtles tema müügijärgse hoolduse partneritega sõlmitud kokkulepete kokkusobivuses EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikega 1. |
| --- | --- |

(3)

2006. aasta detsembris alustas komisjon menetlust ja edastas GMEle esialgse hinnangu, milles kahtles tema müügijärgse hoolduse partneritega sõlmitud kokkulepete kokkusobivuses EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikega 1.

| (4) | Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt ei ole GME tõenäoliselt avaldanud teatavasse kategooriasse kuuluvaid remondialaseid tehnilisi andmeid ka märkimisväärse aja jooksul, mis on möödunud komisjoni 31. juuli 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1400/2002 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes mootorsõidukisektoris (2) sätestatud üleminekuperioodi lõpust. Lisaks sellele ei olnud GME komisjoni uurimise alustamise ajaks ikka veel käivitanud toimivat süsteemi, et võimaldada sõltumatutele remonditöökodadele tingimusteta juurdepääsu remondialastele tehnilistele andmetele. Kuigi komisjoni uurimise jooksul parandas GME juurdepääsu oma tehnilistele andmetele, tundub siiski, et sõltumatud remonditöökojad saavad endiselt ebatäielikke andmeid. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt ei ole GME tõenäoliselt avaldanud teatavasse kategooriasse kuuluvaid remondialaseid tehnilisi andmeid ka märkimisväärse aja jooksul, mis on möödunud komisjoni 31. juuli 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1400/2002 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes mootorsõidukisektoris (2) sätestatud üleminekuperioodi lõpust. Lisaks sellele ei olnud GME komisjoni uurimise alustamise ajaks ikka veel käivitanud toimivat süsteemi, et võimaldada sõltumatutele remonditöökodadele tingimusteta juurdepääsu remondialastele tehnilistele andmetele. Kuigi komisjoni uurimise jooksul parandas GME juurdepääsu oma tehnilistele andmetele, tundub siiski, et sõltumatud remonditöökojad saavad endiselt ebatäielikke andmeid.

| (5) | Esialgses hinnangus leiti, et asjaomased turud, mida mõjutab kõnealune tegevus, on sõiduautode remondi- ja hooldusteenuste osutamise turg ning autoremontijate tehniliste andmetega varustamise turg. Neist esimesel turul kuulus Opeli ja Vauxhalli volitatud võrgustikele väga suur turuosa ning teisel turul oli GME ainuke tarnija, kes suutis pakkuda kõiki tehnilisi andmeid, mida on vaja Opeli ja Vauxhalli sõidukite remontimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Esialgses hinnangus leiti, et asjaomased turud, mida mõjutab kõnealune tegevus, on sõiduautode remondi- ja hooldusteenuste osutamise turg ning autoremontijate tehniliste andmetega varustamise turg. Neist esimesel turul kuulus Opeli ja Vauxhalli volitatud võrgustikele väga suur turuosa ning teisel turul oli GME ainuke tarnija, kes suutis pakkuda kõiki tehnilisi andmeid, mida on vaja Opeli ja Vauxhalli sõidukite remontimiseks.

| (6) | Lühidalt, GME teenindus- ja varuosade edasimüügilepingute kohaselt tuleb tema enda volitatud võrgustiku liikmetel osutada kõiki sõidukimargile ainuomaseid remonditeenuseid ning olla ka varuosade hulgimüüja. Komisjon tunneb muret, et sellised kokkulepped võivad avaldada negatiivset mõju, mida võib veelgi võimendada GME suutmatus pakkuda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele, mille tulemusel luuakse ületamatud takistused ettevõtetele, kes soovivad ja suudavad osutada remonditeenuseid teistsuguse ärimudeli kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Lühidalt, GME teenindus- ja varuosade edasimüügilepingute kohaselt tuleb tema enda volitatud võrgustiku liikmetel osutada kõiki sõidukimargile ainuomaseid remonditeenuseid ning olla ka varuosade hulgimüüja. Komisjon tunneb muret, et sellised kokkulepped võivad avaldada negatiivset mõju, mida võib veelgi võimendada GME suutmatus pakkuda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele, mille tulemusel luuakse ületamatud takistused ettevõtetele, kes soovivad ja suudavad osutada remonditeenuseid teistsuguse ärimudeli kohaselt.

| (7) | Komisjoni esialgse järelduse kohaselt esitas GME sõltumatutele remonditöökodadele tehnilisi andmeid nii, et andmete ulatus ja juurdepääsetavus ei vastanud nende vajadustele. Selline käitumine koos teiste autotootjate sarnase käitumisega võis kaasa aidata sõltumatute remonditöökodade turuseisundi halvenemisele. Eelnev on tõenäoliselt omakorda kaasa toonud märkimisväärse kahju tarbijatele varuosade valiku olulise vähenemise, remonditeenuste hinna tõusu, remonditöökodade valiku vähenemise, võimalike ohutusküsimuste ja uuenduslike remonditöökodade puudumise näol. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni esialgse järelduse kohaselt esitas GME sõltumatutele remonditöökodadele tehnilisi andmeid nii, et andmete ulatus ja juurdepääsetavus ei vastanud nende vajadustele. Selline käitumine koos teiste autotootjate sarnase käitumisega võis kaasa aidata sõltumatute remonditöökodade turuseisundi halvenemisele. Eelnev on tõenäoliselt omakorda kaasa toonud märkimisväärse kahju tarbijatele varuosade valiku olulise vähenemise, remonditeenuste hinna tõusu, remonditöökodade valiku vähenemise, võimalike ohutusküsimuste ja uuenduslike remonditöökodade puudumise näol.

| (8) | Asjaolu, et GME ilmselt ei võimalda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele, võib takistada müügijärgse hoolduse partneritega sõlmitud kokkulepetel saada kasu määruses (EÜ) nr 1400/2002 ettenähtud erandist, sest vastavalt selle määruse artikli 4 lõikele 2 ei kohaldata erandit juhul, kui mootorsõidukite tarnija keeldub tagamast sõltumatutele ettevõtjatele juurdepääsu tehnilistele andmetele, diagnostika- ja muudele seadmetele, tööriistadele, sealhulgas asjakohasele tarkvarale, või väljaõppele, mis on vajalik mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks. Määruse põhjenduse 26 kohaselt ei tohi juurdepääsutingimuste puhul teha vahet volitatud ja sõltumatute ettevõtjate vahel. |
| --- | --- |

(8)

Asjaolu, et GME ilmselt ei võimalda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele, võib takistada müügijärgse hoolduse partneritega sõlmitud kokkulepetel saada kasu määruses (EÜ) nr 1400/2002 ettenähtud erandist, sest vastavalt selle määruse artikli 4 lõikele 2 ei kohaldata erandit juhul, kui mootorsõidukite tarnija keeldub tagamast sõltumatutele ettevõtjatele juurdepääsu tehnilistele andmetele, diagnostika- ja muudele seadmetele, tööriistadele, sealhulgas asjakohasele tarkvarale, või väljaõppele, mis on vajalik mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks. Määruse põhjenduse 26 kohaselt ei tohi juurdepääsutingimuste puhul teha vahet volitatud ja sõltumatute ettevõtjate vahel.

| (9) | Komisjon jõudis esialgsele arvamusele, et remondialastele tehnilistele andmetele juurdepääsu puudumise korral ei ole tõenäoline, et GME ja tema volitatud remonditöökodade vahel sõlmitud kokkulepete suhtes saaks kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 3. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon jõudis esialgsele arvamusele, et remondialastele tehnilistele andmetele juurdepääsu puudumise korral ei ole tõenäoline, et GME ja tema volitatud remonditöökodade vahel sõlmitud kokkulepete suhtes saaks kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 3.

| (10) | 9. veebruaril 2007 esitas GME komisjonile kohustused, mille eesmärk oli kõrvaldada esialgses hinnangus tõstatatud konkurentsiprobleemid. |
| --- | --- |

(10)

9. veebruaril 2007 esitas GME komisjonile kohustused, mille eesmärk oli kõrvaldada esialgses hinnangus tõstatatud konkurentsiprobleemid.

