# Az Európai Unió L 24/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 24 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. január 30. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 24

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. január 30.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/138 rendelete (2015. január 29.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/139 végrehajtási rendelete (2015. január 27.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/140 rendelete (2015. január 29.) a 965/2012/EU rendeletnek a zavarásmentes pilótafülke tekintetében történő módosításáról és a rendelet helyesbítéséről | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/141 végrehajtási rendelete (2015. január 29.) az EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleg megállapításáról szóló 367/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról | 11 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/142 végrehajtási rendelete (2015. január 29.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 14 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2015/143 határozata (2015. január 29.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/144 végrehajtási határozata (2015. január 28.) az állatbetegségek elleni biztonsági intézkedésekre vonatkozó támogatási kérelmek és kifizetési kérelmek, valamint a velük kapcsolatos információk benyújtására vonatkozó eljárásoknak a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő megállapításáról
  (az értesítés a C(2015) 250. számú dokumentummal történt) | 17 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 78. sz. előírása – Egységes rendelkezések az L1, L2, L3, L4 és L5 kategóriájú járművek fékezés tekintetében történő jóváhagyásáról [2015/145] | 30 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2015/138 rendelete (2015. január 29.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2015/139 végrehajtási rendelete (2015. január 27.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

3

*

A Bizottság (EU) 2015/140 rendelete (2015. január 29.) a 965/2012/EU rendeletnek a zavarásmentes pilótafülke tekintetében történő módosításáról és a rendelet helyesbítéséről

5

*

A Bizottság (EU) 2015/141 végrehajtási rendelete (2015. január 29.) az EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleg megállapításáról szóló 367/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról

11

A Bizottság (EU) 2015/142 végrehajtási rendelete (2015. január 29.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

14

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKBP) 2015/143 határozata (2015. január 29.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról

16

*

A Bizottság (EU) 2015/144 végrehajtási határozata (2015. január 28.) az állatbetegségek elleni biztonsági intézkedésekre vonatkozó támogatási kérelmek és kifizetési kérelmek, valamint a velük kapcsolatos információk benyújtására vonatkozó eljárásoknak a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő megállapításáról
  (az értesítés a C(2015) 250. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2015) 250. számú dokumentummal történt)

17

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 78. sz. előírása – Egységes rendelkezések az L1, L2, L3, L4 és L5 kategóriájú járművek fékezés tekintetében történő jóváhagyásáról [2015/145]

1

2

3

4

5

30

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 30.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 24/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 24/1

---

A TANÁCS (EU) 2015/138 RENDELETE

(2015. január 29.)

az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 215. cikkére,

tekintettel az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2014. március 5-i 2014/119/KKBP tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság együttes javaslatára,

mivel:

| (1) | A 208/2014/EU tanácsi rendelet (2) hatályba lépteti a 2014/119/KKBP határozatban foglalt egyes intézkedéseket és rendelkezik az ukrajnai állami vagyon hűtlen kezeléséért felelősként azonosított egyes személyek és az Ukrajnában emberi jogok megsértéséért felelős személyek, valamint a velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 208/2014/EU tanácsi rendelet (2) hatályba lépteti a 2014/119/KKBP határozatban foglalt egyes intézkedéseket és rendelkezik az ukrajnai állami vagyon hűtlen kezeléséért felelősként azonosított egyes személyek és az Ukrajnában emberi jogok megsértéséért felelős személyek, valamint a velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztásáról.

| (2) | A Tanács 2015. január 29-én elfogadta a (KKBP) 2015/143 határozatot (3), amely módosítja a 2014/119/KKBP határozatot és egyértelművé teszi azokat a jegyzékbevételi kritériumokat, amelyek alapján sor kerül az ukrajnai állami vagyon hűtlen kezeléséért felelősként azonosított személyek pénzeszközeinek befagyasztására. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2015. január 29-én elfogadta a (KKBP) 2015/143 határozatot (3), amely módosítja a 2014/119/KKBP határozatot és egyértelművé teszi azokat a jegyzékbevételi kritériumokat, amelyek alapján sor kerül az ukrajnai állami vagyon hűtlen kezeléséért felelősként azonosított személyek pénzeszközeinek befagyasztására.

| (3) | Az említett módosítás az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozik, ennélfogva – különösen a valamennyi tagállam által történő egységes alkalmazásának biztosítása céljából – a végrehajtásához uniós szintű jogszabály szükséges. A 208/2014/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az említett módosítás az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozik, ennélfogva – különösen a valamennyi tagállam által történő egységes alkalmazásának biztosítása céljából – a végrehajtásához uniós szintű jogszabály szükséges. A 208/2014/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 208/2014/EU rendelet 3. cikkébe a következő bekezdés kerül beillesztésre:

„(1a)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az ukrajnai állami vagyon hűtlen kezeléséért felelősként azonosított személyek az ukrán hatóságok által az alábbiak miatt folytatott nyomozás alatt álló személyek:

| a) | az ukrajnai állami vagyon vagy egyéb eszközök hűtlen kezelése, vagy ebben való bűnrészesség; vagy |
| --- | --- |

a)

az ukrajnai állami vagyon vagy egyéb eszközök hűtlen kezelése, vagy ebben való bűnrészesség; vagy

| b) | közhivatalt ellátó személyként elkövetett hivatallal való visszaélés, amelynek célja, hogy saját részre vagy egy harmadik fél számára jogosulatlan előnyt szerezzen, ezáltal kárt okozva az ukrajnai állami vagyonban vagy egyéb eszközökben, illetve az ebben való bűnrészesség.” |
| --- | --- |

b)

közhivatalt ellátó személyként elkövetett hivatallal való visszaélés, amelynek célja, hogy saját részre vagy egy harmadik fél számára jogosulatlan előnyt szerezzen, ezáltal kárt okozva az ukrajnai állami vagyonban vagy egyéb eszközökben, illetve az ebben való bűnrészesség.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. január 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  HL L 66., 2014.3.6., 26. o.

1

(2)  A Tanács 208/2014/EU rendelete (2014. március 5.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról (HL L 66., 2014.3.6., 1. o.).

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 16. oldalát.

3

---

| 30.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 24/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 24/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/139 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. január 27.)

az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke b) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

| (2) | A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy az irányadó árakat bizonyos termékek behozatala vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy az irányadó árakat bizonyos termékek behozatala vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell.

| (3) | Ezért az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Ezért az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. január 27-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1995. június 28-i 1484/95/EK rendelete a kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályoknak és az irányadó áraknak a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásalbumin tekintetében történő megállapításáról, valamint a 163/67/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 1995.6.29., 47. o.).

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikkben említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva | 125,5 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva | 150,6
  146,2 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva | 327,9
  232,8
  349,8
  277,5 | 0
  20
  0
  7 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 14 50 | Csirkemell, fagyasztva | 213,4 | 0 | BR |
| 0207 14 60 | Csirkecomb, fagyasztva | 134,5 | 3 | BR |
| 0207 27 10 | Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva | 372,2
  516,1 | 0
  0 | BR
  CL |
| 1602 32 11 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból készült termékek főzés nélkül | 254,6 | 10 | BR |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikkben említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely (1)

0207 12 10

Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva

125,5

0

AR

0207 12 90

Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva

150,6

146,2

0

0

AR

BR

0207 14 10

A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva

327,9

232,8

349,8

277,5

0

20

0

7

AR

BR

CL

TH

0207 14 50

Csirkemell, fagyasztva

213,4

0

BR

0207 14 60

Csirkecomb, fagyasztva

134,5

3

BR

0207 27 10

Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva

372,2

516,1

0

0

BR

CL

1602 32 11

A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból készült termékek főzés nélkül

254,6

10

BR

---

(1)  A Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott országnómenklatúra szerint. A »ZZ« kód jelentése: »egyéb származási hely«.”

1

---

| 30.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 24/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 24/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/140 RENDELETE

(2015. január 29.)

a 965/2012/EU rendeletnek a zavarásmentes pilótafülke tekintetében történő módosításáról és a rendelet helyesbítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyes légi járművek üzemben tartásában érintett üzemben tartóknak és személyzetnek meg kell felelniük a 216/2008/EK rendelet IV. melléklete 8.b. pontjában foglalt, rájuk vonatkozó alapvető követelményeknek. |
| --- | --- |

(1)

Az egyes légi járművek üzemben tartásában érintett üzemben tartóknak és személyzetnek meg kell felelniük a 216/2008/EK rendelet IV. melléklete 8.b. pontjában foglalt, rájuk vonatkozó alapvető követelményeknek.

| (2) | A 965/2012/EU bizottsági rendelet (2) megteremti a légi járművek biztonságos üzemben tartásának feltételeit. |
| --- | --- |

(2)

A 965/2012/EU bizottsági rendelet (2) megteremti a légi járművek biztonságos üzemben tartásának feltételeit.

| (3) | A repülés bizonyos fázisaiban a repülőszemélyzet megzavarásából, illetve figyelmének elterelődéséből adódó esetleges hibákkal összefüggő kockázatok kezelése érdekében meg kell követelni az üzemben tartóktól annak biztosítását, hogy a személyzet tagjainak a repülés kritikus fázisaiban, ne kelljen semmi olyan feladatot végezniük, amely nem a légi jármű biztonságos üzemeltetéséhez szükséges. |
| --- | --- |

(3)

A repülés bizonyos fázisaiban a repülőszemélyzet megzavarásából, illetve figyelmének elterelődéséből adódó esetleges hibákkal összefüggő kockázatok kezelése érdekében meg kell követelni az üzemben tartóktól annak biztosítását, hogy a személyzet tagjainak a repülés kritikus fázisaiban, ne kelljen semmi olyan feladatot végezniük, amely nem a légi jármű biztonságos üzemeltetéséhez szükséges.

| (4) | A 965/2012/EU rendelet határt szab az egyedi műveletek során a fedélzeten szállítható személyek számának. Ezt a számot azonban nem biztonsági okok indokolják. Az 5. cikk (7) bekezdését ezért módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 965/2012/EU rendelet határt szab az egyedi műveletek során a fedélzeten szállítható személyek számának. Ezt a számot azonban nem biztonsági okok indokolják. Az 5. cikk (7) bekezdését ezért módosítani kell.

| (5) | A 71/2014/EU bizottsági rendelet (3) a 965/2012/EU rendeletet kiegészítette egy 9a. cikkel. Ezt követően a 83/2014/EU bizottsági rendelet (4) egy második 9a. cikkel egészítette ki a 965/2012/EU rendeletet, amelyet 9b. cikknek kellett volna számozni. Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében a 83/2014/EU rendelettel beiktatott 9a. cikket ki kell cserélni és megfelelően kell számozni. |
| --- | --- |

(5)

A 71/2014/EU bizottsági rendelet (3) a 965/2012/EU rendeletet kiegészítette egy 9a. cikkel. Ezt követően a 83/2014/EU bizottsági rendelet (4) egy második 9a. cikkel egészítette ki a 965/2012/EU rendeletet, amelyet 9b. cikknek kellett volna számozni. Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében a 83/2014/EU rendelettel beiktatott 9a. cikket ki kell cserélni és megfelelően kell számozni.

| (6) | A jogbiztonság és a 216/2008/EK rendeletben használt fogalmakkal való összhang biztosítása érdekében bizonyos nyelveken helyesbíteni kell a 965/2012/EU rendelet által használt bizonyos kifejezéseket. |
| --- | --- |

(6)

A jogbiztonság és a 216/2008/EK rendeletben használt fogalmakkal való összhang biztosítása érdekében bizonyos nyelveken helyesbíteni kell a 965/2012/EU rendelet által használt bizonyos kifejezéseket.

| (7) | A 965/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani és helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(7)

A 965/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani és helyesbíteni kell.

| (8) | Az e rendeletben szereplő rendelkezések az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által a 216/2008/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdése b) pontjának és 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően kiadott véleményen (5) alapulnak. |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben szereplő rendelkezések az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által a 216/2008/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdése b) pontjának és 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően kiadott véleményen (5) alapulnak.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 216/2008/EK rendelet 65. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 216/2008/EK rendelet 65. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 965/2012/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő repülőgépek és helikopterek, valamint a ballonok és vitorlázó repülőgépek üzemben tartóinak nem kereskedelmi célú műveletek, ide értve a nem kereskedelmi célú egyedi műveleteket is, végzésekor a légi járműveket a VII. mellékletben előírt rendelkezésekkel összhangban kell üzemben tartaniuk.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő repülőgépek és helikopterek, valamint a ballonok és vitorlázó repülőgépek üzemben tartóinak nem kereskedelmi célú műveletek, ide értve a nem kereskedelmi célú egyedi műveleteket is, végzésekor a légi járműveket a VII. mellékletben előírt rendelkezésekkel összhangban kell üzemben tartaniuk.”

| b) | az (5) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | egyéb repülőgépek és helikopterek, valamint ballonok és vitorlázó repülőgépek esetében a VII. melléklet rendelkezéseivel összhangban.” |
| --- | --- | --- |

b)

az (5) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

egyéb repülőgépek és helikopterek, valamint ballonok és vitorlázó repülőgépek esetében a VII. melléklet rendelkezéseivel összhangban.”

;

| c) | a (7) bekezdés második mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A személyzet tagjain és a küldetéshez elengedhetetlen személyeken kívül más személyek nem szállíthatók a fedélzeten.”. |
| --- | --- |

c)

a (7) bekezdés második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A személyzet tagjain és a küldetéshez elengedhetetlen személyeken kívül más személyek nem szállíthatók a fedélzeten.”.

| 2. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az 5. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a 216/2008/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdésében említett, kereskedelmi légi szállítási műveletekben használt légi járműveket repülőgépek esetében a 2009. október 14-i C(2009) 7633 bizottsági határozatban meghatározott feltételekkel kell üzemben tartani.”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az 5. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a 216/2008/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdésében említett, kereskedelmi légi szállítási műveletekben használt légi járműveket repülőgépek esetében a 2009. október 14-i C(2009) 7633 bizottsági határozatban meghatározott feltételekkel kell üzemben tartani.”

| b) | a (4a) bekezdésben a bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép:
  „(4a)   Az 5. cikk (1) és (6) bekezdésétől eltérve, a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő repülőgépekkel és helikopterekkel, valamint ballonokkal és vitorlázó repülőgépekkel az alábbi légi szállítási műveletek végezhetők a VII. melléklettel összhangban:”. |
| --- | --- |

b)

a (4a) bekezdésben a bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„(4a)   Az 5. cikk (1) és (6) bekezdésétől eltérve, a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő repülőgépekkel és helikopterekkel, valamint ballonokkal és vitorlázó repülőgépekkel az alábbi légi szállítási műveletek végezhetők a VII. melléklettel összhangban:”

| 3. | A 83/2014/EU rendelet által beiktatott 9a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „9b. cikk
  Felülvizsgálat
  Az Ügynökség folyamatosan felülvizsgálja a repülési és szolgálati idő korlátaira és a pihenési követelményekre vonatkozó, a II. és a III. mellékletben foglalt rendelkezések hatékonyságát. Legkésőbb 2019. február 18-ig az Ügynökség elkészíti első jelentését a fenti felülvizsgálat eredményeiről.
  A felülvizsgálatnak tudományos szakértelemre kell támaszkodnia és a tagállamok segítségével e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően, hosszú távon összegyűjtött műveleti adatokon kell alapulnia.
  A felülvizsgálatnak értékelnie kell legalább a következőknek a repülőszemélyzet éberségére tett hatását:






  a) | a kedvezőbb napszakban a 13 órát meghaladó szolgálati idő; |
| --- | --- | --- |

3.

A 83/2014/EU rendelet által beiktatott 9a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„9b. cikk

Felülvizsgálat

Az Ügynökség folyamatosan felülvizsgálja a repülési és szolgálati idő korlátaira és a pihenési követelményekre vonatkozó, a II. és a III. mellékletben foglalt rendelkezések hatékonyságát. Legkésőbb 2019. február 18-ig az Ügynökség elkészíti első jelentését a fenti felülvizsgálat eredményeiről.

A felülvizsgálatnak tudományos szakértelemre kell támaszkodnia és a tagállamok segítségével e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően, hosszú távon összegyűjtött műveleti adatokon kell alapulnia.

A felülvizsgálatnak értékelnie kell legalább a következőknek a repülőszemélyzet éberségére tett hatását:

a)

a kedvezőbb napszakban a 13 órát meghaladó szolgálati idő;

| b) | a kedvezőtlenebb napszakban a 10 órát meghaladó szolgálati idő; |
| --- | --- |

b)

a kedvezőtlenebb napszakban a 10 órát meghaladó szolgálati idő;

| c) | a 11 órát meghaladó szolgálati idő ismeretlen akklimatizálódási állapotú személyzet esetében; |
| --- | --- |

c)

a 11 órát meghaladó szolgálati idő ismeretlen akklimatizálódási állapotú személyzet esetében;

| d) | a nagy szektorszámot (6-ot meghaladó) tartalmazó szolgálati idő; |
| --- | --- |

d)

a nagy szektorszámot (6-ot meghaladó) tartalmazó szolgálati idő;

| e) | repülési szolgálati időt követő ügyeleti szolgálat, például készenlét vagy tartalék szolgálat; és |
| --- | --- |

e)

repülési szolgálati időt követő ügyeleti szolgálat, például készenlét vagy tartalék szolgálat; és

| f) | bioritmust megzavaró beosztás.” |
| --- | --- |

f)

bioritmust megzavaró beosztás.”

| 4. | Az I., III., IV., VI. és VIII. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

4.

Az I., III., IV., VI. és VIII. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 965/2012/EU rendeletet a következőképpen kell helyesbíteni:

| 1. | A 6. cikk (7) bekezdése helyére az alábbi szöveg lép:
  „(7)   Az V. melléklet SPA.PBN.100 pontjától eltérve a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő repülőgépek nem kereskedelmi célú üzemben tartását teljesítményalapú navigációs eljárások szerint, illetve olyan légtérben vagy útvonalakon, ahol teljesítményalapú navigációra vonatkozó előírások érvényesek, a kapcsolódó végrehajtási szabályok elfogadásáig és hatálybalépéséig továbbra is a vonatkozó tagállami jogszabályokkal összhangban kell végezni.”. |
| --- | --- |

1.