| (11) | Kohustused lähtuvad põhimõttest, et sõltumatutele ja volitatud remonditöökodadele avaldatavate andmete ulatuse kindlaksmääramisel ei eelistata üht liiki töökodasid teistele. Seda silmas pidades tagab GME, et kõik GME või tema nimel volitatud remonditöökodadele ja/või sõltumatutele importijatele ELi liikmesriikides pakutavad tehnilised andmed, tööriistad, seadmed, tarkvara ja väljaõpe, mis on vajalik Opeli ja Vauxhalli sõidukite remondiks ja hoolduseks, tehakse kättesaadavaks ka sõltumatutele remonditöökodadele. |
| --- | --- |

(11)

Kohustused lähtuvad põhimõttest, et sõltumatutele ja volitatud remonditöökodadele avaldatavate andmete ulatuse kindlaksmääramisel ei eelistata üht liiki töökodasid teistele. Seda silmas pidades tagab GME, et kõik GME või tema nimel volitatud remonditöökodadele ja/või sõltumatutele importijatele ELi liikmesriikides pakutavad tehnilised andmed, tööriistad, seadmed, tarkvara ja väljaõpe, mis on vajalik Opeli ja Vauxhalli sõidukite remondiks ja hoolduseks, tehakse kättesaadavaks ka sõltumatutele remonditöökodadele.

| (12) | Kohustuste kohaselt on määruse (EÜ) nr 1400/2002 artikli 4 lõike 2 tähenduses tehnilised andmed kõik andmed, mis avaldatakse Opeli ja Vauxhalli volitatud remonditöökodadele Opeli ja Vauxhalli mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks. Need hõlmavad tarkvara, veakoode ja teisi parameetreid koos uuendustega, mida on vaja elektrooniliste kontrollplokkide GME soovitatud seadistuste sisestamiseks või taastamiseks, sõiduki tuvastamise meetodeid, varuosade katalooge, praktilistest kogemustest tulenevaid ning teatava mudeli või partii puhul tüüpiliste probleemidega seotud lahendusi, tagasikutsumise teateid ja muid teateid niisuguste remonditööde kohta, mida volitatud remonditöökodade võrgustikus võidakse teha tasuta. |
| --- | --- |

(12)

Kohustuste kohaselt on määruse (EÜ) nr 1400/2002 artikli 4 lõike 2 tähenduses tehnilised andmed kõik andmed, mis avaldatakse Opeli ja Vauxhalli volitatud remonditöökodadele Opeli ja Vauxhalli mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks. Need hõlmavad tarkvara, veakoode ja teisi parameetreid koos uuendustega, mida on vaja elektrooniliste kontrollplokkide GME soovitatud seadistuste sisestamiseks või taastamiseks, sõiduki tuvastamise meetodeid, varuosade katalooge, praktilistest kogemustest tulenevaid ning teatava mudeli või partii puhul tüüpiliste probleemidega seotud lahendusi, tagasikutsumise teateid ja muid teateid niisuguste remonditööde kohta, mida volitatud remonditöökodade võrgustikus võidakse teha tasuta.

| (13) | Juurdepääs tööriistadele hõlmab juurdepääsu elektroonilistele diagnostika- ja muudele remondiks kasutatavatele töövahenditele koos juurdekuuluva tarkvaraga, sealhulgas tarkvara perioodilised uuendused, ning kõnealuste tööriistadega seotud müügijärgseid teenuseid. |
| --- | --- |

(13)

Juurdepääs tööriistadele hõlmab juurdepääsu elektroonilistele diagnostika- ja muudele remondiks kasutatavatele töövahenditele koos juurdekuuluva tarkvaraga, sealhulgas tarkvara perioodilised uuendused, ning kõnealuste tööriistadega seotud müügijärgseid teenuseid.

| (14) | Määruse põhjenduse 26 kohaselt ei ole GME määruse artikli 4 lõike 2 alusel kohustatud sõltumatutele remonditöökodadele avaldama tehnilisi andmeid, mis võivad anda kolmandatele isikutele võimaluse sõidukisse paigutatud kasutamistõkistest kõrvale hiilida või need välja lülitada, elektronseadmeid uuesti kalibreerida (3) või teha muudatusi mootorsõiduki kiirust piiravates seadmetes. Vaatamata sellele võtab GME endale kohustuse võimaldada piiramatut juurdepääsu kõnealustele andmetele nendele sõltumatutele remonditöökodadele, kes omandavad GME asjaomase väljaõppe sertifikaadi. (4) Kõnealune sertifikaat väljastatakse koolituse lõpetanud remonditöökodadele viivitamata. |
| --- | --- |

(14)

Määruse põhjenduse 26 kohaselt ei ole GME määruse artikli 4 lõike 2 alusel kohustatud sõltumatutele remonditöökodadele avaldama tehnilisi andmeid, mis võivad anda kolmandatele isikutele võimaluse sõidukisse paigutatud kasutamistõkistest kõrvale hiilida või need välja lülitada, elektronseadmeid uuesti kalibreerida (3) või teha muudatusi mootorsõiduki kiirust piiravates seadmetes. Vaatamata sellele võtab GME endale kohustuse võimaldada piiramatut juurdepääsu kõnealustele andmetele nendele sõltumatutele remonditöökodadele, kes omandavad GME asjaomase väljaõppe sertifikaadi. (4) Kõnealune sertifikaat väljastatakse koolituse lõpetanud remonditöökodadele viivitamata.

| (15) | Juhul kui GME otsustab tulevikus kasutada kõnealust erandit sõltumatutele remonditöökodadele tehniliste andmete avaldamata jätmise põhjusena, võtab ta endale kohustuse tagada, et salastatud teave piirdub põhjenduses 26 sätestatud kaitse tagamisega ning et kõnealuse teabe puudumine ei takista sõltumatutel remonditöökodadel sooritamast muid toiminguid kui põhjenduses 26 loetletud toimingud, sealhulgas mootori töö juhtimise elektrooniliste kontrollplokkide, turvapatjade, turvavöö eelpingutite või keskluku osadega seotud tööd. |
| --- | --- |

(15)

Juhul kui GME otsustab tulevikus kasutada kõnealust erandit sõltumatutele remonditöökodadele tehniliste andmete avaldamata jätmise põhjusena, võtab ta endale kohustuse tagada, et salastatud teave piirdub põhjenduses 26 sätestatud kaitse tagamisega ning et kõnealuse teabe puudumine ei takista sõltumatutel remonditöökodadel sooritamast muid toiminguid kui põhjenduses 26 loetletud toimingud, sealhulgas mootori töö juhtimise elektrooniliste kontrollplokkide, turvapatjade, turvavöö eelpingutite või keskluku osadega seotud tööd.

| (16) | Määruse (EÜ) nr 1400/2002 artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et tehnilised andmed tuleb sõltumatutele remonditöökodadele teha kättesaadavaks proportsionaalselt nende vajadustega. See tähendab, et andmeid ei edastata ühtse paketina ja et hinna puhul arvestatakse, millises ulatuses sõltumatud remonditöökojad andmeid kasutavad. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EÜ) nr 1400/2002 artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et tehnilised andmed tuleb sõltumatutele remonditöökodadele teha kättesaadavaks proportsionaalselt nende vajadustega. See tähendab, et andmeid ei edastata ühtse paketina ja et hinna puhul arvestatakse, millises ulatuses sõltumatud remonditöökojad andmeid kasutavad.

| (17) | Nimetatud põhimõtte kohaselt avaldab GME oma TA veebisaidil kõik tehnilised andmed pärast 1996. aastat turule toodud mudelite kohta ja tagab, et kõik ajakohased tehnilised andmed on kogu aeg kättesaadavad TA veebisaidil või selle asemel loodud veebisaidil. GME tagab, et veebisait on kogu aeg kergesti leitav ning selle kasutamine on sama mugav, kui Opeli ja Vauxhalli volitatud võrgustike liikmetele tehniliste andmete edastamise meetodite puhul. Kui GME või GME nimel tegutsev muu ettevõtja muudab ühe osa tehnilistest andmetest volitatud remonditöökodadele kättesaadavaks teatavas ELi keeles, avaldab GME andmed kõnealuses keeles viivituseta ka TA veebisaidil. |
| --- | --- |