A 6. cikk (7) bekezdése helyére az alábbi szöveg lép:

„(7)   Az V. melléklet SPA.PBN.100 pontjától eltérve a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő repülőgépek nem kereskedelmi célú üzemben tartását teljesítményalapú navigációs eljárások szerint, illetve olyan légtérben vagy útvonalakon, ahol teljesítményalapú navigációra vonatkozó előírások érvényesek, a kapcsolódó végrehajtási szabályok elfogadásáig és hatálybalépéséig továbbra is a vonatkozó tagállami jogszabályokkal összhangban kell végezni.”

| 2. | A II., III., IV., VII. és VIII. mellékletet az e rendelet II. mellékletének megfelelően kell helyesbíteni. |
| --- | --- |

2.

A II., III., IV., VII. és VIII. mellékletet az e rendelet II. mellékletének megfelelően kell helyesbíteni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Az 1. cikk 3. pontját azonban 2016. február 18-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. január 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 965/2012/EU rendelete (2012. október 5.) a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról| (HL L 296., 2012.10.25., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 71/2014/EU rendelete (2014. január 27.) a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről szóló 965/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 23., 2014.1.28., 27. o.).

3

(4)  A Bizottság 83/2014/EU rendelete (2014. január 29.) a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról szóló 965/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 28., 2014.1.31., 17. o.).

4

(5)  Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2013. június 10-i 05/2013 sz. véleménye a zavarásmentes pilótafülke eljárásokra vonatkozó végrehajtási szabályokat meghatározó bizottsági rendeletről.

5

---

I. MELLÉKLET

A 965/2012/EU rendelet I., III., IV., VI. és VIII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következő 109a. ponttal egészül ki:
  „109a.   »Zavarásmentes pilótafülke«: olyan időszak, amikor a repülőszemélyzet tagjait a légi jármű biztonságos üzemeltetése vagy a légi járműben tartózkodók biztonsága szempontjából kritikus fontosságú ügyektől eltekintve nem szabad zavarni, illetve nem szabad a figyelmüket elvonni;”. |
| --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következő 109a. ponttal egészül ki:

„109a.   »Zavarásmentes pilótafülke«: olyan időszak, amikor a repülőszemélyzet tagjait a légi jármű biztonságos üzemeltetése vagy a légi járműben tartózkodók biztonsága szempontjából kritikus fontosságú ügyektől eltekintve nem szabad zavarni, illetve nem szabad a figyelmüket elvonni;”

| 2. | A III. melléklet (ORO része) a következőképpen módosul:






  a) | Az ORO.GEN.110 f) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | Az üzemben tartónak eljárásokat kell kidolgoznia és képzéseket kell tartania minden egyes légijármű-típus biztonságos üzemben tartására. Ezeknek tartalmazniuk kell a földi és légi személyzet feladatait és kötelezettségeit valamennyi földi és légi műveletre vonatkozóan. Ezek az eljárások és képzések nem írhatják elő a személyzet tagjainak, hogy a repülés kritikus szakaszaiban a légi jármű biztonságos üzemben tartásához szükségeseken kívül bármilyen egyéb tevékenységet folytassanak. Az említett eljárásoknak és képzéseknek zavarásmentes pilótafülkére vonatkozó eljárásokat és képzéseket is tartalmazniuk kell.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A III. melléklet (ORO része) a következőképpen módosul:

a)

Az ORO.GEN.110 f) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„f)

Az üzemben tartónak eljárásokat kell kidolgoznia és képzéseket kell tartania minden egyes légijármű-típus biztonságos üzemben tartására. Ezeknek tartalmazniuk kell a földi és légi személyzet feladatait és kötelezettségeit valamennyi földi és légi műveletre vonatkozóan. Ezek az eljárások és képzések nem írhatják elő a személyzet tagjainak, hogy a repülés kritikus szakaszaiban a légi jármű biztonságos üzemben tartásához szükségeseken kívül bármilyen egyéb tevékenységet folytassanak. Az említett eljárásoknak és képzéseknek zavarásmentes pilótafülkére vonatkozó eljárásokat és képzéseket is tartalmazniuk kell.”

;

| b) | Az ORO.MLR.105 a) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | A 216/2008/EK rendelet IV. mellékletének 8.a.3. pontja szerint létre kell hozni a minimális felszerelésjegyzéket (MEL) a vonatkozó standard minimális felszerelésjegyzék (MMEL) alapján, amelyet a 748/2012/EU rendeletnek megfelelően összeállított adatok határoztak meg. Amennyiben az üzemeltetési alkalmassági adatok között nem került kidolgozásra a standard minimális felszerelésjegyzék (MMEL), a minimális felszerelésjegyzék (MEL) adott esetben az üzemben tartó állama vagy a nyilvántartó állam által jóváhagyott, vonatkozó MMEL alapján is elkészíthető.” |
| --- | --- | --- |

b)

Az ORO.MLR.105 a) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„a)

A 216/2008/EK rendelet IV. mellékletének 8.a.3. pontja szerint létre kell hozni a minimális felszerelésjegyzéket (MEL) a vonatkozó standard minimális felszerelésjegyzék (MMEL) alapján, amelyet a 748/2012/EU rendeletnek megfelelően összeállított adatok határoztak meg. Amennyiben az üzemeltetési alkalmassági adatok között nem került kidolgozásra a standard minimális felszerelésjegyzék (MMEL), a minimális felszerelésjegyzék (MEL) adott esetben az üzemben tartó állama vagy a nyilvántartó állam által jóváhagyott, vonatkozó MMEL alapján is elkészíthető.”

| 3. | A IV. melléklet (CAT része) a következő ponttal egészül ki:

  „CAT.GEN.MPA.124   A légi járművek gurulása

  A biztonságos üzemeltetés biztosítása és a futópálya biztonságának javítása érdekében az üzemben tartónak eljárásokat kell kidolgoznia a légi járművek gurulására vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

3.

A IV. melléklet (CAT része) a következő ponttal egészül ki:

„CAT.GEN.MPA.124   A légi járművek gurulása

A biztonságos üzemeltetés biztosítása és a futópálya biztonságának javítása érdekében az üzemben tartónak eljárásokat kell kidolgoznia a légi járművek gurulására vonatkozóan.”

| 4. | A VI. melléklet (NCC része) a következő ponttal egészül ki:

  „NCC.GEN.119   A légi járművek gurulása

  A biztonságos üzemeltetés biztosítása és a futópálya biztonságának javítása érdekében az üzemben tartónak eljárásokat kell kidolgoznia a gurulására vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

4.

A VI. melléklet (NCC része) a következő ponttal egészül ki:

„NCC.GEN.119   A légi járművek gurulása

A biztonságos üzemeltetés biztosítása és a futópálya biztonságának javítása érdekében az üzemben tartónak eljárásokat kell kidolgoznia a gurulására vonatkozóan.”

| 5. | A VIII. melléklet (SPO része) a következő ponttal egészül ki:

  „SPO.GEN.119   A légi járművek gurulása

  A biztonságos üzemeltetés biztosítása és a futópálya biztonságának javítása érdekében az üzemben tartónak eljárásokat kell kidolgoznia a légi járművek gurulására vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

5.

A VIII. melléklet (SPO része) a következő ponttal egészül ki:

„SPO.GEN.119   A légi járművek gurulása

A biztonságos üzemeltetés biztosítása és a futópálya biztonságának javítása érdekében az üzemben tartónak eljárásokat kell kidolgoznia a légi járművek gurulására vonatkozóan.”

---

II. MELLÉKLET

A 965/2012/EU rendelet II., III., IV., VII. és VIII. mellékletét a következőképpen kell helyesbíteni:

| 1. | A II. mellékletet a következőképpen kell helyesbíteni:






  a) | Az ARO.GEN.220 a) 8. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „8. | nem kereskedelmi célú üzemben tartók által a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő légi járművekkel végzett műveletek ellenőrzése;” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A II. mellékletet a következőképpen kell helyesbíteni:

a)

Az ARO.GEN.220 a) 8. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„8.

nem kereskedelmi célú üzemben tartók által a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő légi járművekkel végzett műveletek ellenőrzése;”

;

| b) | Az ARO.GEN.300 a) 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő légi járművek nem kereskedelmi célú üzemben tartóinak az alkalmazandó követelményeknek való folyamatos megfelelése; valamint” |
| --- | --- | --- |

b)

Az ARO.GEN.300 a) 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„3.

a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő légi járművek nem kereskedelmi célú üzemben tartóinak az alkalmazandó követelményeknek való folyamatos megfelelése; valamint”

.

| 2. | A III. mellékletet a következőképpen kell helyesbíteni:






  a) | Az ORO.GEN.110 k) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „ii. | hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő, egy hajtóműves, 5-öt meg nem haladó legnagyobb üzemi utasülésszámú helikopterrel,” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A III. mellékletet a következőképpen kell helyesbíteni:

a)

Az ORO.GEN.110 k) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„ii.

hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő, egy hajtóműves, 5-öt meg nem haladó legnagyobb üzemi utasülésszámú helikopterrel,”

;

| b) | Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti. |
| --- | --- |

b)

Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti.

| c) | Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti. |
| --- | --- |

c)

Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti.

| d) | Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti. |
| --- | --- |

d)

Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti.

| e) | Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti. |
| --- | --- |

e)

Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti.

| 3. | Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti. |
| --- | --- |

3.

Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti.

| 4. | A VII. mellékletet a következőképpen kell helyesbíteni:






  a) | Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti. |
| --- | --- | --- |

4.

A VII. mellékletet a következőképpen kell helyesbíteni:

a)

Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti.

| b) | Az NCO.SPEC.100 pont szövege helyébe a következő szöveg lép:

  „NCO.SPEC.100   Hatály

  Ez az alrész a parancsnokpilóta által a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő légi járművel végzett nem kereskedelmi célú műveletek végzésekor teljesítendő követelményeket határozza meg.”. |
| --- | --- |

b)

Az NCO.SPEC.100 pont szövege helyébe a következő szöveg lép:

„NCO.SPEC.100   Hatály

Ez az alrész a parancsnokpilóta által a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő légi járművel végzett nem kereskedelmi célú műveletek végzésekor teljesítendő követelményeket határozza meg.”

| 5. | A VIII. mellékletet a következőképpen kell helyesbíteni:






  a) | Az SPO.GEN.005 b) pontja helyébe az alábbi szöveg lép:






  „b) | Az a) pont sérelme nélkül a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő légi járművel végzett nem kereskedelmi célú egyedi légi szállítási műveleteket a VII. melléklettel (NCO rész) összhangban kell végezni.” |
| --- | --- | --- | --- |

5.

A VIII. mellékletet a következőképpen kell helyesbíteni:

a)

Az SPO.GEN.005 b) pontja helyébe az alábbi szöveg lép:

„b)

Az a) pont sérelme nélkül a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő légi járművel végzett nem kereskedelmi célú egyedi légi szállítási műveleteket a VII. melléklettel (NCO rész) összhangban kell végezni.”

;

| b) | Az SPO.GEN.005 c) pontjának bevezető szövege helyébe az alábbi szöveg lép:






  „c) | Az a) pont sérelme nélkül a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő légi járművel végzett alábbi műveleteket a VII. melléklettel (NCO rész) összhangban kell végezni:” |
| --- | --- | --- |

b)

Az SPO.GEN.005 c) pontjának bevezető szövege helyébe az alábbi szöveg lép:

„c)

Az a) pont sérelme nélkül a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő légi járművel végzett alábbi műveleteket a VII. melléklettel (NCO rész) összhangban kell végezni:”

;

| c) | Az SPO.IDE.A.160 c) pontjának szövege helyébe az alábbi szöveg lép:






  „c) | hajtóművel rendelkező komplex repülőgépnek nem minősülő repülőgépek esetében egypontos kioldóval rendelkező, a felsőtestet rögzítő hevederrel kombinált biztonsági öv a hajózó személyzet minden tagjának ülésénél.” |
| --- | --- | --- |

c)

Az SPO.IDE.A.160 c) pontjának szövege helyébe az alábbi szöveg lép:

„c)

hajtóművel rendelkező komplex repülőgépnek nem minősülő repülőgépek esetében egypontos kioldóval rendelkező, a felsőtestet rögzítő hevederrel kombinált biztonsági öv a hajózó személyzet minden tagjának ülésénél.”

;

| d) | Az SPO.IDE.H.195 pont címe helyébe az alábbi szöveg lép:

  „Víz feletti repülés – hajtóművel rendelkező komplex helikopternek nem minősülő helikopterek”
  ; |
| --- | --- |

d)

Az SPO.IDE.H.195 pont címe helyébe az alábbi szöveg lép:

„Víz feletti repülés – hajtóművel rendelkező komplex helikopternek nem minősülő helikopterek”

| e) | Az SPO.IDE.H.203 pont bevezető szövegének helyébe az alábbi szöveg lép:
  „Hajtóművel rendelkező komplex helikopterekkel víz felett, kedvezőtlen környezetben, a szárazföldtől rendes utazósebességgel 10 perc repült időnek megfelelőnél nagyobb távolságban, illetve hajtóművel rendelkező komplex helikopternek nem minősülő helikopterekkel víz felett, kedvezőtlen környezetben, a szárazföldtől 50 NM távolságra végrehajtott műveletek esetében a helikoptereknek:”. |
| --- | --- |

e)

Az SPO.IDE.H.203 pont bevezető szövegének helyébe az alábbi szöveg lép:

„Hajtóművel rendelkező komplex helikopterekkel víz felett, kedvezőtlen környezetben, a szárazföldtől rendes utazósebességgel 10 perc repült időnek megfelelőnél nagyobb távolságban, illetve hajtóművel rendelkező komplex helikopternek nem minősülő helikopterekkel víz felett, kedvezőtlen környezetben, a szárazföldtől 50 NM távolságra végrehajtott műveletek esetében a helikoptereknek:”

---

| 30.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 24/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 24/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/141 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. január 29.)

az EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleg megállapításáról szóló 367/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 367/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) meghatározza az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) kiadásaira rendelkezésre álló nettó egyenleget, továbbá az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) számára a 2014–2020-as költségvetési években a 73/2009/EK tanácsi rendelet (3) 10c. cikkének (2) bekezdése, 136. cikke, 136a. cikke és 136b. cikke, valamint az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 14. cikke és 66. cikkének (1) bekezdése alapján rendelkezésre álló összegeket. |
| --- | --- |

(1)

A 367/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) meghatározza az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) kiadásaira rendelkezésre álló nettó egyenleget, továbbá az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) számára a 2014–2020-as költségvetési években a 73/2009/EK tanácsi rendelet (3) 10c. cikkének (2) bekezdése, 136. cikke, 136a. cikke és 136b. cikke, valamint az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 14. cikke és 66. cikkének (1) bekezdése alapján rendelkezésre álló összegeket.

| (2) | Az 1307/2013/EU rendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamok által bejelentett és az említett rendelet 11. cikkének (6) bekezdésében említett, a támogatások csökkentésének eredményeképpen keletkező becsült összeget uniós támogatásként kell rendelkezésre bocsátani, mégpedig az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározottak szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedések céljára. A vonatkozó nemzeti felső határok kiigazítása az 1378/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (6) megtörtént. |
| --- | --- |

(2)

Az 1307/2013/EU rendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamok által bejelentett és az említett rendelet 11. cikkének (6) bekezdésében említett, a támogatások csökkentésének eredményeképpen keletkező becsült összeget uniós támogatásként kell rendelkezésre bocsátani, mégpedig az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározottak szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedések céljára. A vonatkozó nemzeti felső határok kiigazítása az 1378/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (6) megtörtént.

| (3) | Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Görögország, Hollandia és Románia a 73/2009/EK tanácsi rendelet 136a. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdésének és az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően 2014. augusztus 1-jéig értesítette a Bizottságot azon döntéséről, hogy a 2015–2019. naptári évekre megállapított, a közvetlen kifizetésekre vonatkozó éves nemzeti felső határának bizonyos százalékát kitevő összeget átcsoportosít az 1305/2013/EU rendelet szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás céljaira. A vonatkozó nemzeti felső határok kiigazítása az 1378/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel megtörtént. |
| --- | --- |

(3)

Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Görögország, Hollandia és Románia a 73/2009/EK tanácsi rendelet 136a. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdésének és az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően 2014. augusztus 1-jéig értesítette a Bizottságot azon döntéséről, hogy a 2015–2019. naptári évekre megállapított, a közvetlen kifizetésekre vonatkozó éves nemzeti felső határának bizonyos százalékát kitevő összeget átcsoportosít az 1305/2013/EU rendelet szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás céljaira. A vonatkozó nemzeti felső határok kiigazítása az 1378/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel megtörtént.

| (4) | Magyarország a 73/2009/EK rendelet 136a. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének és az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően 2014. augusztus 1-jéig értesítette a Bizottságot azon döntéséről, hogy a 2016–2020-as időszakban az 1305/2013/EU rendelet szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekhez nyújtandó támogatásra elkülönített összeg bizonyos hányadát átcsoportosítja a közvetlen kifizetésekhez. A vonatkozó nemzeti felső határok kiigazítása az 1378/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel megtörtént. |
| --- | --- |

(4)

Magyarország a 73/2009/EK rendelet 136a. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének és az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően 2014. augusztus 1-jéig értesítette a Bizottságot azon döntéséről, hogy a 2016–2020-as időszakban az 1305/2013/EU rendelet szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekhez nyújtandó támogatásra elkülönített összeg bizonyos hányadát átcsoportosítja a közvetlen kifizetésekhez. A vonatkozó nemzeti felső határok kiigazítása az 1378/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel megtörtént.

| (5) | Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (7) 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően a többéves pénzügyi keretnek az említett rendelet I. mellékletében foglalt, a piachoz kapcsolódó kiadásokra és közvetlen kifizetésekre vonatkozó részleges felső határát ki kell igazítani az EMVA és a közvetlen kifizetések közötti átcsoportosításokat követően, az említett rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében meghatározott technikai kiigazítás keretében. |
| --- | --- |

(5)

Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (7) 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően a többéves pénzügyi keretnek az említett rendelet I. mellékletében foglalt, a piachoz kapcsolódó kiadásokra és közvetlen kifizetésekre vonatkozó részleges felső határát ki kell igazítani az EMVA és a közvetlen kifizetések közötti átcsoportosításokat követően, az említett rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében meghatározott technikai kiigazítás keretében.

| (6) | A 367/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

A 367/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 367/2014/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) kiadásaira a 73/2009/EK rendelet 10c. cikkének (2) bekezdése, 136. cikke, 136a. cikke és 136b. cikke, valamint az 1307/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése, 14. cikke és 66. cikkének (1) bekezdése alapján rendelkezésre álló nettó egyenlegeket e rendelet melléklete ismerteti.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) kiadásaira a 73/2009/EK rendelet 10c. cikkének (2) bekezdése, 136. cikke, 136a. cikke és 136b. cikke, valamint az 1307/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése, 14. cikke és 66. cikkének (1) bekezdése alapján rendelkezésre álló nettó egyenlegeket e rendelet melléklete ismerteti.”

| 2. | A melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

A melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. január 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. április 10-i 367/2014/EU végrehajtási rendelete az EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleg megállapításáról (HL L 108., 2014.4.11., 13. o.)