(17)

Nimetatud põhimõtte kohaselt avaldab GME oma TA veebisaidil kõik tehnilised andmed pärast 1996. aastat turule toodud mudelite kohta ja tagab, et kõik ajakohased tehnilised andmed on kogu aeg kättesaadavad TA veebisaidil või selle asemel loodud veebisaidil. GME tagab, et veebisait on kogu aeg kergesti leitav ning selle kasutamine on sama mugav, kui Opeli ja Vauxhalli volitatud võrgustike liikmetele tehniliste andmete edastamise meetodite puhul. Kui GME või GME nimel tegutsev muu ettevõtja muudab ühe osa tehnilistest andmetest volitatud remonditöökodadele kättesaadavaks teatavas ELi keeles, avaldab GME andmed kõnealuses keeles viivituseta ka TA veebisaidil.

| (18) | Seoses elektrooniliste varuosade kataloogiga, mis praegu ei ole kättesaadav TA veebisaidil, peetakse GME oma kohustusi täitnuks, kui ta avaldab kõnealuse teabe TA veebisaidil 31. detsembriks 2007. Ajutise lahendusena tehakse kataloog kättesaadavaks GME kõnekeskuse kaudu, mis taotluse korral ja viivituseta saadab sõltumatutele remonditöökodadele faksi teel vajalikud lehed ükskõik millises keeles, milles kataloog on kättesaadav volitatud remonditöökodadele. Teenus maksab 1 euro leht (+ 3,9 % käsitlemistasu) ja selle puhul kohaldatakse kohalikke kõnetariife. |
| --- | --- |

(18)

Seoses elektrooniliste varuosade kataloogiga, mis praegu ei ole kättesaadav TA veebisaidil, peetakse GME oma kohustusi täitnuks, kui ta avaldab kõnealuse teabe TA veebisaidil 31. detsembriks 2007. Ajutise lahendusena tehakse kataloog kättesaadavaks GME kõnekeskuse kaudu, mis taotluse korral ja viivituseta saadab sõltumatutele remonditöökodadele faksi teel vajalikud lehed ükskõik millises keeles, milles kataloog on kättesaadav volitatud remonditöökodadele. Teenus maksab 1 euro leht (+ 3,9 % käsitlemistasu) ja selle puhul kohaldatakse kohalikke kõnetariife.

| (19) | Selleks et Opeli ja Vauxhalli volitatud remonditöökojad ELis saaksid kasutada juhtmeskeeme, avaldab GME oma TA veebisaidil kõik skeemid, mis on digitaalsena loodud või digitaalseks muundatud. Ülejäänud skeemid pärast 1. jaanuari 1997 toodetud mudelite kohta, (5) mis ei ole digitaalsed, tehakse sõltumatutele remonditöökodadele kättesaadavaks GME kõnekeskuse kaudu. Kõnekeskused tegutsevad kõikides vajalikes keeltes, et vältida otsest või kaudset diskrimineerimist sõltumatute ning Opeli ja Vauxhalli volitatud remonditöökodade vahel ning võtavad arvesse tingimusi, mille kohaselt võimaldatakse volitatud remonditöökodadele juurdepääsu juhtmeskeemidele. Juhtmeskeemid edastatakse faksi teel viivituseta ja kõige väiksemas mahus, mida keskmisel sõltumatul remonditöökojal on vaja remonditöö tegemiseks, ning samadel tingimustel kui Opeli ja Vauxhalli volitatud remonditöökodadele. GME ei muuda kohustuste kehtivuse ajal tingimusi, mida praegu kohaldatakse kõnealuste mittedigitaalsete juhtmeskeemide suhtes. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et Opeli ja Vauxhalli volitatud remonditöökojad ELis saaksid kasutada juhtmeskeeme, avaldab GME oma TA veebisaidil kõik skeemid, mis on digitaalsena loodud või digitaalseks muundatud. Ülejäänud skeemid pärast 1. jaanuari 1997 toodetud mudelite kohta, (5) mis ei ole digitaalsed, tehakse sõltumatutele remonditöökodadele kättesaadavaks GME kõnekeskuse kaudu. Kõnekeskused tegutsevad kõikides vajalikes keeltes, et vältida otsest või kaudset diskrimineerimist sõltumatute ning Opeli ja Vauxhalli volitatud remonditöökodade vahel ning võtavad arvesse tingimusi, mille kohaselt võimaldatakse volitatud remonditöökodadele juurdepääsu juhtmeskeemidele. Juhtmeskeemid edastatakse faksi teel viivituseta ja kõige väiksemas mahus, mida keskmisel sõltumatul remonditöökojal on vaja remonditöö tegemiseks, ning samadel tingimustel kui Opeli ja Vauxhalli volitatud remonditöökodadele. GME ei muuda kohustuste kehtivuse ajal tingimusi, mida praegu kohaldatakse kõnealuste mittedigitaalsete juhtmeskeemide suhtes.

| (20) | GME nõustus jaotama TA veebisaidile juurdepääsutasu pro rata tunni, päeva, nädala, kuu ja aasta kaupa hinnaga vastavalt 4 eurot, 30 eurot, 100 eurot, 300 eurot ja 3 700 eurot. TA veebisaidi esmakordsel kasutamisel nõutakse ühekordset registreerimistasu (15 eurot + 3,9 % käsitlemistasu). Diagnostikatarkvara Tech1/Tech2 SWDL allalaadimine on võimalik aastase TA veebisaidi abonemendi raames või makstes eraldi igakuist 100 euro suurust tellimistasu. GME säilitab kohustuste kehtivusaja jooksul kõnealuse juurdepääsutasu struktuuri ja ei tõsta tasu üle ELi keskmise inflatsioonimäära. |
| --- | --- |

(20)

GME nõustus jaotama TA veebisaidile juurdepääsutasu pro rata tunni, päeva, nädala, kuu ja aasta kaupa hinnaga vastavalt 4 eurot, 30 eurot, 100 eurot, 300 eurot ja 3 700 eurot. TA veebisaidi esmakordsel kasutamisel nõutakse ühekordset registreerimistasu (15 eurot + 3,9 % käsitlemistasu). Diagnostikatarkvara Tech1/Tech2 SWDL allalaadimine on võimalik aastase TA veebisaidi abonemendi raames või makstes eraldi igakuist 100 euro suurust tellimistasu. GME säilitab kohustuste kehtivusaja jooksul kõnealuse juurdepääsutasu struktuuri ja ei tõsta tasu üle ELi keskmise inflatsioonimäära.

| (21) | GME kohustused ei piira niisuguste ühenduse või riikide õigusaktidega sätestatud olemasolevate või tulevaste nõuete kohaldamist, millega kohustatakse GMEd tegema sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavaks rohkem tehnilisi andmeid ja/või millega kehtestatakse soodsamad viisid kõnealuste andmete edastamiseks. |
| --- | --- |

(21)

GME kohustused ei piira niisuguste ühenduse või riikide õigusaktidega sätestatud olemasolevate või tulevaste nõuete kohaldamist, millega kohustatakse GMEd tegema sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavaks rohkem tehnilisi andmeid ja/või millega kehtestatakse soodsamad viisid kõnealuste andmete edastamiseks.