2

(3)  A Tanács 2009. január 19-i 73/2009/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 30., 2009.1.31., 16. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1307/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1305/2013/EU rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

5

(6)  A Bizottság 2014. október 17-i 1378/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének, valamint az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletének módosításáról (HL L 367., 2014.12.23., 16. o.).

6

(7)  A Tanács 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

7

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

| (millió EUR – folyó árakon) |
| --- |
| Költségvetési év | Az EMVA rendelkezésére álló összegek | Az EMVA-ból átcsoportosított összegek | Az EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleg |
| A 73/2009/EK rendelet 10b. cikke | A 73/2009/EK rendelet 136. cikke | A 73/2009/EK rendelet 136b. cikke | Az 1307/2013/EU rendelet 66. cikke | A 73/2009/EK rendelet 136a. cikkének (1) bekezdése és az 1307/2013/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése | Az 1307/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése | A 73/2009/EK rendelet 136a. cikkének (2) bekezdése és az 1307/2013/EU rendelet 14. cikkének (2) bekezdése |
| 2014 | 296,3 | 51,6 | | 4,0 | | | | 43 778,1 |
| 2015 | | | 51,600 | 4,000 | 621,999 | | 499,384 | 44 189,785 |
| 2016 | | | | 4,000 | 1 138,146 | 109,619 | 573,047 | 43 949,282 |
| 2017 | | | | 4,000 | 1 174,732 | 111,975 | 572,440 | 44 144,733 |
| 2018 | | | | 4,000 | 1 184,257 | 111,115 | 571,820 | 44 161,448 |
| 2019 | | | | 4,000 | 1 131,292 | 112,152 | 571,158 | 44 239,714 |
| 2020 | | | | 4,000 | 1 132,133 | 112,685 | 570,356 | 44 262,538” |

(millió EUR – folyó árakon)

Költségvetési év

Az EMVA rendelkezésére álló összegek

Az EMVA-ból átcsoportosított összegek

Az EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleg

A 73/2009/EK rendelet 10b. cikke

A 73/2009/EK rendelet 136. cikke

A 73/2009/EK rendelet 136b. cikke

Az 1307/2013/EU rendelet 66. cikke

A 73/2009/EK rendelet 136a. cikkének (1) bekezdése és az 1307/2013/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése

Az 1307/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése

A 73/2009/EK rendelet 136a. cikkének (2) bekezdése és az 1307/2013/EU rendelet 14. cikkének (2) bekezdése

2014

296,3

51,6

4,0

43 778,1

2015

51,600

4,000

621,999

499,384

44 189,785

2016

4,000

1 138,146

109,619

573,047

43 949,282

2017

4,000

1 174,732

111,975

572,440

44 144,733

2018

4,000

1 184,257

111,115

571,820

44 161,448

2019

4,000

1 131,292

112,152

571,158

44 239,714

2020

4,000

1 132,133

112,685

570,356

44 262,538”

---

| 30.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 24/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 24/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/142 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. január 29.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. január 29-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | EG | 362,8 |
| MA | 89,9 |
| TR | 133,5 |
| ZZ | 195,4 |
| 0707 00 05 | JO | 229,9 |
| TR | 203,2 |
| ZZ | 216,6 |
| 0709 91 00 | EG | 107,0 |
| ZZ | 107,0 |
| 0709 93 10 | EG | 165,4 |
| MA | 225,0 |
| TR | 222,2 |
| ZZ | 204,2 |
| 0805 10 20 | EG | 47,9 |
| IL | 78,7 |
| MA | 68,5 |
| TN | 62,6 |
| TR | 76,4 |
| ZZ | 66,8 |
| 0805 20 10 | IL | 148,1 |
| MA | 91,9 |
| ZZ | 120,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,3 |
| EG | 74,4 |
| IL | 125,6 |
| MA | 130,8 |
| TR | 80,6 |
| ZZ | 93,1 |
| 0805 50 10 | TR | 42,1 |
| ZZ | 42,1 |
| 0808 10 80 | BR | 58,5 |
| CL | 89,9 |
| MK | 26,7 |
| US | 181,6 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 30 90 | CL | 316,1 |
| US | 243,1 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 217,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

EG

362,8

MA

89,9

TR

133,5

ZZ

195,4

0707 00 05

JO

229,9

TR

203,2

ZZ

216,6

0709 91 00

EG

107,0

ZZ

107,0

0709 93 10

EG

165,4

MA

225,0

TR

222,2

ZZ

204,2

0805 10 20

EG

47,9

IL

78,7

MA

68,5

TN

62,6

TR

76,4

ZZ

66,8

0805 20 10

IL

148,1

MA

91,9

ZZ

120,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,3

EG

74,4

IL

125,6

MA

130,8

TR

80,6

ZZ

93,1

0805 50 10

TR

42,1

ZZ

42,1

0808 10 80

BR

58,5

CL

89,9

MK

26,7

US

181,6

ZZ

89,2

0808 30 90

CL

316,1

US

243,1

ZA

93,7

ZZ

217,6

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 30.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 24/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 24/16

---

A TANÁCS (KKBP) 2015/143 HATÁROZATA

(2015. január 29.)

az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2014. március 5-i 2014/119/KKBP tanácsi határozatra (1),

mivel:

| (1) | A Tanács 2014. március 5-én elfogadta a 2014/119/KKBP határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2014. március 5-én elfogadta a 2014/119/KKBP határozatot.

| (2) | Egyértelművé kell tenni azokat a jegyzékbe vételi kritériumokat, amelyek alapján sor kerül az ukrajnai állami vagyon hűtlen kezeléséért felelős személyek pénzeszközeinek a befagyasztására. |
| --- | --- |

(2)

Egyértelművé kell tenni azokat a jegyzékbe vételi kritériumokat, amelyek alapján sor kerül az ukrajnai állami vagyon hűtlen kezeléséért felelős személyek pénzeszközeinek a befagyasztására.

| (3) | A 2014/119/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2014/119/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/119/KKBP határozat 1. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Be kell fagyasztani a mellékletben felsorolt, az ukrajnai állami vagyon hűtlen kezeléséért felelősként azonosított személyekhez és az emberi jogok Ukrajnában történő megsértéséért felelős személyekhez, valamint a velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személyekhez, szervezetekhez vagy szervekhez tartozó, a tulajdonukat képező, általuk birtokolt vagy ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági erőforrást.

E határozat alkalmazásában az ukrajnai állami vagyon hűtlen kezeléséért felelősként azonosított személyek az ukrán hatóságok által az alábbiak végett folytatott nyomozás alatt álló személyek:

| a) | a közkiadásokra felhasznált ukrajnai állami vagyon vagy egyéb eszközök hűtlen kezelése, vagy ebben való bűnrészesség; vagy |
| --- | --- |

a)

a közkiadásokra felhasznált ukrajnai állami vagyon vagy egyéb eszközök hűtlen kezelése, vagy ebben való bűnrészesség; vagy

| b) | a közhivatalt ellátó személy által elkövetett hivatallal való visszaélés, melynek célja, hogy saját részre vagy egy harmadik fél számára jogosulatlan előnyt szerezzen, ezáltal kárt okozva a közkiadásokra felhasznált ukrajnai állami vagyonban vagy egyéb eszközökben, illetve az ebben való bűnrészesség.” |
| --- | --- |

b)

a közhivatalt ellátó személy által elkövetett hivatallal való visszaélés, melynek célja, hogy saját részre vagy egy harmadik fél számára jogosulatlan előnyt szerezzen, ezáltal kárt okozva a közkiadásokra felhasznált ukrajnai állami vagyonban vagy egyéb eszközökben, illetve az ebben való bűnrészesség.”

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2015. január 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  HL L 66., 2014.3.6., 26. o.

1

---

| 30.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 24/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 24/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/144 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. január 28.)

az állatbetegségek elleni biztonsági intézkedésekre vonatkozó támogatási kérelmek és kifizetési kérelmek, valamint a velük kapcsolatos információk benyújtására vonatkozó eljárásoknak a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő megállapításáról

(az értesítés a C(2015) 250. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról, a 98/56/EK, a 2000/29/EK és a 2008/90/EK tanácsi irányelv, a 178/2002/EK, a 882/2004/EK és a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 66/399/EGK, a 76/894/EGK és a 2009/470/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 652/2014/EU (1) európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 36. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 652/2014/EU rendelet 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamoknak támogatás ítélhető oda az I. mellékletben felsorolt állatbetegségek egyike előfordulásának megerősítését követően a járvány megfékezése érdekében hozott biztonsági intézkedésekre. |
| --- | --- |

(1)

A 652/2014/EU rendelet 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamoknak támogatás ítélhető oda az I. mellékletben felsorolt állatbetegségek egyike előfordulásának megerősítését követően a járvány megfékezése érdekében hozott biztonsági intézkedésekre.

| (2) | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása és a betegség elleni védekezésről való gyors tájékoztatás érdekében helyénvaló meghatározni a tagállamok számára támogatási kérelmeik és kifizetési kérelmeik benyújtásának határidejét, és rögzíteni a benyújtandó információkat. Különösen a tagállamoknál keletkezett kiadások első és aktualizált becslésének benyújtásáról kell rendelkezni. |
| --- | --- |

(2)

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása és a betegség elleni védekezésről való gyors tájékoztatás érdekében helyénvaló meghatározni a tagállamok számára támogatási kérelmeik és kifizetési kérelmeik benyújtásának határidejét, és rögzíteni a benyújtandó információkat. Különösen a tagállamoknál keletkezett kiadások első és aktualizált becslésének benyújtásáról kell rendelkezni.

| (3) | Szükséges meghatározni a nemzeti valutaként nem eurót használó tagállamok kifizetési becslései és kérelmei összegének átváltásakor alkalmazandó árfolyamot. |
| --- | --- |

(3)

Szükséges meghatározni a nemzeti valutaként nem eurót használó tagállamok kifizetési becslései és kérelmei összegének átváltásakor alkalmazandó árfolyamot.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Előzetes információk

A tagállamok e rendelet I. mellékletben felsorolt betegségek egyike előfordulásának hivatalos megerősítését követő 30 napon belül előzetes információval szolgálnak az érintett állatok és termékek kategóriáiról, valamint minden egyes kategória piaci értékéről az e határozat I. mellékletében található mintának megfelelő elektronikus fájl használatával.

Ezzel egyidejűleg a tagállamok ismertetik a folyamatban lévő és a tervezett intézkedéseket, valamint a kártérítés körébe tartozó állatok és termékek értékének kiszámítását meghatározó jogszabályokat.

2. cikk

Tájékoztatás a becsült költségekről

A betegség előfordulásának hivatalos megerősítését követő két hónapon belül a tagállamok a 652/2014/EU rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően nyújtják be a támogatási kérelmeiket az e határozat II. mellékletében meghatározott „Előzetes költségvetés” című minta használatával elektronikus fájl útján az alábbi tartalommal:

| a) | a tulajdonosoknak fizetett becsült kártérítés a 652/2014/EU rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjában említettek szerint; |
| --- | --- |

a)

a tulajdonosoknak fizetett becsült kártérítés a 652/2014/EU rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjában említettek szerint;

| b) | a becsült működési költségek a 652/2014/EU rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) és d)–g) pontjában említettek szerint; |
| --- | --- |

b)

a becsült működési költségek a 652/2014/EU rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) és d)–g) pontjában említettek szerint;

| c) | adott esetben a betegség felszámolásához elengedhetetlen bármely egyéb költség a 652/2014/EU rendelet 8. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerint, a megfelelő indoklás csatolásával. |
| --- | --- |

c)

adott esetben a betegség felszámolásához elengedhetetlen bármely egyéb költség a 652/2014/EU rendelet 8. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerint, a megfelelő indoklás csatolásával.

Az 1. cikkben említett intézkedések ismertetését a támogatási kérelem részének kell tekinteni.

Az első bekezdésben említett információk benyújtását követően a tagállamok kéthavonta aktualizált információkat nyújtanak be az említett bekezdésben szereplő költségekről.

3. cikk

Kifizetési kérelmek

A finanszírozási döntésben meghatározott végső időpontot, vagy a betegség felszámolásának igazolását követő hat hónapon belül – közülük a korábban bekövetkező időpontban – a tagállamok a Bizottságnak a következőket nyújtják be:

| a) | a keletkezett támogatható költségekre vonatkozó kifizetési kérelem, e határozat III. mellékletében meghatározott minta használatával elektronikus fájl útján; |
| --- | --- |

a)

a keletkezett támogatható költségekre vonatkozó kifizetési kérelem, e határozat III. mellékletében meghatározott minta használatával elektronikus fájl útján;

| b) | a költségeknek a kifizetési kérelmet alátámasztó részletezése a támogatható kiadások különböző kategóriáiban keletkezett és kifizetett költségekről szóló részletes információkkal, e határozat IV. mellékletében meghatározott minta használatával elektronikus fájl útján; |
| --- | --- |

b)

a költségeknek a kifizetési kérelmet alátámasztó részletezése a támogatható kiadások különböző kategóriáiban keletkezett és kifizetett költségekről szóló részletes információkkal, e határozat IV. mellékletében meghatározott minta használatával elektronikus fájl útján;

| c) | technikai jelentés e határozat V. mellékletének megfelelően. |
| --- | --- |

c)

technikai jelentés e határozat V. mellékletének megfelelően.

4. cikk

Átváltási árfolyam

Amennyiben a tagállam esetében keletkezett becsült költség vagy kiadás összegei eurótól eltérő valutában kerültek meghatározásra, az adott tagállam azt az Európai Központi Bank legfrissebb, a támogatás iránt a tagállam által benyújtott kérelem havának első napját megelőző átváltási árfolyamának alkalmazásával átváltja euróra.

5. cikk

Címzettek

Ennek a végrehajtási határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2015. január 28-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 189., 2014.6.27., 1. o.

1

---

I. MELLÉKLET

ELŐZETES INFORMÁCIÓK AZ ÁLLATOK VAGY TERMÉKEK KATEGÓRIÁIRÓL AZ 1. CIKKNEK MEGFELELŐEN

Image

---

II. MELLÉKLET

ELŐZETES KÖLTSÉGVETÉS A 2. CIKKNEK MEGFELELŐEN

Image

Image

---

III. MELLÉKLET

KIFIZETÉSI KÉRELEM A 3. CIKK a) PONTJÁNAK MEGFELELŐEN

Image

Image

---

IV. MELLÉKLET

RÉSZLETES INFORMÁCIÓK A KÖLTSÉGEKRŐL A 3. CIKK b) PONTJÁNAK MEGFELELŐEN

Image

Image

Image

Image

Image

---

V. MELLÉKLET

A TECHNIKAI JELENTÉS TARTALMA A 3. CIKK c) PONTJÁNAK MEGFELELŐEN

A végleges jelentésnek legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

| 1. | az intézkedések végrehajtásának kezdő és záró időpontja; |
| --- | --- |

1.

az intézkedések végrehajtásának kezdő és záró időpontja;

| 2. | a végrehajtott technikai intézkedések leírása a kulcsfontosságú adatokkal együtt; |
| --- | --- |

2.

a végrehajtott technikai intézkedések leírása a kulcsfontosságú adatokkal együtt;

| 3. | járványügyi térképek; |
| --- | --- |

3.

járványügyi térképek;

| 4. | a célok megvalósításának szintje és a technikai nehézségek; |
| --- | --- |

4.

a célok megvalósításának szintje és a technikai nehézségek;

| 5. | az epidemiológiai vizsgálatok eredményei; |
| --- | --- |

5.

az epidemiológiai vizsgálatok eredményei;

| 6. | más lényeges epidemiológiai információk: mortalitás, morbiditás, az elhullott állatok és a pozitív állatok életkor szerinti megoszlása, talált léziók, vektorok jelenléte stb. |
| --- | --- |

6.

más lényeges epidemiológiai információk: mortalitás, morbiditás, az elhullott állatok és a pozitív állatok életkor szerinti megoszlása, talált léziók, vektorok jelenléte stb.

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 30.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 24/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 24/30

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 78. sz. előírása – Egységes rendelkezések az L1, L2, L3, L4 és L5 kategóriájú járművek fékezés tekintetében történő jóváhagyásáról [2015/145]

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

A 03. módosítássorozat 2. helyesbítése – hatálybalépés dátuma: 2010. június 23.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vizsgálatok |
| --- | --- |

6.

| 7. | A járműtípus vagy a fékrendszer módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

9.

| 10. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

10.

| 11. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

11.

| 12. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a jóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

12.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet – | Értesítés L kategóriájú járműtípus fékezés tekintetében történő jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 78. sz. előírás alapján |
| --- | --- |

1. melléklet –

| 2. melléklet – | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2. melléklet –

| 3. melléklet – | Vizsgálati feltételek, eljárások és teljesítménykövetelmények |
| --- | --- |

3. melléklet –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás az L1, L2, L3, L4 és L5 kategóriájú (1) járművekre vonatkozik.

Ezek a kategóriák nem tartalmazzák a következőket:

| a) | azon járművek, amelyek legnagyobb sebessége (Vmax) < 25 km/h; |
| --- | --- |

a)

azon járművek, amelyek legnagyobb sebessége (Vmax) < 25 km/h;

| b) | a fogyatékos személyek számára kialakított járművek. |
| --- | --- |

b)

a fogyatékos személyek számára kialakított járművek.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1.

2.2.

2.3.

2.4.

2.5.