| (22) | Selleks et käsitleda sõltumatute remonditöökodade kaebusi seoses juurdepääsuga tehnilistele andmetele, loob GME ombudsmani ametikoha. Sõltumatu remonditöökoja kaebuse saamisel peab GME ombudsman maksimaalselt kolme nädala jooksul pärast kaebuse saamist esitama sõltumatule remonditöökojale GME vastuse. Juhul kui kaebuse esitaja ei ole GME vastusega nõus, nõustub GME vahekohtumenetlusega, millega lahendatakse tehniliste andmete avaldamisega seotud vaidlusi. Vaidluse kumbki pool võib nimetada ühe eksperdi, kes seejärel võivad ühiselt otsustada nimetada kolmanda eksperdi. Vahekohus toimub selles liikmesriigis, kus on kaebuse esitaja registrijärgne kontor. Vahekohtumenetluse keel on vahekohtumenetluse toimumise kohas kasutatav ametlik keel. Vahekohtumenetlus ei piira õigust esitada avaldus riigi pädevale kohtule. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et käsitleda sõltumatute remonditöökodade kaebusi seoses juurdepääsuga tehnilistele andmetele, loob GME ombudsmani ametikoha. Sõltumatu remonditöökoja kaebuse saamisel peab GME ombudsman maksimaalselt kolme nädala jooksul pärast kaebuse saamist esitama sõltumatule remonditöökojale GME vastuse. Juhul kui kaebuse esitaja ei ole GME vastusega nõus, nõustub GME vahekohtumenetlusega, millega lahendatakse tehniliste andmete avaldamisega seotud vaidlusi. Vaidluse kumbki pool võib nimetada ühe eksperdi, kes seejärel võivad ühiselt otsustada nimetada kolmanda eksperdi. Vahekohus toimub selles liikmesriigis, kus on kaebuse esitaja registrijärgne kontor. Vahekohtumenetluse keel on vahekohtumenetluse toimumise kohas kasutatav ametlik keel. Vahekohtumenetlus ei piira õigust esitada avaldus riigi pädevale kohtule.

| (23) | Otsuses leitakse, et komisjonil ei ole enam põhjust võtta meetmeid kõnealuste kohustuste suhtes. Kohustused on siduvad kuni 31. maini 2010. |
| --- | --- |

(23)

Otsuses leitakse, et komisjonil ei ole enam põhjust võtta meetmeid kõnealuste kohustuste suhtes. Kohustused on siduvad kuni 31. maini 2010.

| (24) | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma pooldava arvamuse 9. juulil 2007. |
| --- | --- |

(24)

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma pooldava arvamuse 9. juulil 2007.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 1).

(2)  EÜT L 203, 1.8.2002, lk 30.

(3)  St muuta elektroonilise kontrollploki algseadistusi viisil, mis on vastuolus GME soovitatuga

(4)  Väljaõppe sertifikaadi tasu on sama volitatud ja sõltumatute remonditöökodade puhul ning GME võtab endale kohustuse säilitada tasu samal tasemel kohustuste kogu kehtivusaja jooksul. Väljaõpe koosneb i) kahepäevasest instruktoriga koolitusest (tasu 115–230 eurot päev, olenevalt riigi turust) ja ii) ühepäevastest Tech2 veebipõhisest koolitusest (tasu 30–50 eurot päev, olenevalt taas asjaomase riigi turust). Väljaõppe korraldab GM Academy.

(5)  Kõnealustest mudelitest ainult kaks (Agila ja Movano) on veel tootmises. Mõlema mudeli alates 2002. aastast tootmises olevate variantide juhtmeskeemid on avaldatud TA veebisaidil. Ainukesed mudelid, mille skeemid on kättesaadavad ainult GME kõnekeskuse kaudu (Arena ja Sintra), võeti tootmisest maha 1999. ja 2001. aastal. Ülejäänud mudelite juhtmeskeemid on TA veebisaidil nende variantide kohta, mis on tootmises alates 2002. aastast (Astra-G, Frontera-B, Zafira-A) ja 2003. aastast (Speedster).

---

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/48

---

KOMISJONI OTSUS,

30. november 2007,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 575/2007/EÜ seoses aastateks 2008–2013 kavandatud strateegiliste suuniste vastuvõtmisega

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5822 all)

(Ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2007/837/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsust nr 575/2007/EÜ, millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Tagasipöördumisfond aastateks 2008–2013, (1) eelkõige selle artiklit 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon peaks kehtestama strateegilised suunised, millega sätestatakse fondi tegevusraamistik aastateks 2008–2013 kavandatud mitmeaastasel programmiperioodil. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon peaks kehtestama strateegilised suunised, millega sätestatakse fondi tegevusraamistik aastateks 2008–2013 kavandatud mitmeaastasel programmiperioodil.

| (2) | Suunistes tuleks kindlaks määrata prioriteedid ja kooskõlas otsuse nr 575/2007/EÜ artikli 15 lõikega 4 konkreetsed prioriteedid, mis võimaldaksid Ühtekuuluvusfondist vahendeid mitte saavate liikmesriikide puhul suurendada fondi raames kaasrahastatavate projektide korral ühenduse toetust 75 %ni. |
| --- | --- |

(2)

Suunistes tuleks kindlaks määrata prioriteedid ja kooskõlas otsuse nr 575/2007/EÜ artikli 15 lõikega 4 konkreetsed prioriteedid, mis võimaldaksid Ühtekuuluvusfondist vahendeid mitte saavate liikmesriikide puhul suurendada fondi raames kaasrahastatavate projektide korral ühenduse toetust 75 %ni.

| (3) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei ole käesolev otsus Taani suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei ole käesolev otsus Taani suhtes siduv ega kohaldatav.

| (4) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt teatas Iirimaa 6. septembri 2005. aasta kirjas oma soovist osaleda otsuse nr 575/2007/EÜ vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt teatas Iirimaa 6. septembri 2005. aasta kirjas oma soovist osaleda otsuse nr 575/2007/EÜ vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt teatas Ühendkuningriik 27. oktoobri 2005. aasta kirjas oma soovist osaleda otsuse nr 575/2007/EÜ vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt teatas Ühendkuningriik 27. oktoobri 2005. aasta kirjas oma soovist osaleda otsuse nr 575/2007/EÜ vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) (2) artikliga 56 loodud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee esitatud arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) (2) artikliga 56 loodud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee esitatud arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Suunised, millega määratakse kindlaks aastateks 2008–2013 kavandatud mitmeaastase programmitöö prioriteedid ja konkreetsed prioriteedid, on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Iirimaale, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 30. november 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Franco FRATTINI

---

(1)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 45.

1

(2)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.

2

---

LISA

Allpool esitatud suuniseid tuleb vaadelda seoses rändevoogude tõhusama juhtimisega kõikidel etappidel. Sellisele lähenemisviisile pandi alus Euroopa Ülemkogu 1999. aasta Tampere kohtumisel ning see hõlmab ka ühist tagasisaatmispoliitikat ja võitlust ebaseadusliku sisserände vastu.

Liikmesriigid peaksid oma mitmeaastaste programmide kavandite ettevalmistamisel suunama kõnealusest fondist eraldatavad vahendid kolmele allpool nimetatud neljast prioriteedist. Nii saavad liikmesriigid otsustada, kuidas kõige tõhusamalt kasutada neile vastavalt nende vajadustele eraldatud rahalisi vahendeid.

1. PRIORITEET:   Toetus liikmesriikidele tagasipöördumise haldamise strateegia väljatöötamiseks

See hõlmab tagasipöördumise integreeritud haldamise kõiki aspekte. Vastavalt otsuse nr 575/2007/EÜ artikli 3 lõikele 2 peaks tagasipöördumise integreeritud haldamine põhinema põhjalikul hinnangul võimalike tagasipöördujate olukorrale nii liikmesriikides kui ka nende päritoluriikides ja kavandatud operatsioonidega seotud väljakutsetel ning sellega seoses tuleks püstitada kõnealuste operatsioonide jaoks eesmärgid ja näha ette laiaulatuslikud meetmed edukaks ja püsivaks tagasipöördumiseks. Kõnealused meetmed peaksid hõlmama väljasaatmise ettevalmistamist, täideviimist ja järelmeetmeid.

Kõnealuse prioriteedi raames võib ühenduse toetust suurendada 75 %ni integreeritud tagasipöördumiskavade puhul, mis on suunatud järgmistele konkreetsetele prioriteetidele:

| 1) | toetatud vabatahtliku tagasipöördumise programmid; |
| --- | --- |

1)

toetatud vabatahtliku tagasipöördumise programmid;

| 2) | rahalised stiimulid ja meetmed haavatavate tagasipöördujate olukorraga tegelemiseks; |
| --- | --- |

2)

rahalised stiimulid ja meetmed haavatavate tagasipöördujate olukorraga tegelemiseks;

| 3) | integreeritud tagasipöördumiskavad, millega toetatakse nende kolmanda riigi kodanike või kodakondsuseta isikute tagasipöördumist, keda ei hõlma ühenduse tagasivõtulepingud või riikidevahelised kahepoolsed tagasivõtulepingud sellistesse päritoluriikidesse, endistesse asukohariikidesse või transiidiriikidesse, kellega tagasipöördumisalane koostöö on eriti keeruline. |
| --- | --- |

3)

integreeritud tagasipöördumiskavad, millega toetatakse nende kolmanda riigi kodanike või kodakondsuseta isikute tagasipöördumist, keda ei hõlma ühenduse tagasivõtulepingud või riikidevahelised kahepoolsed tagasivõtulepingud sellistesse päritoluriikidesse, endistesse asukohariikidesse või transiidiriikidesse, kellega tagasipöördumisalane koostöö on eriti keeruline.

2. PRIORITEET:   Toetus liikmesriikidevahelisele koostööle tagasipöördumise haldamise valdkonnas

See hõlmab integreeritud tagasipöördumiskavade koostamist ja rakendamist ning koostööd tagasipöördumise integreeritud haldamise teatavates valdkondades, nagu väljasaatmisega seotud ühislendude ettevalmistamine, korraldamine ja järelmeetmed ning ühised väljasaatmised maitsi.

Kõnealuse prioriteedi raames võib ühenduse toetust suurendada 75 %ni projektide puhul, mis on suunatud järgmisele konkreetsele prioriteedile:

| — | integreeritud tagasipöördumiskavad, mis on koostatud ja mida rakendatakse koostöös teiste liikmesriikidega ning vajaduse korral FRONTEXi, valitsusväliste ja/või rahvusvaheliste organisatsioonidega, et ühendada liikmesriikide ametiasutuste ja vajaduse korral muude osalevate organisatsioonide erinevad oskused, kogemused ja vahendid. |
| --- | --- |

—

integreeritud tagasipöördumiskavad, mis on koostatud ja mida rakendatakse koostöös teiste liikmesriikidega ning vajaduse korral FRONTEXi, valitsusväliste ja/või rahvusvaheliste organisatsioonidega, et ühendada liikmesriikide ametiasutuste ja vajaduse korral muude osalevate organisatsioonide erinevad oskused, kogemused ja vahendid.

3. PRIORITEET:   Toetus konkreetsetele uuenduslikele rahvusvahelistele või riiklikele meetmetele tagasipöördumise haldamiseks

See hõlmab tagasipöördumisega seotud nõustamis- ja teavitamismeetmete võtmist või täiustamist, taasintegreerimismeetmeid tagasipöördujate sihtriigis, koostööd konsulaarteenistuste ja/või sisserändeasutustega, kaasa arvatud koolitus, ja meetmeid teabe kogumiseks selliste kolmanda riigi kodanike või kodakondsuseta isikute kohta, kellel ei ole dokumente.

Kõnealuse prioriteedi raames võib ühenduse toetust suurendada 75 %ni projektide puhul, mis on suunatud järgmistele konkreetsetele prioriteetidele:

| 1) | projektid, milles tehakse ettepanek võtta eriti uuenduslikke meetmeid võimalike tagasipöördujate teavitamiseks olukorrast tagasipöördumise sihtriigis ja nende asjakohaseks nõustamiseks ja/või nähakse ette muud uuenduslikud stiimulid vabatahtlike tagasipöördujate arvu suurendamiseks, austades seejuures kõnealuste isikute väärikust; |
| --- | --- |

1)

projektid, milles tehakse ettepanek võtta eriti uuenduslikke meetmeid võimalike tagasipöördujate teavitamiseks olukorrast tagasipöördumise sihtriigis ja nende asjakohaseks nõustamiseks ja/või nähakse ette muud uuenduslikud stiimulid vabatahtlike tagasipöördujate arvu suurendamiseks, austades seejuures kõnealuste isikute väärikust;

| 2) | projektid, millega katsetatakse uusi töömeetodeid, et kiirendada tagasipöördujatele dokumentide väljastamist koostöös kolmandate riikide konsulaar- ja sisserändeasutustega. |
| --- | --- |

2)

projektid, millega katsetatakse uusi töömeetodeid, et kiirendada tagasipöördujatele dokumentide väljastamist koostöös kolmandate riikide konsulaar- ja sisserändeasutustega.

4. PRIORITEET:   Toetus tagasipöördumise haldamist käsitlevatele ühenduse standarditele ja parimatele tavadele

See hõlmab otsuse nr 575/2007/EÜ põhjendustes 13 ja 14 nimetatud olemasolevate ja tulevaste ühiste standardite kohaldamist ning rahvusvaheliste või riiklike parimate tavade ja teiste liikmesriikide asjaomaste ametiasutustega tehtava koostöö meetodite edendamist, nt kasutades ICONETi.

Kõnealuse prioriteedi raames võib ühenduse toetust suurendada 75 %ni projektide puhul, mis on suunatud järgmistele konkreetsetele prioriteetidele:

| 1) | hindamised ja tööreisid, et mõõta tagasipöördumisprogrammide, -vahendite ja -menetluste edukust; |
| --- | --- |

1)

hindamised ja tööreisid, et mõõta tagasipöördumisprogrammide, -vahendite ja -menetluste edukust;

| 2) | riiklikul tasandil võetavad meetmed tagasipöördumist käsitlevates ühenduse õigusaktides kehtestatud ühiste tagasipöördumisstandardite õiglase ja tõhusa rakendamise tagamiseks, kaasa arvatud asjaomase valdkonna töötajate koolitamine. |
| --- | --- |

2)

riiklikul tasandil võetavad meetmed tagasipöördumist käsitlevates ühenduse õigusaktides kehtestatud ühiste tagasipöördumisstandardite õiglase ja tõhusa rakendamise tagamiseks, kaasa arvatud asjaomase valdkonna töötajate koolitamine.

---

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/51

---

KOMISJONI OTSUS,

13. detsember 2007,

millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Poolas

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6597 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/838/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsusega 2006/415/EÜ (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ) (3) sätestatakse teatavad kaitsemeetmed, mida tuleb rakendada, et vältida selle haiguse levikut, sealhulgas A- ja B-piirkonna kehtestamine vastavalt kahtlustatud või kinnitatud haiguspuhangutele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsusega 2006/415/EÜ (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ) (3) sätestatakse teatavad kaitsemeetmed, mida tuleb rakendada, et vältida selle haiguse levikut, sealhulgas A- ja B-piirkonna kehtestamine vastavalt kahtlustatud või kinnitatud haiguspuhangutele.

| (2) | Pärast viiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid Poolas muudeti komisjoni 10. detsembri 2007. aasta otsusega 2007/816/EÜ (millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Poolas) otsust 2006/415/EÜ. |
| --- | --- |

(2)

Pärast viiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid Poolas muudeti komisjoni 10. detsembri 2007. aasta otsusega 2007/816/EÜ (millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Poolas) otsust 2006/415/EÜ.

| (3) | Kuna on esinenud edasisi haiguse puhanguid Poolas, tuleb piirangualade ulatust ja meetmete kestust muuta, et võtta arvesse epidemioloogilist olukorda. |
| --- | --- |

(3)

Kuna on esinenud edasisi haiguse puhanguid Poolas, tuleb piirangualade ulatust ja meetmete kestust muuta, et võtta arvesse epidemioloogilist olukorda.

| (4) | Seetõttu tuleks otsust 2006/415/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks otsust 2006/415/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed tuleb läbi vaadata toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmisel koosolekul, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed tuleb läbi vaadata toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmisel koosolekul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/415/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisas esitatud tekstile.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33); parandatud versioon ELT L 195, 2.6.2004, lk 12.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (ELT L 315, 19.11.2002, lk 14).