2.6.

az L1 és L3 jármű-kategória esetében: olyan üzemi fékrendszer, amelyben egyetlen kezelőszervvel legalább két, különböző kerekekre ható fék egyszerre hozható működésbe;

az L2 és L5 jármű-kategória esetében: olyan üzemi fékrendszer, amelyben egyetlen kezelőszervvel az összes kerékre ható fék egyszerre hozható működésbe;

az L4 jármű-kategória esetében: olyan üzemi fékrendszer, amelyben egyetlen kezelőszervvel legalább az első és a hátsó kerékre ható fék egyszerre hozható működésbe (amennyiben a hátsó kereket és az oldalkocsi kerekét ugyanaz a fékrendszer fékezi le, az hátsó féknek minősül);

2.7.

2.8.

2.9.

| a) | különböző jellemzőkkel rendelkező alkatrészek; |
| --- | --- |

a)

különböző jellemzőkkel rendelkező alkatrészek;

| b) | különböző jellemzőkkel rendelkező anyagokból készült alkatrészek vagy eltérő alakú vagy méretű alkatrészek; |
| --- | --- |

b)

különböző jellemzőkkel rendelkező anyagokból készült alkatrészek vagy eltérő alakú vagy méretű alkatrészek;

| c) | az alkatrészek eltérő összeszerelése; |
| --- | --- |

c)

az alkatrészek eltérő összeszerelése;

2.10.

2.11.

2.12.

2.13.

2.14.

2.15.

2.16.

2.17.

2.18.

2.19.

2.20.

2.21.

2.22.

2.23.

2.24.

2.25.

2.26.

2.27.

| a) | az egységesített állásfoglalásban (R.E.3) meghatározott jármű-kategória; |
| --- | --- |

a)

az egységesített állásfoglalásban (R.E.3) meghatározott jármű-kategória;

| b) | a járműnek a 2.12. szakasz szerint meghatározott össztömege; |
| --- | --- |

b)

a járműnek a 2.12. szakasz szerint meghatározott össztömege;

| c) | a tömeg megoszlása a tengelyek között; |
| --- | --- |

c)

a tömeg megoszlása a tengelyek között;

| d) | Vmax; |
| --- | --- |

d)

Vmax;

| e) | a fékberendezés típusa; |
| --- | --- |

e)

a fékberendezés típusa;

| f) | a tengelyek száma és elrendezése; |
| --- | --- |

f)

a tengelyek száma és elrendezése;

| g) | a motor típusa; |
| --- | --- |

g)

a motor típusa;

| h) | a sebességfokozatok száma és áttétele; |
| --- | --- |

h)

a sebességfokozatok száma és áttétele;

| i) | a végáttételek; |
| --- | --- |

i)

a végáttételek;

| j) | a gumiabroncsok méretei; |
| --- | --- |

j)

a gumiabroncsok méretei;

2.28.

2.29.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   A járműtípusnak a fékezés tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy megfelelően meghatalmazott képviselője nyújtja be.

3.2.   A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

| 3.2.1. | a járműtípus részletes leírása a 2.27. szakaszban meghatározott tételek tekintetében. Meg kell adni a járműtípus és a motortípus azonosító számát és/vagy azonosító jelzéseit; |
| --- | --- |

3.2.1.

a járműtípus részletes leírása a 2.27. szakaszban meghatározott tételek tekintetében. Meg kell adni a járműtípus és a motortípus azonosító számát és/vagy azonosító jelzéseit;

| 3.2.2. | a fékberendezést alkotó alkatrészek megfelelően azonosított listája; |
| --- | --- |

3.2.2.

a fékberendezést alkotó alkatrészek megfelelően azonosított listája;

| 3.2.3. | az összeszerelt fékrendszer ábrája és az azt alkotó alkatrészek járművön való elhelyezkedésének feltüntetése; |
| --- | --- |

3.2.3.

az összeszerelt fékrendszer ábrája és az azt alkotó alkatrészek járművön való elhelyezkedésének feltüntetése;

| 3.2.4. | az egyes alkatrészek részletes rajza, amely lehetővé teszi az alkatrész könnyű megtalálását és azonosítását. |
| --- | --- |

3.2.4.

az egyes alkatrészek részletes rajza, amely lehetővé teszi az alkatrész könnyű megtalálását és azonosítását.

3.3.   A jóváhagyásra benyújtott típust képviselő egy járműpéldányt át kell adni a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Amennyiben az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott járműtípus megfelel az alábbi 5. és 6. szakasz követelményeinek, az adott járműtípust jóvá kell hagyni.

4.2.   Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez a 03. módosítássorozatnak megfelelően 03). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a jóváhagyási számot egy más típusú fékberendezéssel felszerelt ugyanazon járműtípushoz, illetve más járműtípushoz.

4.3.   Egy járműtípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, a jóváhagyás elutasításáról, kiterjesztéséről vagy visszavonásáról, illetve a járműtípus gyártásának végleges leállításáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

4.4.   Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 4.4.1. | egy kör, benne az „E” betű, és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

egy kör, benne az „E” betű, és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2);

| 4.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

4.5.   Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán, egymás alatt kell feltüntetni.

4.6.   A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

4.7.   A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

4.8.   Ezen előírás 2. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jel elrendezésére.

5.   KÖVETELMÉNYEK

5.1.   A fékrendszerrel kapcsolatos követelmények

5.1.1.   Valamennyi járműnek meg kell felelnie az adott járműtípusra vonatkozó valamennyi vizsgálat követelményeinek és a jármű fékjére vonatkozó jellemzőknek.

5.1.2.   Az üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetése

A járművek kialakításának lehetővé kell tennie, hogy a járművezető a szokásosan felvett vezetői testhelyzetben ülve és mindkét kezét a kormányberendezés kezelőszervén tartva működtetni tudja az üzemi fékrendszert.

5.1.3.   A biztonsági fékrendszer kezelőszervének működtetése

A járművek kialakításának lehetővé kell tennie, hogy a járművezető a szokásosan felvett vezetői testhelyzetben ülve és legalább egyik kezét a kormányberendezés kezelőszervén tartva működtetni tudja a biztonsági fékrendszert.

5.1.4.   Rögzítőfékrendszer

Amennyiben a jármű rögzítőfékrendszerrel van felszerelve, a rögzítőfékrendszernek álló helyzetben kell tartania a járművet a 3. melléklet 8.2. szakaszában meghatározott lejtőn.

A rögzítőfékrendszerre vonatkozó követelmények:

| a) | az üzemi fékrendszer kezelőszervétől független kezelőszervvel kell rendelkeznie; valamint |
| --- | --- |

a)

az üzemi fékrendszer kezelőszervétől független kezelőszervvel kell rendelkeznie; valamint

| b) | reteszelt helyzetét kizárólag mechanikus úton kell előidézni. |
| --- | --- |

b)

reteszelt helyzetét kizárólag mechanikus úton kell előidézni.

A járművek kialakításának lehetővé kell tennie, hogy a járművezető a szokásosan felvett vezetői testhelyzetben ülve működtetni tudja a rögzítőfékrendszert.

5.1.5.   Az L1 és L3 kategóriájú kétkerekű járműveket vagy két, egymástól független üzemi fékrendszerrel vagy többkörös üzemi fékrendszerrel kell felszerelni, melyben legalább egy fék az első kerékre és legalább egy fék a hátsó kerékre hat.

5.1.6.   Az L4 kategóriájú háromkerekű járműveknek meg kell felelniük az 5.1.5. szakaszban meghatározott, fékrendszerre vonatkozó követelményeknek. Az oldalkocsi kerekén nem kell féket elhelyezni, ha a jármű megfelel a 3. mellékletben foglalt teljesítménykövetelményeknek.

5.1.7.   Az L2 kategóriájú háromkerekes járműveket rögzítőfékrendszerrel és az alábbi üzemi fékrendszerek valamelyikével kell felszerelni:

| a) | két, egymástól független üzemi fékrendszer, melyek nem lehetnek kombinált fékrendszerek, és amelyek együttes működtetésük esetén valamennyi kerék fékjét működésbe hozzák; vagy |
| --- | --- |

a)

két, egymástól független üzemi fékrendszer, melyek nem lehetnek kombinált fékrendszerek, és amelyek együttes működtetésük esetén valamennyi kerék fékjét működésbe hozzák; vagy

| b) | többkörös üzemi fékrendszer; vagy |
| --- | --- |

b)

többkörös üzemi fékrendszer; vagy

| c) | olyan kombinált fékrendszer, amely valamennyi kerék fékjét működteti, és egy biztonsági fékrendszer, amely a rögzítőfékrendszer is lehet. |
| --- | --- |

c)

olyan kombinált fékrendszer, amely valamennyi kerék fékjét működteti, és egy biztonsági fékrendszer, amely a rögzítőfékrendszer is lehet.

5.1.8.   Az L5 kategóriájú járműveket a következő fékrendszerekkel kell felszerelni:

| 5.1.8.1. | rögzítőfékrendszer; valamint |
| --- | --- |

5.1.8.1.

rögzítőfékrendszer; valamint

| 5.1.8.2. | olyan, lábbal működtethető üzemi fékrendszer, amely minden kerék fékjét működésbe hozza, és amely lehet:






  a) | többkörös üzemi fékrendszer; vagy |
| --- | --- | --- |

5.1.8.2.

olyan, lábbal működtethető üzemi fékrendszer, amely minden kerék fékjét működésbe hozza, és amely lehet:

a)

többkörös üzemi fékrendszer; vagy

| b) | olyan kombinált fékrendszer, amely valamennyi kerék fékjét működteti, és egy biztonsági fékrendszer, amely a rögzítőfékrendszer is lehet. |
| --- | --- |

b)

olyan kombinált fékrendszer, amely valamennyi kerék fékjét működteti, és egy biztonsági fékrendszer, amely a rögzítőfékrendszer is lehet.

5.1.9.   Amennyiben a jármű két, egymástól független üzemi fékrendszerrel van felszerelve, a rendszerek közös fékkel is rendelkezhetnek, ha az egyik rendszer meghibásodása nem befolyásolja a másik rendszer teljesítményét.

5.1.10.   Azon járművek esetében, amelyek a fékerő átviteléhez hidraulikafolyadékot alkalmaznak, a főfékhengernek:

| a) | valamennyi fékrendszerhez zárt, fedett, elkülönített tartállyal kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

a)

valamennyi fékrendszerhez zárt, fedett, elkülönített tartállyal kell rendelkeznie;

| b) | legalább 1,5-szer akkora tartálykapacitással kell rendelkeznie, mint annak a teljes folyadékmennyiségnek a kiszorított térfogata, amely az újtól a teljesen kopottig tartó állapotig megfelel a fékbetétek állapotának a legrosszabb fékbeállítási körülmények esetén; valamint |
| --- | --- |

b)

legalább 1,5-szer akkora tartálykapacitással kell rendelkeznie, mint annak a teljes folyadékmennyiségnek a kiszorított térfogata, amely az újtól a teljesen kopottig tartó állapotig megfelel a fékbetétek állapotának a legrosszabb fékbeállítási körülmények esetén; valamint

| c) | olyan tartállyal kell rendelkeznie, amelyben a folyadékszint a tartály fedelének eltávolítása nélkül is látható és ellenőrizhető. |
| --- | --- |

c)

olyan tartállyal kell rendelkeznie, amelyben a folyadékszint a tartály fedelének eltávolítása nélkül is látható és ellenőrizhető.

5.1.11.   Valamennyi figyelmeztető lámpát úgy kell elhelyezni, hogy a járművezető látóterében legyenek.

5.1.12.   A többkörös üzemi fékrendszerrel rendelkező járműveket piros figyelmeztető lámpával kell felszerelni, amelynek a következő körülmények esetén kell működésbe lépnie:

| a) | a kezelőszervre kifejtett legfeljebb 90 N erő alkalmazásakor hidraulikus hiba lép fel; vagy |
| --- | --- |

a)

a kezelőszervre kifejtett legfeljebb 90 N erő alkalmazásakor hidraulikus hiba lép fel; vagy

| b) | a fék kezelőszervének működtetése nélkül a főfékhenger tartályában a fékfolyadék szintje az alábbi mennyiségek közül a nagyobb értéke alá esik:






  i. | a gyártó által meghatározott mennyiség; és |
| --- | --- | --- |

b)

a fék kezelőszervének működtetése nélkül a főfékhenger tartályában a fékfolyadék szintje az alábbi mennyiségek közül a nagyobb értéke alá esik:

i.

a gyártó által meghatározott mennyiség; és

| ii. | a folyadéktartály kapacitásának felével egyenlő vagy annál kisebb mennyiség. |
| --- | --- |

ii.

a folyadéktartály kapacitásának felével egyenlő vagy annál kisebb mennyiség.

A működés ellenőrzése érdekében a figyelmeztető lámpának világítania kell a gyújtáskapcsoló bekapcsolásakor, az ellenőrzés végeztével pedig ki kell aludnia. A gyújtáskapcsoló bekapcsolt helyzetében a figyelmeztető lámpának mindaddig világítania kell, amíg meghibásodás áll fenn.

5.1.13.   A blokkolásgátló rendszerrel rendelkező járműveket sárga figyelmeztető lámpával kell felszerelni. A lámpának be kell kapcsolnia minden olyan működési hiba esetén, amely a blokkolásgátló rendszer jeleinek létrehozását vagy továbbítását érinti.

A működés ellenőrzése érdekében a figyelmeztető lámpának világítania kell a gyújtáskapcsoló bekapcsolásakor, az ellenőrzés végeztével pedig ki kell aludnia.

A gyújtáskapcsoló bekapcsolt helyzetében a figyelmeztető lámpának mindaddig világítania kell, amíg meghibásodás áll fenn.

5.2.   Tartósság

5.2.1.   A fékek kopásának önműködő vagy kézi beállítással könnyen kiegyenlíthetőnek kell lennie.

5.2.2.   A súrlódó anyag vastagságának vagy szétszerelés nélkül láthatónak kell lennie, vagy ha a súrlódó anyag nem látható, a kopást egy erre a célra szolgáló eszközzel kell ellenőrizni.

5.2.3.   Az ezen előírásban meghatározott egyetlen vizsgálat közben és után sem fordulhat elő a súrlódó anyag leválása vagy a fékfolyadék szivárgása.

5.3.   A dinamikus teljesítmény mérése

A teljesítmény méréséhez a 3. melléklet megfelelő vizsgálataiban meghatározott módszert kell alkalmazni. Az üzemi fékrendszer teljesítményét háromféle módszerrel lehet megmérni:

| 5.3.1. | az átlagos legnagyobb lassulás segítségével:
  az átlagos legnagyobb lassulás kiszámítása:

  m/s2-ban
  ahol:







  dm | = | átlagos legnagyobb lassulás |
| --- | --- | --- | --- |
| V1 | = | a jármű sebessége, amikor a járművezető működésbe hozza a kezelőszervet |
| Vb | = | a jármű sebessége 0,8 V1-nél km/h-ban |
| Ve | = | a jármű sebessége 0,1 V1-nél km/h-ban |
| Sb | = | a V1 és Vb között megtett távolság méterben |
| Se | = | a V1 és Ve között megtett távolság méterben |

5.3.1.

az átlagos legnagyobb lassulás segítségével:

az átlagos legnagyobb lassulás kiszámítása:

Formula m/s2-ban

ahol:

dm

=

átlagos legnagyobb lassulás

V1

=

a jármű sebessége, amikor a járművezető működésbe hozza a kezelőszervet

Vb

=

a jármű sebessége 0,8 V1-nél km/h-ban

Ve

=

a jármű sebessége 0,1 V1-nél km/h-ban

Sb

=

a V1 és Vb között megtett távolság méterben

Se

=

a V1 és Ve között megtett távolság méterben

| 5.3.2. | Féktávolság:
  Az alapvető mozgásegyenletek alapján
  S = 0,1 · V + (X) · V2

  ahol:







  S | = | a féktávolság méterben |
| --- | --- | --- | --- |
| V | = | a jármű sebessége km/h-ban |
| X | = | az egyes vizsgálatok követelményei alapján meghatározott változó |

5.3.2.

Féktávolság:

Az alapvető mozgásegyenletek alapján

S = 0,1 · V + (X) · V2

ahol:

S

=

a féktávolság méterben

V

=

a jármű sebessége km/h-ban

X

=

az egyes vizsgálatok követelményei alapján meghatározott változó

A korrigált féktávolságot a tényleges vizsgálati sebesség alapján a következő képlettel kell kiszámítani:

Ss = 0,1 · Vs + (Sa – 0,1 · Va) · Vs2/Va2

ahol:

| Ss | = | a korrigált féktávolság méterben |
| --- | --- | --- |
| Vs | = | a jármű előírt vizsgálati sebessége km/h-ban |
| Sa | = | a tényleges féktávolság méterben |
| Va | = | a jármű tényleges vizsgálati sebessége km/h-ban |

Ss

=

a korrigált féktávolság méterben

Vs

=

a jármű előírt vizsgálati sebessége km/h-ban

Sa

=

a tényleges féktávolság méterben

Va

=

a jármű tényleges vizsgálati sebessége km/h-ban

Megjegyzés: a képlet csak akkor érvényes, ha a tényleges vizsgálati sebesség (Va) legfeljebb ± 5 km/h-val tér el az előírt vizsgálati sebességtől (Vs).

| 5.3.3. | A lassulás folyamatos rögzítése:
  A bekoptatási eljárás és a vizsgálatok, például a nedves fékekkel végzett vizsgálat és a hő hatására történő fékerővesztés vizsgálata, valamint a melegítési eljárás során folyamatosan rögzíteni kell a jármű pillanatnyi lassulását a fék kezelőszervére való erőkifejtés kezdetétől a megállás végéig. |
| --- | --- |

5.3.3.

A lassulás folyamatos rögzítése:

A bekoptatási eljárás és a vizsgálatok, például a nedves fékekkel végzett vizsgálat és a hő hatására történő fékerővesztés vizsgálata, valamint a melegítési eljárás során folyamatosan rögzíteni kell a jármű pillanatnyi lassulását a fék kezelőszervére való erőkifejtés kezdetétől a megállás végéig.

5.4.   A fékbetét anyaga:

A fékbetétek nem tartalmazhatnak azbesztet.

6.   VIZSGÁLATOK

Ezen előírás 3. melléklete ismerteti az előírt fékteljesítményt, és azokat a fékezési vizsgálatokat (vizsgálati feltételeket és eljárásokat), melyeket a jóváhagyásra benyújtott járműveken el kell végezni.

7.   A JÁRMŰTÍPUS VAGY A FÉKRENDSZER MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

7.1.   A járműtípus vagy annak fékrendszere minden módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 7.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy |
| --- | --- |

7.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy

| 7.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

7.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

7.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a változás részletes leírásával együtt – a 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

7.3.   A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztésről szóló értesítésekhez.

8.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

8.1.   Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet (rendszert) úgy kell gyártani, hogy a 5. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak.

8.2.   A 8.1. szakaszban előírtak teljesülésének ellenőrzése céljából megfelelő gyártásellenőrzést kell alkalmazni.

8.3.   A jóváhagyás jogosultja különösen:

| 8.3.1. | biztosítja a termékek hathatós minőség-ellenőrzéséhez szükséges eljárások meglétét; |
| --- | --- |

8.3.1.

biztosítja a termékek hathatós minőség-ellenőrzéséhez szükséges eljárások meglétét;

| 8.3.2. | rendelkezik az egyes jóváhagyott típusoknak való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges mérőfelszereléssel; |
| --- | --- |

8.3.2.

rendelkezik az egyes jóváhagyott típusoknak való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges mérőfelszereléssel;

| 8.3.3. | biztosítja a vizsgálati eredmények rögzítését, és azt, hogy a vonatkozó dokumentumokat a jóváhagyó hatósággal együtt meghatározandó ideig megőrizzék; |
| --- | --- |

8.3.3.

biztosítja a vizsgálati eredmények rögzítését, és azt, hogy a vonatkozó dokumentumokat a jóváhagyó hatósággal együtt meghatározandó ideig megőrizzék;

| 8.3.4. | elemzi az egyes vizsgálattípusok eredményét, hogy ellenőrizze és biztosítsa a termék jellemzőinek állandóságát, az ipari gyártásban megengedhető tűrések figyelembevételével; |
| --- | --- |

8.3.4.

elemzi az egyes vizsgálattípusok eredményét, hogy ellenőrizze és biztosítsa a termék jellemzőinek állandóságát, az ipari gyártásban megengedhető tűrések figyelembevételével;

| 8.3.5. | biztosítja, hogy minden egyes terméktípuson legalább az ezen előírás 3. mellékletében előírt vizsgálatokat elvégezzék; |
| --- | --- |

8.3.5.

biztosítja, hogy minden egyes terméktípuson legalább az ezen előírás 3. mellékletében előírt vizsgálatokat elvégezzék;

| 8.3.6. | gondoskodik arról, hogy ha egy adott vizsgálattípusnál valamely minta vagy próbadarab azt mutatja, hogy a gyártás nem megfelelő, akkor újabb mintavételt és vizsgálatot végezzenek. Ilyen esetben minden szükséges lépést meg kell tenni a gyártás megfelelőségének helyreállítása érdekében. |
| --- | --- |

8.3.6.

gondoskodik arról, hogy ha egy adott vizsgálattípusnál valamely minta vagy próbadarab azt mutatja, hogy a gyártás nem megfelelő, akkor újabb mintavételt és vizsgálatot végezzenek. Ilyen esetben minden szükséges lépést meg kell tenni a gyártás megfelelőségének helyreállítása érdekében.

8.4.   A típusjóváhagyást megadó illetékes hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket.

8.4.1.   A vizsgálati naplókat és gyártási nyilvántartásokat minden ellenőrzéskor be kell mutatni a helyszíni ellenőrnek.

8.4.2.   Az ellenőr szúrópróbaszerűen mintát vehet, amelyet megvizsgálnak a gyártó laboratóriumában. A minták legkisebb száma a gyártó saját ellenőrzéseinek eredményei alapján határozható meg.

8.4.3.   Ha a minőségi színvonal nem tűnik kielégítőnek, vagy ha szükségesnek látszik a 8.4.2. szakasz szerint végrehajtott vizsgálat hitelességének ellenőrzése, az ellenőr választja ki a típus-jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálathoz megküldendő mintákat.

8.4.4.   Az illetékes hatóság az ezen előírásban előírt bármilyen vizsgálatot elvégezhet.

8.4.5.   Az illetékes hatóság által engedélyezett ellenőrzésekre általában kétévente kerül sor. Ha valamely helyszíni ellenőrzés negatív eredménnyel zárul, akkor az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek a gyártás megfelelőségének minél gyorsabb helyreállítására érdekében.

9.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

9.1.   Ezen előírás 03. módosítássorozatának hivatalos hatálybalépésétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el a 03. módosítássorozattal módosított előírás szerinti jóváhagyások megadását. A gyártó kérésére az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megállapodhatnak abban, hogy e módosításokat a hivatalos hatálybalépés időpontja előtt alkalmazni kezdik.

9.2.   A 9.1. szakaszban említett hivatalos hatálybalépéstől számított 24 hónap után az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki jóváhagyást, ha a járműtípus megfelel a 03. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek.

9.3.   A hivatalos hatálybalépéstől számított 24 hónapos időszak vége előtt megadott jóváhagyások a 9.1. szakaszban említett hatálybalépés időpontjától számított 48 hónap leteltével hatályukat vesztik, kivéve, ha a jóváhagyást megadó szerződő fél értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet arról, hogy a jóváhagyott járműtípus megfelel a 03. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek.

9.4.   Függetlenül a fenti átmeneti rendelkezésektől, azok a szerződő felek, akik ezt az előírást csak a legújabb módosítássorozat hatálybalépése napja után kezdik el alkalmazni, nem kötelesek elfogadni az olyan jóváhagyásokat, amelyeket ezen előírás valamely előző módosítássorozata szerint adtak meg.

10.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

10.1.   Az ezen előírás szerint valamely járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a 8.1. szakaszban előírt követelmények, vagy ha az adott típushoz tartozó valamely jármű nem felel meg a 8.3. szakasz szerinti ellenőrzéseken.

10.2.   Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről haladéktalanul értesítenie kell az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet a következők szerint: a jóváhagyási értesítés végén nagy betűkkel, aláírással és keltezéssel feltünteti az „JÓVÁHAGYÁS VISSZAVONÁSA” kifejezést.

11.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóságnak az értesítés kézhezvételét követően haladéktalanul tájékoztatnia kell az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet a következők szerint: a jóváhagyási értesítés végén nagy betűkkel, aláírással és keltezéssel feltünteti a „GYÁRTÁS LEÁLLÍTÁSA” kifejezést.

12.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A JÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleknek meg kell adniuk az Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkársága számára a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó hatóságok nevét és címét.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2) 2. szakaszának meghatározása szerint.

(2)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek megkülönböztető számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1) 3. mellékletében találhatók;

---

1. MELLÉKLET (*)

Image

Image

FÜGGELÉK

A 90. SZ. ELŐÍRÁS SZERINTI JÓVÁHAGYÁSHOZ SZÜKSÉGES JÁRMŰADATOK JEGYZÉKE

| 1. | A járműtípus leírása: |
| --- | --- |

1.

A járműtípus leírása:

| 1.1. | A jármű márkaneve vagy védjegye, ha rendelkezésre áll: |
| --- | --- |

1.1.

A jármű márkaneve vagy védjegye, ha rendelkezésre áll:

| 1.2. | A jármű kategóriája: |
| --- | --- |

1.2.

A jármű kategóriája:

| 1.3. | A jármű típusa a 78. sz. előírás szerinti jóváhagyásban: |
| --- | --- |

1.3.

A jármű típusa a 78. sz. előírás szerinti jóváhagyásban:

| 1.4. | A járműtípust képező járművek modellek vagy márkanevek, ha rendelkezésre állnak: |
| --- | --- |

1.4.

A járműtípust képező járművek modellek vagy márkanevek, ha rendelkezésre állnak:

| 1.5. | A gyártó neve és címe: |
| --- | --- |

1.5.

A gyártó neve és címe:

| 2. | A fékbetétek gyártmánya és típusa: |
| --- | --- |

2.

A fékbetétek gyártmánya és típusa:

| 3. | A jármű legkisebb tömege: |
| --- | --- |

3.

A jármű legkisebb tömege:

| 3.1. | A tömeg megoszlása az egyes tengelyeken (legnagyobb érték): |
| --- | --- |

3.1.

A tömeg megoszlása az egyes tengelyeken (legnagyobb érték):

| 4. | A jármű össztömege: |
| --- | --- |

4.

A jármű össztömege:

| 4.1. | A tömeg megoszlása az egyes tengelyeken (legnagyobb érték): |
| --- | --- |

4.1.

A tömeg megoszlása az egyes tengelyeken (legnagyobb érték):

| 5. | Vmax km/h |
| --- | --- |

5.

Vmax km/h

| 6. | Gumiabroncs- és kerékméretek: |
| --- | --- |

6.

Gumiabroncs- és kerékméretek:

| 7. | Az egymástól független fékrendszerek kialakítása: |
| --- | --- |

7.

Az egymástól független fékrendszerek kialakítása:

| 8. | A fékszelepek jellemzői (ha vannak): |
| --- | --- |

8.

A fékszelepek jellemzői (ha vannak):

| 8.1. | A fékerő-szabályozó szelep beállítási jellemzői: |
| --- | --- |

8.1.

A fékerő-szabályozó szelep beállítási jellemzői:

| 8.2. | A nyomásszabályozó szelep beállítása: |
| --- | --- |

8.2.

A nyomásszabályozó szelep beállítása:

| 9. | A fék jellemzői: |
| --- | --- |

9.

A fék jellemzői:

| 9.1. | Tárcsafék típusa (pl. dugattyúk száma, átmérője, hűtött vagy tömör féktárcsa): |
| --- | --- |

9.1.

Tárcsafék típusa (pl. dugattyúk száma, átmérője, hűtött vagy tömör féktárcsa):

| 9.2. | Dobfék típusa (pl. szimplex, dugattyúméret és dobméretek): |
| --- | --- |

9.2.

Dobfék típusa (pl. szimplex, dugattyúméret és dobméretek):

| 10. | Főfékhenger típusa és mérete (adott esetben): |
| --- | --- |

10.

Főfékhenger típusa és mérete (adott esetben):

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

A. MINTA

(Lásd ezen előírás 4.4. szakaszát)

Image

A járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy a szóban forgó járműtípust a fékezés vonatkozásában az Egyesült Királyságban (E11) hagyták jóvá, a 78. sz. előírás szerint, a 032439 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a 78. sz. előírás a jóváhagyás megadása idején már tartalmazta a 03. módosítássorozatot.

B. MINTA

(Lásd ezen előírás 4.5. szakaszát)

Image

A járműre erősített fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy az adott járműtípust az Egyesült Királyságban (E11) hagyták jóvá, a 78. és a 40. sz. előírás (1) szerint. A jóváhagyási számok első két számjegye azt mutatja, hogy a jóváhagyás megadásának időpontjában a 78. sz. előírás magában foglalta a 03. módosítássorozatot, a 40. sz. előírás pedig eredeti változatlan formájában volt hatályban.

---

(1)  A megadott szám csak példaként szolgál.

---

3. MELLÉKLET

VIZSGÁLATI FELTÉTELEK, ELJÁRÁSOK ÉS TELJESÍTMÉNYKÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS ADATOK

1.1.   A vizsgálópálya felülete

1.1.1.   Nagy súrlódású felület:

| a) | valamennyi dinamikus fékvizsgálatnál alkalmazandó, kivéve a blokkolásgátló rendszer vizsgálatát, amelyhez alacsony súrlódású felület alkalmazása van előírva; |
| --- | --- |

a)

valamennyi dinamikus fékvizsgálatnál alkalmazandó, kivéve a blokkolásgátló rendszer vizsgálatát, amelyhez alacsony súrlódású felület alkalmazása van előírva;

| b) | a vizsgálatot tiszta és egyenletes felületű, legfeljebb 1 %-os lejtésű területen kell elvégezni; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálatot tiszta és egyenletes felületű, legfeljebb 1 %-os lejtésű területen kell elvégezni;

| c) | eltérő rendelkezés hiányában a felületnek 0,9-es legnagyobb névleges fékezési súrlódási együtthatóval kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

c)

eltérő rendelkezés hiányában a felületnek 0,9-es legnagyobb névleges fékezési súrlódási együtthatóval kell rendelkeznie.

1.1.2.   Kis súrlódású felület:

| a) | valamennyi olyan dinamikus fékvizsgálatnál alkalmazandó, amelyhez kis súrlódású felület alkalmazása van előírva; |
| --- | --- |

a)

valamennyi olyan dinamikus fékvizsgálatnál alkalmazandó, amelyhez kis súrlódású felület alkalmazása van előírva;

| b) | a vizsgálatot tiszta, száraz és egyenletes felületű, legfeljebb 1 %-os lejtésű területen kell elvégezni; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálatot tiszta, száraz és egyenletes felületű, legfeljebb 1 %-os lejtésű területen kell elvégezni;

| c) | a felület legfeljebb 0,45-os legnagyobb fékezési súrlódási együtthatóval rendelkezhet. |
| --- | --- |

c)

a felület legfeljebb 0,45-os legnagyobb fékezési súrlódási együtthatóval rendelkezhet.

1.1.3.   A legnagyobb fékezési súrlódási együttható mérése:

A legnagyobb fékezési súrlódási együtthatót a jóváhagyó hatóság meghatározása szerint, az alábbiak valamelyikével kell megmérni:

| a) | az Amerikai Anyagvizsgáló Társaság (American Society for Testing and Materials, ASTM) E1136 – 93 számú (2003-ban ismételten jóváhagyott) etalonabroncsa és az ASTM E1337-90 számú (2002-ben ismételten jóváhagyott) módszere, 40 mérföld/óra sebesség mellett, vagy |
| --- | --- |

a)

az Amerikai Anyagvizsgáló Társaság (American Society for Testing and Materials, ASTM) E1136 – 93 számú (2003-ban ismételten jóváhagyott) etalonabroncsa és az ASTM E1337-90 számú (2002-ben ismételten jóváhagyott) módszere, 40 mérföld/óra sebesség mellett, vagy

| b) | az e melléklet függelékében meghatározott módszer. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet függelékében meghatározott módszer.

1.1.4.   A rögzítőfékrendszer vizsgálatai:

Az előírt vizsgálati lejtőnek tiszta és száraz felülettel kell rendelkeznie, amely nem deformálódik a jármű súlya alatt.

1.1.5.   A vizsgálati sáv szélessége:

Kétkerekű (L1 és L3 kategóriájú) járművek esetében 2,5 m.

Háromkerekű (L2, L5 és L4 kategóriájú) járművek esetében 2,5 m + a jármű szélessége.

1.2.   Környezeti hőmérséklet

A környezeti hőmérsékletnek 4 °C és 45 °C között kell lennie.

1.3.   Szélsebesség

A szélsebesség nem lehet nagyobb 5 m/s-nál.

1.4.   A vizsgálati sebességre vonatkozó tűrés

A vizsgálati sebességre vonatkozó tűrés ± 5 km/h.

Abban az esetben, ha a tényleges vizsgálati sebesség eltér az előírt vizsgálati sebességtől, a tényleges féktávolságot az ezen előírás 5.3.2. szakaszában meghatározott képlet alapján korrigálni kell.

1.5.   Automatikus erőátvitel

Az automatikus erőátvitellel rendelkező járműveken valamennyi vizsgálatot el kell végezni, függetlenül attól, hogy a vizsgálathoz „zárt tengelykapcsoló” vagy „kioldott tengelykapcsoló” van-e előírva.

Amennyiben az automatikus erőátvitel rendelkezik üres állással, „kioldott tengelykapcsoló” mellett elvégzendő vizsgálatoknál az üres állást kell alkalmazni.

1.6.   A jármű helyzete és a kerék blokkolása:

| a) | a járműnek valamennyi megállás kezdetén a vizsgálati sáv közepén kell elhelyezkednie; |
| --- | --- |

a)

a járműnek valamennyi megállás kezdetén a vizsgálati sáv közepén kell elhelyezkednie;

| b) | a megállásokat úgy kell végrehajtani, hogy a jármű kerekei ne hagyják el az alkalmazandó vizsgálati sávot, és ne kerüljön sor a kerekek blokkolására. |
| --- | --- |

b)

a megállásokat úgy kell végrehajtani, hogy a jármű kerekei ne hagyják el az alkalmazandó vizsgálati sávot, és ne kerüljön sor a kerekek blokkolására.

1.7.   Vizsgálati program

| A vizsgálatok sorrendje | Szakasz |
| --- | --- |
| 1. | Megállás száraz fékekkel – az egykörös fék kezelőszervét működtetve |

A vizsgálatok sorrendje

Szakasz

1.

Megállás száraz fékekkel – az egykörös fék kezelőszervét működtetve

3.

| 2. | Megállás száraz fékekkel – minden üzemi fék kezelőszervét működtetve |
| --- | --- |

2.

Megállás száraz fékekkel – minden üzemi fék kezelőszervét működtetve

4.

| 3. | Nagy sebességen végzett vizsgálat |
| --- | --- |

3.

Nagy sebességen végzett vizsgálat

5.

| 4. | Nedves fékekkel történő vizsgálat |
| --- | --- |

4.

Nedves fékekkel történő vizsgálat

6.

| 5. | Fékerővesztés hő hatására (1) |
| --- | --- |

5.

Fékerővesztés hő hatására (1)

7.

| 6. | Ha fel van szerelve: |
| --- | --- |

6.

Ha fel van szerelve:

| 6.1. | A rögzítőfékrendszer vizsgálata |
| --- | --- |

6.1.

A rögzítőfékrendszer vizsgálata

8.

| 6.2. | A blokkolásgátló rendszer vizsgálata |
| --- | --- |

6.2.

A blokkolásgátló rendszer vizsgálata

9.

| 6.3. | Részleges meghibásodás többkörös üzemi fékrendszer esetében |
| --- | --- |

6.3.

Részleges meghibásodás többkörös üzemi fékrendszer esetében

10.

| 6.4. | A szervofékrendszer meghibásodása |
| --- | --- |

6.4.

A szervofékrendszer meghibásodása

11.

2.   ELŐKÉSZÍTÉS

2.1.   A motor üresjárati fordulatszáma

A motor üresjárati fordulatszámát a gyártó előírásainak megfelelően kell beállítani.

2.2.   Gumiabroncsnyomás

A gumiabroncsokat a gyártó előírásainak és a vizsgálathoz előírt járműterhelési állapotnak megfelelően kell felfújni.