2

(3)  ELT L 164, 16.6.2006, lk 51. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/816/EÜ (ELT L 326, 12.12.2007, lk 32).

3

---

LISA

Otsuse 2006/415/EÜ lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Järgnev tekst asendab sissekande Poola kohta A osas: ISO riigikood









  ISO Riigikood | Liikmesriik | A piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev;
  artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kood
  (võimaluse korral) | Nimi |
| „PL | POLAND | MAZOWIECKIE VOIVODSHIP
  01400
  PŁOCKI
  01419 | Protection zone: | Municipality of Brudzeń Duży: | Główina |

1.

Järgnev tekst asendab sissekande Poola kohta A osas: ISO riigikood

ISO Riigikood

Liikmesriik

A piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev;

artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii

Kood

(võimaluse korral)

Nimi

„PL

POLAND

MAZOWIECKIE VOIVODSHIP

01400

PŁOCKI

01419

Protection zone:

Municipality of Brudzeń Duży:

Główina

| | Gorzechówko |
| --- | --- |

Gorzechówko

| | Gorzechowo |
| --- | --- |

Gorzechowo

| | Myśliborzyce |
| --- | --- |

Myśliborzyce

| | Rembielin |
| --- | --- |

Rembielin

| | Rokicie |
| --- | --- |

Rokicie

| | Siecień |
| --- | --- |

Siecień

| | Siecień Rumunki |
| --- | --- |

Siecień Rumunki

| | Strupczewo Duże |
| --- | --- |

Strupczewo Duże

| | Uniejewo |
| --- | --- |

Uniejewo

| | Więcławice |
| --- | --- |

Więcławice

| | Municipality of Nowy Duninów: | Karolewo |
| --- | --- | --- |

Municipality of Nowy Duninów:

Karolewo

| | Nowa Wieś |
| --- | --- |

Nowa Wieś

| | Nowy Duninów |
| --- | --- |

Nowy Duninów

14.1.2008

MAZOWIECKIE VOIVODSHIP

01400

ŻUROMIŃSKI

01437

Protection zone:

Municipality of Bieżuń:

| | Bieżuń |
| --- | --- |

Bieżuń

| | Dźwierzno |
| --- | --- |

Dźwierzno

| | Karniszyn |
| --- | --- |

Karniszyn

| | Karniszyn Parcele |
| --- | --- |

Karniszyn Parcele

| | Kobyla Łąka |
| --- | --- |

Kobyla Łąka

| | Kocewo |
| --- | --- |

Kocewo

| | Myślin |
| --- | --- |

Myślin

| | Sadłowo |
| --- | --- |

Sadłowo

| | Sadłowo Parcele |
| --- | --- |

Sadłowo Parcele

| | Strzeszewo |
| --- | --- |

Strzeszewo

KUJAWSKO-POMORSKIE VOIVODSHIP

00400

WŁOCŁAWSKI

00418

Protection zone:

Municipality of Włocławek:

| | Skoki Duże |
| --- | --- |

Skoki Duże

| | Skoki Małe |
| --- | --- |

Skoki Małe

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOIVODSHIP

02800

ELBLĄSKI

02804

Protection zone:

Municipality of Godkowo:

| | Dąbkowo |
| --- | --- |

Dąbkowo

| | Krykajny |
| --- | --- |

Krykajny

| | Łępno |
| --- | --- |

Łępno

| | Nowe Wikrowo |
| --- | --- |

Nowe Wikrowo

| | Olkowo |
| --- | --- |

Olkowo

| | Piskajny |
| --- | --- |

Piskajny

MAZOWIECKIE VOIVODSHIP

01400

PŁOCKI

01419

Surveillance zone:

| | Municipality of Brudzeń Duży: | Bądkowo |
| --- | --- | --- |

Municipality of Brudzeń Duży:

Bądkowo

| | Bądkowo Jeziorne |
| --- | --- |

Bądkowo Jeziorne

| | Bądkowo Kościelne |
| --- | --- |

Bądkowo Kościelne

| | Bądkowo Podlasie |
| --- | --- |

Bądkowo Podlasie

| | Bądkowo Rochny |
| --- | --- |

Bądkowo Rochny

| | Biskupice |
| --- | --- |

Biskupice

| | Brudzeń Duży |
| --- | --- |

Brudzeń Duży

| | Brudzeń Mały |
| --- | --- |

Brudzeń Mały

| | Cegielnia |
| --- | --- |

Cegielnia

| | Cierszewo |
| --- | --- |

Cierszewo

| | Izabelin |
| --- | --- |

Izabelin

| | Janoszyce |
| --- | --- |

Janoszyce

| | Karwosieki Cholewice |
| --- | --- |

Karwosieki Cholewice

| | Kłobukowo |
| --- | --- |

Kłobukowo

| | Krzyżanowo |
| --- | --- |

Krzyżanowo

| | Lasotki |
| --- | --- |

Lasotki

| | Murzynowo |
| --- | --- |

Murzynowo

| | Noskowice |
| --- | --- |

Noskowice

| | Parzeń |
| --- | --- |

Parzeń

| | Parzeń Janówek |
| --- | --- |

Parzeń Janówek

| | Patrze |
| --- | --- |

Patrze

| | Radotki |
| --- | --- |

Radotki

| | Robertowo |
| --- | --- |

Robertowo

| | Sikórz |
| --- | --- |

Sikórz

| | Sobowo |
| --- | --- |

Sobowo

| | Suchodół |
| --- | --- |

Suchodół

| | Turza Mała |
| --- | --- |

Turza Mała

| | Turza Wielka |
| --- | --- |

Turza Wielka

| | Wincentowo |
| --- | --- |

Wincentowo

| | Winnica |
| --- | --- |

Winnica

| | Zdziębórz |
| --- | --- |

Zdziębórz

| | Żerniki |
| --- | --- |

Żerniki

| | Municipality of Stara Biała: | Brwilno Górne |
| --- | --- | --- |

Municipality of Stara Biała:

Brwilno Górne

| | Kobierniki |
| --- | --- |

Kobierniki

| | Kowalewko |
| --- | --- |

Kowalewko

| | Ludwikowo |
| --- | --- |

Ludwikowo

| | Mańkowo |
| --- | --- |

Mańkowo

| | Maszewo Duże |
| --- | --- |

Maszewo Duże

| | Srebrna |
| --- | --- |

Srebrna

| | Ulaszewo |
| --- | --- |

Ulaszewo

| | Wyszyna |
| --- | --- |

Wyszyna

| | Municipality of Nowy Duninów: | Brwilno Dolne |
| --- | --- | --- |

Municipality of Nowy Duninów:

Brwilno Dolne

| | Brzezinna Góra |
| --- | --- |

Brzezinna Góra

| | Duninów Duży |
| --- | --- |

Duninów Duży

| | Grodziska |
| --- | --- |

Grodziska

| | Jeżowo |
| --- | --- |

Jeżowo

| | Kamion |
| --- | --- |

Kamion

| | Kobyla Góra |
| --- | --- |

Kobyla Góra

| | Środoń |
| --- | --- |

Środoń

| | Stary Duninów |
| --- | --- |

Stary Duninów

| | Studzianka |
| --- | --- |

Studzianka

| | Wola Brwileńska |
| --- | --- |

Wola Brwileńska

MAZOWIECKIE VOIVODSHIP

01400

SIERPECKI

01427

Surveillance zone:

| | Municipality of Mochowo: | Będorzyn |
| --- | --- | --- |

Municipality of Mochowo:

Będorzyn

| | Grodnia |
| --- | --- |

Grodnia

| | Łukoszyn |
| --- | --- |

Łukoszyn

| | Łukoszyno Biki |
| --- | --- |

Łukoszyno Biki

| | Municipality of Rościszewo: | Lipniki |
| --- | --- | --- |

Municipality of Rościszewo:

Lipniki

| | Ostrów |
| --- | --- |

Ostrów

| | Polik |
| --- | --- |

Polik

| | Rzeszotary Nowe |
| --- | --- |

Rzeszotary Nowe

| | Rzeszotary Zawady |
| --- | --- |

Rzeszotary Zawady

| | Września |
| --- | --- |

Września

| | Municipality of Zawidz: | Jaworowo Kolonia |
| --- | --- | --- |

Municipality of Zawidz:

Jaworowo Kolonia

| | Jaworowo Kłódź |
| --- | --- |

Jaworowo Kłódź

| | Jaworowo Lipa |
| --- | --- |

Jaworowo Lipa

| | Jaworowo Próchniatka |
| --- | --- |

Jaworowo Próchniatka

MAZOWIECKIE VOIVODSHIP

01400

ŻUROMIŃSKI

01437

Surveillance zone:

| | Municipality of Bieżuń: | Adamowo |
| --- | --- | --- |

Municipality of Bieżuń:

Adamowo

| | Bielawy Gołuskie |
| --- | --- |

Bielawy Gołuskie

| | Dąbrówki |
| --- | --- |

Dąbrówki

| | Gołuszyn |
| --- | --- |

Gołuszyn

| | Mak |
| --- | --- |

Mak

| | Małocin |
| --- | --- |

Małocin

| | Pełki |
| --- | --- |

Pełki

| | Pozga |
| --- | --- |

Pozga

| | Sławęcin |
| --- | --- |

Sławęcin

| | Stanisławowo |
| --- | --- |

Stanisławowo

| | Stawiszyn Łaziska |
| --- | --- |

Stawiszyn Łaziska

| | Stawiszyn Zwalewo |
| --- | --- |

Stawiszyn Zwalewo

| | Trzaski |
| --- | --- |

Trzaski

| | Wilewo |
| --- | --- |

Wilewo

| | Władysławowo |
| --- | --- |

Władysławowo

| | Municipality of Żuromin: | Będzymin |
| --- | --- | --- |

Municipality of Żuromin:

Będzymin

| | Chamsk |
| --- | --- |

Chamsk

| | Dębsk |
| --- | --- |

Dębsk

| | Franciszkowo |
| --- | --- |

Franciszkowo

| | Kruszewo |
| --- | --- |

Kruszewo

| | Młudzyno |
| --- | --- |

Młudzyno

| | Olszew |
| --- | --- |

Olszew

| | Poniatowo |
| --- | --- |

Poniatowo

| | Żuromin |
| --- | --- |

Żuromin

| | Municipality of Lutocin: | Chromakowo |
| --- | --- | --- |

Municipality of Lutocin:

Chromakowo

| | Elżbiecin |
| --- | --- |

Elżbiecin

| | Felcyn |
| --- | --- |

Felcyn

| | Jonne |
| --- | --- |

Jonne

| | Lutocin |
| --- | --- |

Lutocin

| | Mojnowo |
| --- | --- |

Mojnowo

| | Nowy Przeradz |
| --- | --- |

Nowy Przeradz

| | Obręb |
| --- | --- |

Obręb

| | Parlin |
| --- | --- |

Parlin

| | Przeradz Mały |
| --- | --- |

Przeradz Mały

| | Przeradz Wielki |
| --- | --- |

Przeradz Wielki

| | Seroki |
| --- | --- |

Seroki

| | Swojęcin |
| --- | --- |

Swojęcin

| | Zimolza |
| --- | --- |

Zimolza

| | Municipality of Siemiątkowo: | Antoniewo |
| --- | --- | --- |

Municipality of Siemiątkowo:

Antoniewo

| | Dzieczewo |
| --- | --- |

Dzieczewo

| | Nowa Wieś |
| --- | --- |

Nowa Wieś

| | Nowopole |
| --- | --- |

Nowopole

| | Siciarz |
| --- | --- |

Siciarz

| | Sokołowy Kąt |
| --- | --- |

Sokołowy Kąt

MAZOWIECKIE VOIVODSHIP

01400

MŁAWSKI

01413

Municipality of Radzanów:

| | Zgliczyn Glinki |
| --- | --- |

Zgliczyn Glinki

| | Zgliczyn Kościelny |
| --- | --- |

Zgliczyn Kościelny

| | Zgliczyn Witowy |
| --- | --- |

Zgliczyn Witowy

KUJAWSKO-POMORSKIE VOIVODSHIP

00400

WŁOCŁAWSKI

00418

Surveillance zone:

Municipality of Włocławek:

| | Dąb Mały |
| --- | --- |

Dąb Mały

| | Dąb Polski |
| --- | --- |

Dąb Polski

| | Dąb Wielki |
| --- | --- |

Dąb Wielki

| | Dobiegniewo |
| --- | --- |

Dobiegniewo

| | Jazy |
| --- | --- |

Jazy

KUJAWSKO-POMORSKIE VOIVODSHIP

00400

LIPNOWSKI

00408

Municipality of Dobrzyń nad Wisłą:

| | Chalin |
| --- | --- |

Chalin

| | Chudzewo |
| --- | --- |

Chudzewo

| | Dobrzyń Nad Wisłą |
| --- | --- |

Dobrzyń Nad Wisłą

| | Kamienica |
| --- | --- |

Kamienica

| | Łagiewniki |
| --- | --- |

Łagiewniki

| | Lenie Wielkie |
| --- | --- |

Lenie Wielkie

| | Michałkowo |
| --- | --- |

Michałkowo

| | Mokówko |
| --- | --- |

Mokówko

| | Mokowo |
| --- | --- |

Mokowo

| | Płomiany |
| --- | --- |

Płomiany

| | Ruszkowo |
| --- | --- |

Ruszkowo

| | Wierznica |
| --- | --- |

Wierznica

| | Wierzniczka |
| --- | --- |

Wierzniczka

Municipality of Tłuchowo:

Trzcianka

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOIVODSHIP

02800

ELBLĄSKI

02804

Municipality of Godkowo:

| | Burdajny |
| --- | --- |

Burdajny

| | Dobry |
| --- | --- |

Dobry

| | Godkowo |
| --- | --- |

Godkowo

| | Gwiździny |
| --- | --- |

Gwiździny

| | Klekotki |
| --- | --- |

Klekotki

| | Kwitajny Wielkie |
| --- | --- |

Kwitajny Wielkie

| | Lesiska |
| --- | --- |

Lesiska

| | Nawty |
| --- | --- |

Nawty

| | Osiek |
| --- | --- |

Osiek

| | Plajny |
| --- | --- |

Plajny

| | Podągi |
| --- | --- |

Podągi

| | Skowrony |
| --- | --- |

Skowrony

| | Swędkowo |
| --- | --- |

Swędkowo

| | Szymbory |
| --- | --- |

Szymbory

| | Ząbrowiec |
| --- | --- |

Ząbrowiec

| | Zimnochy |
| --- | --- |

Zimnochy

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOIVODSHIP

02800

LIDZBARSKI

02809

Municipality of Orneta:

| | Augustyny |
| --- | --- |

Augustyny

| | Bażyny |
| --- | --- |

Bażyny

| | Bogatyńskie |
| --- | --- |

Bogatyńskie

| | Chwalęcin |
| --- | --- |

Chwalęcin

| | Dąbrówka |
| --- | --- |

Dąbrówka

| | Drwęczno |
| --- | --- |

Drwęczno

| | Gieduty |
| --- | --- |

Gieduty

| | Karkajny |
| --- | --- |

Karkajny

| | Klusajny |
| --- | --- |

Klusajny

| | Krzykały |
| --- | --- |

Krzykały

| | Lejławki Małe |
| --- | --- |

Lejławki Małe

| | Lejławki Wielkie |
| --- | --- |

Lejławki Wielkie

| | Orneta |
| --- | --- |

Orneta

| | Osetnik |
| --- | --- |

Osetnik

| | Ostry Kamień |
| --- | --- |

Ostry Kamień

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOIVODSHIP

02800

OSTRÓDZKI

02815

Municipality of Miłakowo:

| | Głodówko |
| --- | --- |

Głodówko

| | Gudniki |
| --- | --- |

Gudniki

| | Rożnowo |
| --- | --- |

Rożnowo

| | Stolno |
| --- | --- |

Stolno

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOIVODSHIP

02800

BRANIEWSKI

02802

Municipality of Wilczęta:

| | Bardyny |
| --- | --- |

Bardyny

| | Gładysze |
| --- | --- |

Gładysze

| | Jankówko |
| --- | --- |

Jankówko

| | Kolonia Wilczęta |
| --- | --- |

Kolonia Wilczęta

| | Spędy |
| --- | --- |

Spędy

| | Tatarki |
| --- | --- |

Tatarki

Municipality of Płoskinia:

Stygajny”

| 2. | Järgnev tekst asendab sissekande Poola kohta B osas: ISO riigikood









  ISO Riigikood | Liikmesriik | B piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev;
  artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kood
  (võimaluse korral) | Nimi |
| „PL | POLAND | MAZOWIECKIE VOIVODSHIP
  01400
  PŁOCKI
  01419 | Areas others than listed in Area A | 14.1.2008 |
| MAZOWIECKIE VOIVODSHIP
  01400
  PŁOCK
  01462 | |
| MAZOWIECKIE VOIVODSHIP
  01400
  PLOŃSKI
  01420 | |
| MAZOWIECKIE VOIVODSHIP
  01400
  CIECHANOWSKI
  01402 | |
| MAZOWIECKIE VOIVODSHIP
  01400
  MŁAWSKI
  01413 | Areas others than listed in Area A |
| MAZOWIECKIE VOIVODSHIP
  01400
  GOSTYNIŃSKI
  01404 | |
| MAZOWIECKIE VOIVODSHIP
  01400
  SIERPECKI
  01427 | Areas others than listed in Area A |
| MAZOWIECKIE VOIVODSHIP
  01400
  ŻUROMIŃSKI
  01437 | Areas others than listed in Area A |
| KUJAWSKO-POMORSKIE VOIVODSHIP
  00400
  WŁOCŁAWSKI
  00418 | |
| KUJAWSKO-POMORSKIE VOIVODSHIP
  00400
  LIPNOWSKI
  00408 | |
| KUJAWSKO-POMORSKIE VOIVODSHIP
  00400
  WŁOCŁAWEK
  00464 | |
| KUJAWSKO-POMORSKIE VOIVODSHIP
  00400
  BRODNICKI
  00402 | Municipality of: | Górzno |

2.

Järgnev tekst asendab sissekande Poola kohta B osas: ISO riigikood

ISO Riigikood

Liikmesriik

B piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev;

artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii

Kood

(võimaluse korral)

Nimi

„PL

POLAND

MAZOWIECKIE VOIVODSHIP

01400

PŁOCKI

01419

Areas others than listed in Area A

14.1.2008

MAZOWIECKIE VOIVODSHIP

01400

PŁOCK

01462

MAZOWIECKIE VOIVODSHIP

01400

PLOŃSKI

01420

MAZOWIECKIE VOIVODSHIP

01400

CIECHANOWSKI

01402

MAZOWIECKIE VOIVODSHIP

01400

MŁAWSKI

01413

Areas others than listed in Area A

MAZOWIECKIE VOIVODSHIP

01400

GOSTYNIŃSKI

01404

MAZOWIECKIE VOIVODSHIP

01400

SIERPECKI

01427

Areas others than listed in Area A

MAZOWIECKIE VOIVODSHIP

01400

ŻUROMIŃSKI

01437

Areas others than listed in Area A

KUJAWSKO-POMORSKIE VOIVODSHIP

00400

WŁOCŁAWSKI

00418

KUJAWSKO-POMORSKIE VOIVODSHIP

00400

LIPNOWSKI

00408

KUJAWSKO-POMORSKIE VOIVODSHIP

00400

WŁOCŁAWEK

00464

KUJAWSKO-POMORSKIE VOIVODSHIP

00400

BRODNICKI

00402

Municipality of:

Górzno

| | Świedziebnia |
| --- | --- |

Świedziebnia

KUJAWSKO-POMORSKIE VOIVODSHIP

00400

RYPIŃSKI

00412

Municipalities of:

| | Rogowo |
| --- | --- |

Rogowo

| | Rypin |
| --- | --- |

Rypin

| | Skrwilno |
| --- | --- |

Skrwilno

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOIVODSHIP

02800

DZIAŁDOWSKI

02803

Municipalities of:

| | Działdowo |
| --- | --- |

Działdowo

| | Działdowo city |
| --- | --- |

Działdowo city

| | Iłowo-Osada |
| --- | --- |

Iłowo-Osada

| | Lidzbark |
| --- | --- |

Lidzbark

| | Płośnica |
| --- | --- |

Płośnica

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOIVODSHIP

02800

ELBLĄSKI

02804

Municipalities of:

| | Godkowo (areas other than listed in Area A) |
| --- | --- |

Godkowo (areas other than listed in Area A)

| | Młynary |
| --- | --- |

Młynary

| | Pasłęk |
| --- | --- |

Pasłęk

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOIVODSHIP

02800

BRANIEWSKI

02802

Municipalities of:

| | Pieniężno |
| --- | --- |

Pieniężno

| | Płoskinia (areas other than listed in Area A) |
| --- | --- |

Płoskinia (areas other than listed in Area A)

| | Wilczęta (areas other than listed in Area A) |
| --- | --- |

Wilczęta (areas other than listed in Area A)

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOIVODSHIP

02800

LIDZBARSKI

02809

Municipalities of:

| | Lidzbark Warmiński |
| --- | --- |

Lidzbark Warmiński

| | Lubomino |
| --- | --- |

Lubomino

| | Orneta (areas other than listed in Area A) |
| --- | --- |

Orneta (areas other than listed in Area A)

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOIVODSHIP

02800

OLSZTYŃSKI

02814

Municipalities of:

| | Barczewo |
| --- | --- |

Barczewo

| | Dobre Miasto |
| --- | --- |

Dobre Miasto

| | Dywity |
| --- | --- |

Dywity

| | Gierzwałt |
| --- | --- |

Gierzwałt

| | Jonkowo |
| --- | --- |

Jonkowo

| | Olsztynek |
| --- | --- |

Olsztynek

| | Purda |
| --- | --- |

Purda

| | Stawiguda |
| --- | --- |

Stawiguda

| | Świątki |
| --- | --- |

Świątki

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOIVODSHIP

02800

OLSZTYN

02862

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOIVODSHIP

02800

OSTRÓDZKI

02815

Municipalities of:

| | Dąbrówno |
| --- | --- |

Dąbrówno

| | Gietrzwałd |
| --- | --- |

Gietrzwałd

| | Małdyty |
| --- | --- |

Małdyty

| | Miłakowo (areas other than listed in Area A) |
| --- | --- |

Miłakowo (areas other than listed in Area A)

| | Morąg |
| --- | --- |

Morąg

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOIVODSHIP

02800

NIDZICKI

02811”

---

Parandused

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/60

---

Nõukogu 29. novembri 2007. aasta otsuse 2007/787/EÜ (Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 317, 5. detsember 2007
  )

Otsuse avaldamine on tühistatud.

---

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/60

---

Poliitika- ja julgeolekukomitee 30. novembri 2007. aasta otsuse EUPM/3/2007 (Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhi/politseiülema ametissenimetamise kohta) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 329, 14. detsember 2007
  )

Esikaanel ja leheküljel 63 otsuse pealkirjas

asendatakse

järgmisega:

---

| 15.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/60

---

São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi ning Euroopa Ühenduse vahelise kalandusalase partnerluslepingu parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 205, 7. august 2007
  )

Leheküljel 40, protokolli artikli 2 lõikes 1

asendatakse

„... erisumma, mille suuruseks on 1 105 000 eurot aastas”

järgmisega:

„... erisumma, mille suuruseks on 110 500 eurot aastas”.

---