2.3.   A kezelőszerv alkalmazásának helye és iránya

Kézzel működtetett vezérlőkar esetében a bemenő erőt (F) a vezérlőkar elülső felületén kell kifejteni, amely merőleges a vezérlőkar forgáspontja és a forgástengelyén elhelyezkedő legkülső pontja által meghatározott tengelyre (lásd az alábbi ábrát).

A bemenő erőt 50 mm-rel a vezérlőkar legkülső pontjától beljebb elhelyezkedő ponton kell kifejteni, melyet a vezérlőkar forgáspontjának középponti tengelye és a vezérlőkar legkülső pontja közötti tengelyen való méréssel kell meghatározni.

Lábbal működtetett kezelőszerv esetében a bemenő erőt a pedál közepére, a pedállal merőlegesen kell kifejteni.

2.4.   A fék hőmérsékletének mérése

A jóváhagyó hatóság meghatározása szerint a fék hőmérsékletét a féktárcsa vagy a fékdob fékezési felületének hozzávetőleges közepén kell mérni az alábbi eszközök alkalmazásával:

| a) | súrlódó termoelem, amely érintkezik a féktárcsa vagy a fékdob felületével; vagy |
| --- | --- |

a)

súrlódó termoelem, amely érintkezik a féktárcsa vagy a fékdob felületével; vagy

| b) | a súrlódó anyagba ágyazott termoelem. |
| --- | --- |

b)

a súrlódó anyagba ágyazott termoelem.

2.5.   Bekoptatási eljárás

A jármű fékjeit a fékteljesítmény értékelése előtt be kell koptatni. Ezt az eljárást a gyártó is elvégezheti a következő feltételek mellett:

| a) | kissé terhelt jármű; |
| --- | --- |

a)

kissé terhelt jármű;

| b) | kioldott tengelykapcsoló; |
| --- | --- |

b)

kioldott tengelykapcsoló;

| c) | vizsgálati sebesség:


  i. | ii. |
| --- | --- | --- |

c)

vizsgálati sebesség:

i.

ii.

| d) | fékműködtetés:
  az egyes üzemi fékrendszerek kezelőszervét külön kell működtetni; |
| --- | --- |

d)

fékműködtetés:

az egyes üzemi fékrendszerek kezelőszervét külön kell működtetni;

| e) | a jármű lassulása:






  i. | ha a jármű csak egykörös elülső fékrendszerrel rendelkezik: | 3,0–3,5 m/s2 az L3 és L4 jármű-kategória esetében; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

a jármű lassulása:

i.

ha a jármű csak egykörös elülső fékrendszerrel rendelkezik:

3,0–3,5 m/s2 az L3 és L4 jármű-kategória esetében;

| | 1,5–2,0 m/s2 az L1 és L2 jármű-kategória esetében; |
| --- | --- |

1,5–2,0 m/s2 az L1 és L2 jármű-kategória esetében;

| ii. | ha a jármű csak egykörös hátsó fékrendszerrel rendelkezik: 1,5–2,0 m/s2; |
| --- | --- |

ii.

ha a jármű csak egykörös hátsó fékrendszerrel rendelkezik: 1,5–2,0 m/s2;

| iii. | ha a jármű kombinált fékrendszerrel vagy többkörös üzemi fékrendszerrel rendelkezik: 3,5–4,0 m/s2; |
| --- | --- |

iii.

ha a jármű kombinált fékrendszerrel vagy többkörös üzemi fékrendszerrel rendelkezik: 3,5–4,0 m/s2;

| f) | lassítások száma: fékrendszerenként 100; |
| --- | --- |

f)

lassítások száma: fékrendszerenként 100;

| g) | a fék kezdeti hőmérséklete az egyes fékezések előtt ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

g)

a fék kezdeti hőmérséklete az egyes fékezések előtt ≤ 100 °C;

| h) | az első megállás előtt a járművet a kezdeti sebességre kell gyorsítani, majd a meghatározott körülmények között addig kell működtetni a fék kezelőszervét, amíg a jármű el nem éri a végső sebességet. Ezután újra fel kell gyorsítani a kezdeti sebességre, melyet addig kell tartani, amíg a fék hőmérséklete a meghatározott kezdeti értékre nem csökken. Ha ezek a feltételek teljesültek, a meghatározott módon újra fékezni kell. Ezt az eljárást a lassítások meghatározott számának megfelelő alkalommal kell megismételni. A bekoptatást követően be kell állítani a fékeket a gyártó ajánlásainak megfelelően. |
| --- | --- |

h)

az első megállás előtt a járművet a kezdeti sebességre kell gyorsítani, majd a meghatározott körülmények között addig kell működtetni a fék kezelőszervét, amíg a jármű el nem éri a végső sebességet. Ezután újra fel kell gyorsítani a kezdeti sebességre, melyet addig kell tartani, amíg a fék hőmérséklete a meghatározott kezdeti értékre nem csökken. Ha ezek a feltételek teljesültek, a meghatározott módon újra fékezni kell. Ezt az eljárást a lassítások meghatározott számának megfelelő alkalommal kell megismételni. A bekoptatást követően be kell állítani a fékeket a gyártó ajánlásainak megfelelően.

3.   MEGÁLLÁS SZÁRAZ FÉKEKKEL – AZ EGYKÖRÖS FÉK KEZELŐSZERVÉT MŰKÖDTETVE

3.1.   A jármű állapota:

| a) | Ez a vizsgálat valamennyi jármű-kategóriára vonatkozik. |
| --- | --- |

a)

Ez a vizsgálat valamennyi jármű-kategóriára vonatkozik.

| b) | Terheltség:
  a kombinált fékrendszerrel és többkörös üzemi fékrendszerrel felszerelt járművek esetében: a járművet a terhelt állapot mellett kissé terhelt állapotban is meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

b)

Terheltség:

a kombinált fékrendszerrel és többkörös üzemi fékrendszerrel felszerelt járművek esetében: a járművet a terhelt állapot mellett kissé terhelt állapotban is meg kell vizsgálni.

| c) | Kioldott tengelykapcsoló. |
| --- | --- |

c)

Kioldott tengelykapcsoló.

3.2.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

| a) | Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C. |
| --- | --- |

a)

Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C.

| b) | Vizsgálati sebesség:






  i. | az L1 és L2 jármű-kategória esetében: 40 km/h vagy 0,9 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb; |
| --- | --- | --- |

b)

Vizsgálati sebesség:

i.

az L1 és L2 jármű-kategória esetében: 40 km/h vagy 0,9 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb;

| ii. | az L3, L4 és L5 jármű-kategória esetében: 60 km/h vagy 0,9 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb. |
| --- | --- |

ii.

az L3, L4 és L5 jármű-kategória esetében: 60 km/h vagy 0,9 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb.

| c) | Fékműködtetés:
  az egyes üzemi fékrendszerek kezelőszervét külön kell működtetni. |
| --- | --- |

c)

Fékműködtetés:

az egyes üzemi fékrendszerek kezelőszervét külön kell működtetni.

| d) | A fék működtetéséhez szükséges erő:








  i. | : | kézzel működtethető kezelőszerv esetében | : | ≤ 200 N; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ii. | : | lábbal működtethető kezelőszerv esetében | : | ≤ 350 N az L1, L2, L3 és L4 jármű-kategória esetében;
  ≤ 500 N az L5 jármű-kategória esetében. |

d)

A fék működtetéséhez szükséges erő:

i.

:

kézzel működtethető kezelőszerv esetében

:

≤ 200 N;

ii.

:

lábbal működtethető kezelőszerv esetében

:

≤ 350 N az L1, L2, L3 és L4 jármű-kategória esetében;

≤ 500 N az L5 jármű-kategória esetében.

| e) | Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de legfeljebb 6 alkalommal. |
| --- | --- |

e)

Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de legfeljebb 6 alkalommal.

| f) | A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az e szakaszban meghatározott körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszervét. |
| --- | --- |

f)

A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az e szakaszban meghatározott körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszervét.

3.3.   Teljesítménykövetelmények

A fékeknek a 3.2. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálata esetén a féktávolságnak meg kell felelnie az alábbi táblázat 2. oszlopában megadott értékeknek, vagy az átlagos legnagyobb lassulásnak meg kell felelnie a 3. oszlopban megadott értékeknek:

| 1. oszlop | 2. oszlop | | 3. oszlop |
| --- | --- | --- | --- |
| Jármű-kategória | FÉKTÁVOLSÁG (S)
  (Ahol V az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban és S az előírt féktávolság méterben) | | Átlagos legnagyobb lassulás |
| Egykörös fékrendszer, amely csak az első kerek(ek)et fékezi: |
| L1 | S ≤ 0,1 V + 0,0111 V2 | | ≥ 3,4 m/s2 |
| L2 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | ≥ 2,7 m/s2 |
| L3 | S ≤ 0,1 V + 0,0087 V2 | ≥ 4,4 m/s2 |
| L5 | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó |
| L4 | S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2 | | ≥ 3,6 m/s2 |
| Egykörös fékrendszer, amely csak a hátsó kerek(ek)et fékezi: |
| L1 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | | ≥ 2,7 m/s2 |
| L2 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | ≥ 2,7 m/s2 |
| L3 | S ≤ 0,1 V + 0,0133 V2 | ≥ 2,9 m/s2 |
| L5 | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó |
| L4 | S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2 | | ≥ 3,6 m/s2 |
| Kombinált fékrendszerrel vagy többkörös biztonsági fékrendszerrel rendelkező járművek: terhelt és kissé terhelt: |
| L1 és L2 | S ≤ 0,1 V + 0,0087 V2 | | ≥ 4,4 m/s2 |
| L3 | S ≤ 0,1 V + 0,0076 V2 | ≥ 5,1 m/s2 |
| L5 | S ≤ 0,1 V + 0,0077 V2 | ≥ 5,0 m/s2 |
| L4 | S ≤ 0,1 V + 0,0071 V2 | | ≥ 5,4 m/s2 |
| Kombinált fékrendszerrel – biztonsági fékrendszerrel rendelkező járművek: |
| MIND | S ≤ 0,1 V + 0,0154 V2 | | ≥ 2,5 m/s2 |

1. oszlop

2. oszlop

3. oszlop

Jármű-kategória

FÉKTÁVOLSÁG (S)

(Ahol V az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban és S az előírt féktávolság méterben)

Átlagos legnagyobb lassulás

Egykörös fékrendszer, amely csak az első kerek(ek)et fékezi:

L1

S ≤ 0,1 V + 0,0111 V2

≥ 3,4 m/s2

L2

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7 m/s2

L3

S ≤ 0,1 V + 0,0087 V2

≥ 4,4 m/s2

L5

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

L4

S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2

≥ 3,6 m/s2

Egykörös fékrendszer, amely csak a hátsó kerek(ek)et fékezi:

L1

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7 m/s2

L2

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7 m/s2

L3

S ≤ 0,1 V + 0,0133 V2

≥ 2,9 m/s2

L5

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó

L4

S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2

≥ 3,6 m/s2

Kombinált fékrendszerrel vagy többkörös biztonsági fékrendszerrel rendelkező járművek: terhelt és kissé terhelt:

L1 és L2

S ≤ 0,1 V + 0,0087 V2

≥ 4,4 m/s2

L3

S ≤ 0,1 V + 0,0076 V2

≥ 5,1 m/s2

L5

S ≤ 0,1 V + 0,0077 V2

≥ 5,0 m/s2

L4

S ≤ 0,1 V + 0,0071 V2

≥ 5,4 m/s2

Kombinált fékrendszerrel – biztonsági fékrendszerrel rendelkező járművek:

MIND

S ≤ 0,1 V + 0,0154 V2

≥ 2,5 m/s2

4.   MEGÁLLÁS SZÁRAZ FÉKEKKEL – MINDEN ÜZEMI FÉK KEZELŐSZERVÉT MŰKÖDTETVE

4.1.   A jármű állapota:

| a) | Ez a vizsgálat az L3, L5 és L4 jármű-kategóriára vonatkozik. |
| --- | --- |

a)

Ez a vizsgálat az L3, L5 és L4 jármű-kategóriára vonatkozik.

| b) | Kissé terhelt jármű. |
| --- | --- |

b)

Kissé terhelt jármű.

| c) | Kioldott tengelykapcsoló. |
| --- | --- |

c)

Kioldott tengelykapcsoló.

4.2.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

| a) | Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C. |
| --- | --- |

a)

Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C.

| b) | Vizsgálati sebesség: 100 km/h vagy 0,9 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb. |
| --- | --- |

b)

Vizsgálati sebesség: 100 km/h vagy 0,9 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb.

| c) | Fékműködtetés:
  mindkét üzemi fékrendszer kezelőszerveinek együttes működtetése, amennyiben a jármű így van felszerelve, vagy az egykörös üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetése, amennyiben a jármű az összes kerékre ható üzemi fékrendszerrel van felszerelve. |
| --- | --- |

c)

Fékműködtetés:

mindkét üzemi fékrendszer kezelőszerveinek együttes működtetése, amennyiben a jármű így van felszerelve, vagy az egykörös üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetése, amennyiben a jármű az összes kerékre ható üzemi fékrendszerrel van felszerelve.

| d) | A fék működtetéséhez szükséges erő:







  kézzel működtethető kezelőszerv esetében | : | ≤ 250 N; |
| --- | --- | --- | --- |
| lábbal működtethető kezelőszerv esetében | : | ≤ 400 N az L3 és L4 jármű-kategória esetében;
  ≤ 500 N az L5 jármű-kategória esetében. |

d)

A fék működtetéséhez szükséges erő:

kézzel működtethető kezelőszerv esetében

:

≤ 250 N;

lábbal működtethető kezelőszerv esetében

:

≤ 400 N az L3 és L4 jármű-kategória esetében;

≤ 500 N az L5 jármű-kategória esetében.

| e) | Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de legfeljebb 6 alkalommal. |
| --- | --- |

e)

Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de legfeljebb 6 alkalommal.

| f) | A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az e szakaszban meghatározott körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszerveit. |
| --- | --- |

f)

A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az e szakaszban meghatározott körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszerveit.

4.3.   Teljesítménykövetelmények

A fékeknek a 4.2. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálata esetén a féktávolság (S) előírt értéke: S ≤ 0,0060 V2 (ahol V az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban és S az előírt féktávolság méterben).

5.   NAGY SEBESSÉGEN VÉGZETT VIZSGÁLAT

5.1.   A jármű állapota:

| a) | Ez a vizsgálat az L3, L5 és L4 jármű-kategóriára vonatkozik. |
| --- | --- |

a)

Ez a vizsgálat az L3, L5 és L4 jármű-kategóriára vonatkozik.

| b) | A vizsgálatot a legfeljebb 125 km/h legnagyobb sebességű (Vmax) járművek esetében nem kell elvégezni. |
| --- | --- |

b)

A vizsgálatot a legfeljebb 125 km/h legnagyobb sebességű (Vmax) járművek esetében nem kell elvégezni.

| c) | Kissé terhelt jármű. |
| --- | --- |

c)

Kissé terhelt jármű.

| d) | Zárt tengelykapcsoló, a sebességváltó a legmagasabb sebességfokozatban. |
| --- | --- |

d)

Zárt tengelykapcsoló, a sebességváltó a legmagasabb sebességfokozatban.

5.2.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

| a) | Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C. |
| --- | --- |

a)

Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C.

| b) | Vizsgálati sebesség | : | 0,8 Vmax a > 125 km/h és < 200 km/h legnagyobb sebességű (Vmax) járművek esetében;
  160 km/h a legalább 200 km/h legnagyobb sebességű (Vmax) járművek esetében. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Vizsgálati sebesség

:

0,8 Vmax a > 125 km/h és < 200 km/h legnagyobb sebességű (Vmax) járművek esetében;

160 km/h a legalább 200 km/h legnagyobb sebességű (Vmax) járművek esetében.

| c) | Fékműködtetés:
  mindkét üzemi fékrendszer kezelőszerveinek együttes működtetése, amennyiben a jármű így van felszerelve, vagy az egykörös üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetése, amennyiben a jármű az összes kerékre ható üzemi fékrendszerrel van felszerelve. |
| --- | --- |

c)

Fékműködtetés:

mindkét üzemi fékrendszer kezelőszerveinek együttes működtetése, amennyiben a jármű így van felszerelve, vagy az egykörös üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetése, amennyiben a jármű az összes kerékre ható üzemi fékrendszerrel van felszerelve.

| d) | A fék működtetéséhez szükséges erő:







  kézzel működtethető kezelőszerv esetében | : | ≤ 200 N; |
| --- | --- | --- | --- |
| lábbal működtethető kezelőszerv esetében | : | ≤ 350 N az L3 és L4 jármű-kategória esetében;
  ≤ 500 N az L5 jármű-kategória esetében. |

d)

A fék működtetéséhez szükséges erő:

kézzel működtethető kezelőszerv esetében

:

≤ 200 N;

lábbal működtethető kezelőszerv esetében

:

≤ 350 N az L3 és L4 jármű-kategória esetében;

≤ 500 N az L5 jármű-kategória esetében.

| e) | Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de legfeljebb 6 alkalommal. |
| --- | --- |

e)

Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de legfeljebb 6 alkalommal.

| f) | A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az e szakaszban meghatározott körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszervét (kezelőszerveit). |
| --- | --- |

f)

A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az e szakaszban meghatározott körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszervét (kezelőszerveit).

5.3.   Teljesítménykövetelmények:

A fékeknek az 5.2. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálata esetén:

| a) | a féktávolság (S) előírt értéke: ≤ 0,1 V + 0,0067 V2

  (ahol V az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban és S az előírt féktávolság méterben); vagy |
| --- | --- |

a)

a féktávolság (S) előírt értéke: ≤ 0,1 V + 0,0067 V2

(ahol V az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban és S az előírt féktávolság méterben); vagy

| b) | az átlagos legnagyobb lassulás előírt értéke: ≥ 5,8 m/s2. |
| --- | --- |

b)

az átlagos legnagyobb lassulás előírt értéke: ≥ 5,8 m/s2.

6.   NEDVES FÉKEKKEL TÖRTÉNŐ VIZSGÁLAT

6.1.   Általános adatok:

| a) | A vizsgálat két részből áll, melyeket egymás után kell végrehajtani valamennyi fékrendszeren:






  i. | alapvizsgálat a száraz fékekkel való megállás vizsgálata alapján – az egykörös fékrendszer kezelőszervének működtetésével (lásd e melléklet 3. szakaszát); |
| --- | --- | --- |

a)

A vizsgálat két részből áll, melyeket egymás után kell végrehajtani valamennyi fékrendszeren:

i.

alapvizsgálat a száraz fékekkel való megállás vizsgálata alapján – az egykörös fékrendszer kezelőszervének működtetésével (lásd e melléklet 3. szakaszát);

| ii. | nedves fékekkel történő egyszeri megállás az i. pontban meghatározott vizsgálati paraméterekkel, miközben a vizsgálat során a fék(ek)re folyamatosan vizet permeteznek annak érdekében, hogy teljesítményük nedves körülmények között is mérhető legyen. |
| --- | --- |

ii.

nedves fékekkel történő egyszeri megállás az i. pontban meghatározott vizsgálati paraméterekkel, miközben a vizsgálat során a fék(ek)re folyamatosan vizet permeteznek annak érdekében, hogy teljesítményük nedves körülmények között is mérhető legyen.

| b) | Ez a vizsgálat nem vonatkozik a rögzítőfékrendszerre, kivéve, ha az a biztonsági fék. |
| --- | --- |

b)

Ez a vizsgálat nem vonatkozik a rögzítőfékrendszerre, kivéve, ha az a biztonsági fék.

| c) | A dobfékekre vagy a teljesen zárt tárcsafékekre nem vonatkozik a vizsgálat, kivéve, ha hűtési vagy nyitott ellenőrzési nyílásokkal rendelkeznek. |
| --- | --- |

c)

A dobfékekre vagy a teljesen zárt tárcsafékekre nem vonatkozik a vizsgálat, kivéve, ha hűtési vagy nyitott ellenőrzési nyílásokkal rendelkeznek.

| d) | A járművet a vizsgálathoz olyan műszerrel kell felszerelni, amely lehetővé teszi a fékműködtető erő és a járműlassulás folyamatos rögzítését. Az átlagos legnagyobb lassulás és a féktávolság mérése ez esetben nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

d)

A járművet a vizsgálathoz olyan műszerrel kell felszerelni, amely lehetővé teszi a fékműködtető erő és a járműlassulás folyamatos rögzítését. Az átlagos legnagyobb lassulás és a féktávolság mérése ez esetben nem alkalmazandó.

6.2.   A jármű állapota:

| a) | Ez a vizsgálat valamennyi jármű-kategóriára vonatkozik. |
| --- | --- |

a)

Ez a vizsgálat valamennyi jármű-kategóriára vonatkozik.

| b) | Terheltség:
  a kombinált fékrendszerrel és többkörös üzemi fékrendszerrel felszerelt járművek esetében: a járművet a terhelt állapot mellett kissé terhelt állapotban is meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

b)

Terheltség:

a kombinált fékrendszerrel és többkörös üzemi fékrendszerrel felszerelt járművek esetében: a járművet a terhelt állapot mellett kissé terhelt állapotban is meg kell vizsgálni.

| c) | Kioldott tengelykapcsoló. |
| --- | --- |

c)

Kioldott tengelykapcsoló.

| d) | Valamennyi fék vízpermetező berendezéssel van felszerelve:






  i. | tárcsafékek: a vízpermetező berendezés vázlata:

  Méretek milliméterben
  A tárcsafék vízpermetező berendezését a következő módon kell felszerelni:






  a) | mindegyik féket 15 liter/óra átfolyási sebességű vízzel kell permetezni. A víznek egyenletesen kell érnie a rotor mindkét oldalát; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Valamennyi fék vízpermetező berendezéssel van felszerelve:

i.

tárcsafékek: a vízpermetező berendezés vázlata:

Méretek milliméterben

A tárcsafék vízpermetező berendezését a következő módon kell felszerelni:

a)

mindegyik féket 15 liter/óra átfolyási sebességű vízzel kell permetezni. A víznek egyenletesen kell érnie a rotor mindkét oldalát;

| b) | ha a rotor felszíne bármilyen módon fedve van, a vizet 45°-os szögben a fedél előtt kell permetezni; |
| --- | --- |

b)

ha a rotor felszíne bármilyen módon fedve van, a vizet 45°-os szögben a fedél előtt kell permetezni;

| c) | amennyiben a permetezőeszközt nem lehet a vázlatnak megfelelően elhelyezni, vagy a permetező egy helyre kerül a fék hűtési vagy hasonló célú nyílásával, a permetező fúvókáját ugyanazt a sugarat alkalmazva legfeljebb 90°-kal előre lehet hozni a fékbetét szélétől. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a permetezőeszközt nem lehet a vázlatnak megfelelően elhelyezni, vagy a permetező egy helyre kerül a fék hűtési vagy hasonló célú nyílásával, a permetező fúvókáját ugyanazt a sugarat alkalmazva legfeljebb 90°-kal előre lehet hozni a fékbetét szélétől.

| ii. | Hűtési és nyitott ellenőrzési nyílásokkal rendelkező dobfékek:
  A vízpermetező berendezést a következő módon kell felszerelni:






  a) | a víznek egyenletesen, 15 liter/óra átfolyási sebességgel kell érnie a dobfékegység mindkét oldalát (az álló helyzetben lévő hátsó lapot és a forgásban lévő dobot); |
| --- | --- | --- |

ii.

Hűtési és nyitott ellenőrzési nyílásokkal rendelkező dobfékek:

A vízpermetező berendezést a következő módon kell felszerelni:

a)

a víznek egyenletesen, 15 liter/óra átfolyási sebességgel kell érnie a dobfékegység mindkét oldalát (az álló helyzetben lévő hátsó lapot és a forgásban lévő dobot);

| b) | a permetező fúvókáit úgy kell elhelyezni, hogy a forgó dob külső kerülete és a kerékagy közepe közötti távolság kétharmadánál legyenek; |
| --- | --- |

b)

a permetező fúvókáit úgy kell elhelyezni, hogy a forgó dob külső kerülete és a kerékagy közepe közötti távolság kétharmadánál legyenek;

| c) | a fúvókának > 15° szögben kell elhelyezkednie a fékdob hátsó lapján lévő bármely nyílás szélétől. |
| --- | --- |

c)

a fúvókának > 15° szögben kell elhelyezkednie a fékdob hátsó lapján lévő bármely nyílás szélétől.

6.3.   Alapvizsgálat

6.3.1.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

| a) | Az e melléklet 3. szakaszában meghatározott vizsgálatot (száraz fékekkel való megállás – az egykörös fékrendszer kezelőszervének működtetésével) valamennyi fékrendszeren el kell végezni, azonban oly módon, hogy a fékműködtető erő a jármű 2,5–3,0 m/s2-os lassulását eredményezze, a következők meghatározása mellett:






  i. | az átlagos fékműködtető erő, a járműnek az előírt vizsgálati sebesség 80 és 10 százaléka közötti sebességgel való haladása mellett mérve; |
| --- | --- | --- |

a)

Az e melléklet 3. szakaszában meghatározott vizsgálatot (száraz fékekkel való megállás – az egykörös fékrendszer kezelőszervének működtetésével) valamennyi fékrendszeren el kell végezni, azonban oly módon, hogy a fékműködtető erő a jármű 2,5–3,0 m/s2-os lassulását eredményezze, a következők meghatározása mellett:

i.

az átlagos fékműködtető erő, a járműnek az előírt vizsgálati sebesség 80 és 10 százaléka közötti sebességgel való haladása mellett mérve;

| ii. | a jármű átlagos lassulása a fék kezelőszervének működésbe hozatala utáni 0,5 és 1,0 másodperc közötti időszakban; |
| --- | --- |

ii.

a jármű átlagos lassulása a fék kezelőszervének működésbe hozatala utáni 0,5 és 1,0 másodperc közötti időszakban;

| iii. | a jármű legnagyobb lassulása a teljes megállás során, de az utolsó 0,5 másodperc kivételével; |
| --- | --- |

iii.

a jármű legnagyobb lassulása a teljes megállás során, de az utolsó 0,5 másodperc kivételével;

| b) | 3 alapvizsgálati megállást kell elvégezni, és átlagolni kell az i., ii. és iii. alpontok kapott eredményeit. |
| --- | --- |

b)

3 alapvizsgálati megállást kell elvégezni, és átlagolni kell az i., ii. és iii. alpontok kapott eredményeit.

6.4.   Megállás nedves fékekkel

6.4.1.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

| a) | A járműnek a 6.3. szakasz szerinti alapvizsgálatnál meghatározott vizsgálati sebességgel kell haladnia, a vizsgálandó fék(ek)en működésben kell lennie a vízpermetező berendezésnek, a fékrendszert pedig nem szabad működtetni. |
| --- | --- |

a)

A járműnek a 6.3. szakasz szerinti alapvizsgálatnál meghatározott vizsgálati sebességgel kell haladnia, a vizsgálandó fék(ek)en működésben kell lennie a vízpermetező berendezésnek, a fékrendszert pedig nem szabad működtetni.

| b) | Legalább 500 m megtétele után az alapvizsgálatnál a vizsgált fékrendszer vonatkozásában meghatározott átlagos fékműködtető erőt kell kifejteni a fék kezelőszervére. |
| --- | --- |

b)

Legalább 500 m megtétele után az alapvizsgálatnál a vizsgált fékrendszer vonatkozásában meghatározott átlagos fékműködtető erőt kell kifejteni a fék kezelőszervére.

| c) | Meg kell mérni a jármű átlagos lassulását a fék kezelőszervének működésbe hozatala utáni 0,5 és 1,0 másodperc közötti időszakban. |
| --- | --- |

c)

Meg kell mérni a jármű átlagos lassulását a fék kezelőszervének működésbe hozatala utáni 0,5 és 1,0 másodperc közötti időszakban.

| d) | Meg kell mérni a jármű legnagyobb lassulását a teljes megállás során, de az utolsó 0,5 másodperc kivételével. |
| --- | --- |

d)

Meg kell mérni a jármű legnagyobb lassulását a teljes megállás során, de az utolsó 0,5 másodperc kivételével.

6.5.   Teljesítménykövetelmények

A fékeknek a 6.4.1. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálata esetén a nedves fékekkel való lassulási teljesítmény előírt értéke:

| a) | a 6.4.1. szakasz c) pontja szerint mért értéknek a 6.3.1. szakasz a) pontjának ii. alpontja szerinti alapvizsgálat során, azaz a fék kezelőszervének működésbe hozatala utáni 0,5 és 1,0 másodperc közötti időszakban rögzített átlagos lassulási értékek legalább 60 %-ának kell lennie; valamint |
| --- | --- |

a)

a 6.4.1. szakasz c) pontja szerint mért értéknek a 6.3.1. szakasz a) pontjának ii. alpontja szerinti alapvizsgálat során, azaz a fék kezelőszervének működésbe hozatala utáni 0,5 és 1,0 másodperc közötti időszakban rögzített átlagos lassulási értékek legalább 60 %-ának kell lennie; valamint

| b) | a 6.4.1. szakasz d) pontja szerint mért érték a 6.3.1. szakasz a) pontjának iii. alpontja szerinti alapvizsgálat során, azaz a teljes megállás során, de az utolsó 0,5 másodperc kivételével rögzített átlagos lassulási értékek legfeljebb 120 %-a lehet. |
| --- | --- |

b)

a 6.4.1. szakasz d) pontja szerint mért érték a 6.3.1. szakasz a) pontjának iii. alpontja szerinti alapvizsgálat során, azaz a teljes megállás során, de az utolsó 0,5 másodperc kivételével rögzített átlagos lassulási értékek legfeljebb 120 %-a lehet.

7.   FÉKERŐVESZTÉS HŐ HATÁSÁRA

7.1.   Általános adatok:

| a) | A vizsgálat három részből áll, melyeket egymás után kell végrehajtani valamennyi fékrendszeren:






  i. | alapvizsgálat a száraz fékekkel való megállás vizsgálata alapján – az egykörös fékrendszer kezelőszervének működtetésével (lásd e melléklet 3. szakaszát); |
| --- | --- | --- |

a)

A vizsgálat három részből áll, melyeket egymás után kell végrehajtani valamennyi fékrendszeren:

i.

alapvizsgálat a száraz fékekkel való megállás vizsgálata alapján – az egykörös fékrendszer kezelőszervének működtetésével (lásd e melléklet 3. szakaszát);

| ii. | melegítési eljárás, amely a fék(ek) felmelegítése céljából ismételt megállások sorozatát foglalja magában; |
| --- | --- |

ii.

melegítési eljárás, amely a fék(ek) felmelegítése céljából ismételt megállások sorozatát foglalja magában;

| iii. | felmelegedett fékekkel elvégzendő megállás a száraz fékekkel való megállás vizsgálata alapján – az egykörös fékrendszer kezelőszervének működtetésével (lásd e melléklet 3. szakaszát), a melegítési eljárás utáni fékteljesítmény mérése céljából. |
| --- | --- |

iii.

felmelegedett fékekkel elvégzendő megállás a száraz fékekkel való megállás vizsgálata alapján – az egykörös fékrendszer kezelőszervének működtetésével (lásd e melléklet 3. szakaszát), a melegítési eljárás utáni fékteljesítmény mérése céljából.

| b) | Ez a vizsgálat az L3, L5 és L4 jármű-kategóriára vonatkozik. |
| --- | --- |

b)

Ez a vizsgálat az L3, L5 és L4 jármű-kategóriára vonatkozik.

| c) | Ez a vizsgálat nem vonatkozik a rögzítőfékrendszerekre és a biztonsági fékrendszerekre. |
| --- | --- |

c)

Ez a vizsgálat nem vonatkozik a rögzítőfékrendszerekre és a biztonsági fékrendszerekre.

| d) | Valamennyi megállást terhelt járművel kell végrehajtani. |
| --- | --- |

d)

Valamennyi megállást terhelt járművel kell végrehajtani.

| e) | A járművet a melegítési eljáráshoz olyan műszerrel kell felszerelni, amely lehetővé teszi a fékműködtető erő és a járműlassulás folyamatos rögzítését. A melegítési eljárás esetében az átlagos legnagyobb lassulás és a féktávolság mérése nem alkalmazandó. Az alapvizsgálat és a meleg fékekkel való megállás esetében vagy az átlagos legnagyobb lassulás, vagy a féktávolság mérése szükséges. |
| --- | --- |

e)

A járművet a melegítési eljáráshoz olyan műszerrel kell felszerelni, amely lehetővé teszi a fékműködtető erő és a járműlassulás folyamatos rögzítését. A melegítési eljárás esetében az átlagos legnagyobb lassulás és a féktávolság mérése nem alkalmazandó. Az alapvizsgálat és a meleg fékekkel való megállás esetében vagy az átlagos legnagyobb lassulás, vagy a féktávolság mérése szükséges.

7.2.   Alapvizsgálat

7.2.1.   A jármű állapota:

Kioldott tengelykapcsoló.

7.2.2.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

| a) | Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C. |
| --- | --- |

a)

Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C.

| b) | Vizsgálati sebesség: 60 km/h vagy 0,9 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb. |
| --- | --- |

b)

Vizsgálati sebesség: 60 km/h vagy 0,9 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb.

| c) | Fékműködtetés:
  az egyes üzemi fékrendszerek kezelőszervét külön kell működtetni. |
| --- | --- |

c)

Fékműködtetés:

az egyes üzemi fékrendszerek kezelőszervét külön kell működtetni.

| d) | A fék működtetéséhez szükséges erő:







  kézzel működtethető kezelőszerv esetében | : | ≤ 200 N; |
| --- | --- | --- | --- |
| lábbal működtethető kezelőszerv esetében | : | ≤ 350 N az L3 és L4 jármű-kategória esetében;
  ≤ 500 N az L5 jármű-kategória esetében. |

d)

A fék működtetéséhez szükséges erő:

kézzel működtethető kezelőszerv esetében

:

≤ 200 N;

lábbal működtethető kezelőszerv esetében

:

≤ 350 N az L3 és L4 jármű-kategória esetében;

≤ 500 N az L5 jármű-kategória esetében.

| e) | A járművet fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az előírt körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszervét, és rögzíteni kell a fékműködtető erő mértékét, amely az e melléklet 3.3. szakaszában szereplő táblázatban előírt fékteljesítmény eléréséhez szükséges. |
| --- | --- |

e)

A járművet fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az előírt körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszervét, és rögzíteni kell a fékműködtető erő mértékét, amely az e melléklet 3.3. szakaszában szereplő táblázatban előírt fékteljesítmény eléréséhez szükséges.

7.3.   Melegítési eljárás

7.3.1.   A jármű állapota:

Erőátvitel:

| i. | az előírt vizsgálati sebességtől az előírt vizsgálati sebesség 50 %-áig: zárt tengelykapcsoló, a legmagasabb olyan sebességfokozatban, amelyben a motorfordulatszám a gyártó által meghatározott üresjárati fordulatszám felett marad; |
| --- | --- |

i.

az előírt vizsgálati sebességtől az előírt vizsgálati sebesség 50 %-áig: zárt tengelykapcsoló, a legmagasabb olyan sebességfokozatban, amelyben a motorfordulatszám a gyártó által meghatározott üresjárati fordulatszám felett marad;

| ii. | az előírt vizsgálati sebesség 50 %-ától a megállásig: kioldott tengelykapcsoló. |
| --- | --- |

ii.

az előírt vizsgálati sebesség 50 %-ától a megállásig: kioldott tengelykapcsoló.

7.3.2.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

| a) | Kezdeti fékhőmérséklet csak az első megállás előtt: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C. |
| --- | --- |

a)

Kezdeti fékhőmérséklet csak az első megállás előtt: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C.

| b) | Vizsgálati sebesség: | olyan egykörös fékrendszer esetében, amely csak az első kereket fékezi: 100 km/h vagy 0,7 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb; |
| --- | --- | --- |

b)

Vizsgálati sebesség:

olyan egykörös fékrendszer esetében, amely csak az első kereket fékezi: 100 km/h vagy 0,7 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb;

| | olyan egykörös fékrendszer esetében, amely csak a hátsó kereket fékezi: 80 km/h vagy 0,7 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb; |
| --- | --- |

olyan egykörös fékrendszer esetében, amely csak a hátsó kereket fékezi: 80 km/h vagy 0,7 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb;

| | kombinált fékrendszer vagy többkörös üzemi fékrendszer esetében: 100 km/h vagy 0,7 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb. |
| --- | --- |

kombinált fékrendszer vagy többkörös üzemi fékrendszer esetében: 100 km/h vagy 0,7 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb.

| c) | Fékműködtetés:
  Az egyes üzemi fékrendszerek kezelőszervét külön kell működtetni: |
| --- | --- |

c)

Fékműködtetés:

Az egyes üzemi fékrendszerek kezelőszervét külön kell működtetni:

| d) | A fék működtetéséhez szükséges erő:






  i. | Az első megállásnál: | az az állandó fékműködtető erő, melynek révén a jármű 3,0–3,5 m/s2-os lassulása érhető el, miközben a jármű az előírt vizsgálati sebesség 80 %-áról annak 10 %-ára lassul; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

A fék működtetéséhez szükséges erő:

i.

Az első megállásnál:

az az állandó fékműködtető erő, melynek révén a jármű 3,0–3,5 m/s2-os lassulása érhető el, miközben a jármű az előírt vizsgálati sebesség 80 %-áról annak 10 %-ára lassul;

| | amennyiben a jármű nem képes elérni az előírt lassulást, ezt a megállást az e melléklet 3.3. szakaszában szereplő táblázat lassulási követelményeinek teljesítése céljából kell elvégezni; |
| --- | --- |

amennyiben a jármű nem képes elérni az előírt lassulást, ezt a megállást az e melléklet 3.3. szakaszában szereplő táblázat lassulási követelményeinek teljesítése céljából kell elvégezni;

| ii. | A többi megállásnál:






  a. | az első megállásnál használttal megegyező, állandó fékműködtető erő; |
| --- | --- | --- |

ii.

A többi megállásnál:

a.

az első megállásnál használttal megegyező, állandó fékműködtető erő;

| b. | megállások száma: 10; |
| --- | --- |

b.

megállások száma: 10;

| c. | a megállások közötti távolság: 1 000 m. |
| --- | --- |

c.

a megállások közötti távolság: 1 000 m.

| e) | A megállást az e szakaszban meghatározott feltételeknek megfelelően kell elvégezni, ezt követően rögtön maximális gyorsulást kell alkalmazni az előírt sebesség eléréséhez, melyet a következő megállásig tartani kell. |
| --- | --- |

e)

A megállást az e szakaszban meghatározott feltételeknek megfelelően kell elvégezni, ezt követően rögtön maximális gyorsulást kell alkalmazni az előírt sebesség eléréséhez, melyet a következő megállásig tartani kell.

7.4.   Megállás meleg fékekkel

7.4.1.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

Végre kell hajtani egy megállást az alapvizsgálatnál (7.2. szakasz) meghatározott feltételekkel azzal a fékrendszerrel, amelyet a 7.3. szakasz szerinti eljárás során felmelegítettek. Ezt a megállást a 7.3. szakasz szerinti eljárás befejezését követő egy percben kell elvégezni, oly módon, hogy a fékműködtető erő ne haladja meg a 7.2. szakasz szerinti vizsgálatnál alkalmazott erőt.

7.5.   Teljesítménykövetelmények

A fékeknek a 7.4.1. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálata esetén:

| a) | Féktávolság: S2 ≤ 1,67 S1 – 0,67 × 0,1V
  ahol:







  S1 | = | a 7.2. szakasz szerinti alapvizsgálat során elért korrigált féktávolság méterben; |
| --- | --- | --- | --- |
| S2 | = | a 7.4.1. szakasz szerinti meleg fékekkel való megállás során elért korrigált féktávolság méterben; |
| V | = | az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban; vagy |

a)

Féktávolság: S2 ≤ 1,67 S1 – 0,67 × 0,1V

ahol:

S1

=

a 7.2. szakasz szerinti alapvizsgálat során elért korrigált féktávolság méterben;

S2

=

a 7.4.1. szakasz szerinti meleg fékekkel való megállás során elért korrigált féktávolság méterben;

V

=

az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban; vagy

| b) | az átlagos legnagyobb lassulás ≥ a 7.2. szakasz szerinti vizsgálat során rögzített átlagos legnagyobb lassulás 60 %-ánál. |
| --- | --- |

b)

az átlagos legnagyobb lassulás ≥ a 7.2. szakasz szerinti vizsgálat során rögzített átlagos legnagyobb lassulás 60 %-ánál.

8.   A RÖGZÍTŐFÉKRENDSZER VIZSGÁLATA – RÖGZÍTŐFÉKRENDSZERREL FELSZERELT JÁRMŰVEK ESETÉBEN

8.1.   A jármű állapota:

| a) | Ez a vizsgálat az L2, L5 és L4 jármű-kategóriára vonatkozik. |
| --- | --- |

a)

Ez a vizsgálat az L2, L5 és L4 jármű-kategóriára vonatkozik.

| b) | Terhelt jármű. |
| --- | --- |

b)

Terhelt jármű.

| c) | Kioldott tengelykapcsoló. |
| --- | --- |

c)

Kioldott tengelykapcsoló.

8.2.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

| a) | Kezdeti fékhőmérséklet: ≤ 100 °C. |
| --- | --- |

a)

Kezdeti fékhőmérséklet: ≤ 100 °C.

| b) | A vizsgálópálya felületének lejtése = 18 %. |
| --- | --- |

b)

A vizsgálópálya felületének lejtése = 18 %.

| c) | A fék működtetéséhez szükséges erő:







  kézzel működtethető kezelőszerv esetében | : | ≤ 400 N; |
| --- | --- | --- | --- |
| lábbal működtethető kezelőszerv esetében | : | ≤ 500 N. |

c)

A fék működtetéséhez szükséges erő:

kézzel működtethető kezelőszerv esetében

:

≤ 400 N;

lábbal működtethető kezelőszerv esetében

:

≤ 500 N.

| d) | A vizsgálat első részében a járművet a rögzítőfékrendszer használatával a lejtővel szemben kell rögzíteni a vizsgálópálya felületének lejtőjén az e szakaszban meghatározott feltételeknek megfelelően. Amennyiben a jármű álló helyzetben marad, el kell kezdeni a vizsgálati időszak mérését. |
| --- | --- |

d)

A vizsgálat első részében a járművet a rögzítőfékrendszer használatával a lejtővel szemben kell rögzíteni a vizsgálópálya felületének lejtőjén az e szakaszban meghatározott feltételeknek megfelelően. Amennyiben a jármű álló helyzetben marad, el kell kezdeni a vizsgálati időszak mérését.

| e) | A lejtővel szemben álló jármű vizsgálatának befejezését követően meg kell ismételni ugyanezt a vizsgálati eljárást a lejtő irányába néző járművel. |
| --- | --- |

e)

A lejtővel szemben álló jármű vizsgálatának befejezését követően meg kell ismételni ugyanezt a vizsgálati eljárást a lejtő irányába néző járművel.

8.3.   Teljesítménykövetelmények:

A 8.2. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálat során a rögzítőfékrendszernek 5 percen át álló helyzetben kell tartania a járművet függetlenül attól, hogy a jármű orra a lejtő alja vagy teteje felé néz-e.

9.   A BLOKKOLÁSGÁTLÓ RENDSZER VIZSGÁLATAI

9.1.   Általános adatok:

| a) | Ezek a vizsgálatok csak az L1 és L3 kategóriájú járművekbe szerelt blokkolásgátló rendszerekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

a)

Ezek a vizsgálatok csak az L1 és L3 kategóriájú járművekbe szerelt blokkolásgátló rendszerekre vonatkoznak.

| b) | A vizsgálatok célja a blokkolásgátló rendszerrel felszerelt fékrendszerek teljesítményének és annak igazolása, hogy ezen fékrendszerek milyen teljesítményt nyújtanak a blokkolásgátló rendszer elektromos hibája esetén. |
| --- | --- |

b)

A vizsgálatok célja a blokkolásgátló rendszerrel felszerelt fékrendszerek teljesítményének és annak igazolása, hogy ezen fékrendszerek milyen teljesítményt nyújtanak a blokkolásgátló rendszer elektromos hibája esetén.

| c) | „Teljes ciklus”: a blokkolásgátló rendszer a fékeket a közvetlenül szabályozott kerekek blokkolásának megelőzése érdekében ismétlődően szabályozza. |
| --- | --- |

c)

„Teljes ciklus”: a blokkolásgátló rendszer a fékeket a közvetlenül szabályozott kerekek blokkolásának megelőzése érdekében ismétlődően szabályozza.

| d) | A kerekek blokkolása megengedett, amennyiben az a jármű stabilitását nem befolyásolja olyan mértékben, amelynek következtében a jármű kezelőjének el kell engednie a kezelőszervet vagy a jármű kereke elhagyja a vizsgálati sávot. |
| --- | --- |

d)

A kerekek blokkolása megengedett, amennyiben az a jármű stabilitását nem befolyásolja olyan mértékben, amelynek következtében a jármű kezelőjének el kell engednie a kezelőszervet vagy a jármű kereke elhagyja a vizsgálati sávot.

A vizsgálati sorozat a következő, bármilyen sorrendben elvégezhető egyedi vizsgálatokból áll:

| A BLOKKOLÁSGÁTLÓ RENDSZER VIZSGÁLATAI | SZAKASZ |
| --- | --- |
| a) | Megállások nagy súrlódású felületen – az 1.1.1. szakasz szerint. |

A BLOKKOLÁSGÁTLÓ RENDSZER VIZSGÁLATAI

SZAKASZ

a)

Megállások nagy súrlódású felületen – az 1.1.1. szakasz szerint.

9.3.

| b) | Megállások kis súrlódású felületen – az 1.1.2. szakasz szerint. |
| --- | --- |

b)

Megállások kis súrlódású felületen – az 1.1.2. szakasz szerint.

9.4.

| c) | A kerék blokkolásának ellenőrzése nagy és kis súrlódású felületen. |
| --- | --- |

c)

A kerék blokkolásának ellenőrzése nagy és kis súrlódású felületen.

9.5.

| d) | A kerék blokkolásának ellenőrzése nagyról kis súrlódású felületre való átmenet során. |
| --- | --- |

d)

A kerék blokkolásának ellenőrzése nagyról kis súrlódású felületre való átmenet során.

9.6.

| e) | A kerék blokkolásának ellenőrzése kis súrlódásúról nagy súrlódású felületre való átmenet során. |
| --- | --- |

e)

A kerék blokkolásának ellenőrzése kis súrlódásúról nagy súrlódású felületre való átmenet során.

9.7.

| f) | Megállások a blokkolásgátló rendszer elektromos meghibásodása mellett. |
| --- | --- |

f)

Megállások a blokkolásgátló rendszer elektromos meghibásodása mellett.

9.8.

9.2.   A jármű állapota:

| a) | Kissé terhelt jármű. |
| --- | --- |

a)

Kissé terhelt jármű.

| b) | Kioldott tengelykapcsoló. |
| --- | --- |

b)

Kioldott tengelykapcsoló.

9.3.   Megállások nagy súrlódású felületen:

9.3.1.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

| a) | Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C. |
| --- | --- |

a)

Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C.

| b) | Vizsgálati sebesség: 60 km/h vagy 0,9 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb. |
| --- | --- |

b)

Vizsgálati sebesség: 60 km/h vagy 0,9 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb.

| c) | Fékműködtetés:
  mindkét üzemi fékrendszer kezelőszerveinek együttes működtetése, amennyiben a jármű így van felszerelve, vagy az egykörös üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetése, amennyiben a jármű az összes kerékre ható üzemi fékrendszerrel van felszerelve. |
| --- | --- |

c)

Fékműködtetés:

mindkét üzemi fékrendszer kezelőszerveinek együttes működtetése, amennyiben a jármű így van felszerelve, vagy az egykörös üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetése, amennyiben a jármű az összes kerékre ható üzemi fékrendszerrel van felszerelve.

| d) | A fék működtetéséhez szükséges erő:
  az a fékműködtető erő, amely ahhoz szükséges, hogy a blokkolásgátló valamennyi megállás során teljes ciklust végezzen a 10 km/h-s sebesség eléréséig. |
| --- | --- |

d)

A fék működtetéséhez szükséges erő:

az a fékműködtető erő, amely ahhoz szükséges, hogy a blokkolásgátló valamennyi megállás során teljes ciklust végezzen a 10 km/h-s sebesség eléréséig.

| e) | Amennyiben az egyik kerék nincs felszerelve blokkolásgátló rendszerrel, ezen a keréken az üzemi féket kell működtetni a kerék blokkolását eredményező erőnél kisebb erővel. |
| --- | --- |

e)

Amennyiben az egyik kerék nincs felszerelve blokkolásgátló rendszerrel, ezen a keréken az üzemi féket kell működtetni a kerék blokkolását eredményező erőnél kisebb erővel.

| f) | Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de legfeljebb 6 alkalommal. |
| --- | --- |

f)

Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de legfeljebb 6 alkalommal.

| g) | A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az e szakaszban meghatározott körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszervét. |
| --- | --- |

g)

A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az e szakaszban meghatározott körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszervét.

9.3.2.   Teljesítménykövetelmények

A fékeknek a 9.3.1. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálata esetén:

| a) | a féktávolság (S) előírt értéke ≤ 0,0063V2 (ahol V az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban és S az előírt féktávolság méterben) vagy az átlagos legnagyobb lassulás előírt értéke ≥ 6,17 m/s2; valamint |
| --- | --- |

a)

a féktávolság (S) előírt értéke ≤ 0,0063V2 (ahol V az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban és S az előírt féktávolság méterben) vagy az átlagos legnagyobb lassulás előírt értéke ≥ 6,17 m/s2; valamint

| b) | nem kerülhet sor a kerekek blokkolására, és a jármű kerekei nem hagyhatják el a vizsgálati sávot. |
| --- | --- |

b)

nem kerülhet sor a kerekek blokkolására, és a jármű kerekei nem hagyhatják el a vizsgálati sávot.

9.4.   Megállások kis súrlódású felületen:

9.4.1.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

A 9.3.1. szakaszban foglaltak szerint, de nagy súrlódású helyett kis súrlódású felület alkalmazásával.

9.4.2.   Teljesítménykövetelmények

A fékeknek a 9.4.1. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálata esetén:

| a) | a féktávolság (S) előírt értéke ≤ 0,0056 V2/P (ahol V az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban, P a legnagyobb fékezési súrlódási együttható és S az előírt féktávolság méterben) vagy az átlagos legnagyobb lassulás előírt értéke ≥ 6,87 × P m/s2-ben; valamint |
| --- | --- |

a)

a féktávolság (S) előírt értéke ≤ 0,0056 V2/P (ahol V az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban, P a legnagyobb fékezési súrlódási együttható és S az előírt féktávolság méterben) vagy az átlagos legnagyobb lassulás előírt értéke ≥ 6,87 × P m/s2-ben; valamint

| b) | nem kerülhet sor a kerekek blokkolására, és a jármű kerekei nem hagyhatják el a vizsgálati sávot. |
| --- | --- |

b)

nem kerülhet sor a kerekek blokkolására, és a jármű kerekei nem hagyhatják el a vizsgálati sávot.

9.5.   A kerék blokkolásának ellenőrzése nagy és kis súrlódású felületen:

9.5.1.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

| a) | A vizsgálópálya felülete:






  i. | nagy súrlódású felület; valamint |
| --- | --- | --- |

a)

A vizsgálópálya felülete:

i.

nagy súrlódású felület; valamint

| ii. | kis súrlódású felület. |
| --- | --- |

ii.

kis súrlódású felület.

| b) | Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C. |
| --- | --- |

b)

Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C.

| c) | Vizsgálati sebesség:






  i. | a nagy súrlódású felületen: 80 km/h vagy 0,8 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb; |
| --- | --- | --- |

c)

Vizsgálati sebesség:

i.

a nagy súrlódású felületen: 80 km/h vagy 0,8 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb;

| ii. | a kis súrlódású felületen: 60 km/h vagy 0,8 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb. |
| --- | --- |

ii.

a kis súrlódású felületen: 60 km/h vagy 0,8 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb.

| d) | Fékműködtetés:






  i. | az egyes üzemi fékrendszerek kezelőszervét külön kell működtetni; |
| --- | --- | --- |

d)

Fékműködtetés:

i.

az egyes üzemi fékrendszerek kezelőszervét külön kell működtetni;

| ii. | amennyiben mindkét fékrendszer el van látva blokkolásgátló rendszerrel, az i. alpont szerinti eljárás mellett mindkét fék kezelőszervét egyidejűleg is működtetni kell. |
| --- | --- |

ii.

amennyiben mindkét fékrendszer el van látva blokkolásgátló rendszerrel, az i. alpont szerinti eljárás mellett mindkét fék kezelőszervét egyidejűleg is működtetni kell.

| e) | A fék működtetéséhez szükséges erő:
  az a fékműködtető erő, amely ahhoz szükséges, hogy a blokkolásgátló valamennyi megállás során teljes ciklust végezzen a 10 km/h-s sebesség eléréséig. |
| --- | --- |

e)

A fék működtetéséhez szükséges erő:

az a fékműködtető erő, amely ahhoz szükséges, hogy a blokkolásgátló valamennyi megállás során teljes ciklust végezzen a 10 km/h-s sebesség eléréséig.

| f) | Fékműködtetési gyakoriság:
  a fékműködtető erőt 0,2–0,5 másodpercenként kell kifejteni. |
| --- | --- |

f)

Fékműködtetési gyakoriság:

a fékműködtető erőt 0,2–0,5 másodpercenként kell kifejteni.

| g) | Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de legfeljebb 3 alkalommal. |
| --- | --- |

g)

Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de legfeljebb 3 alkalommal.

| h) | A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az e szakaszban meghatározott körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszervét. |
| --- | --- |

h)

A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az e szakaszban meghatározott körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszervét.

9.5.2.   Teljesítménykövetelmények:

A fékeknek a 9.5.1. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálata esetén nem kerülhet sor a kerekek blokkolására, és a jármű kerekei nem hagyhatják el a vizsgálati sávot.

9.6.   A kerék blokkolásának ellenőrzése nagyról kis súrlódású felületre való átmenet során:

9.6.1.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

| a) | A vizsgálópálya felülete:
  nagy súrlódású felület, amelyet közvetlenül egy kis súrlódású felület követ. |
| --- | --- |

a)

A vizsgálópálya felülete:

nagy súrlódású felület, amelyet közvetlenül egy kis súrlódású felület követ.

| b) | Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C. |
| --- | --- |

b)

Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C.

| c) | Vizsgálati sebesség:
  az a sebesség, amely – attól függően, hogy melyik az alacsonyabb – 50 km/h vagy 0,5 Vmax sebesség elérését eredményezi azon a ponton, ahol a jármű a nagy súrlódású felületről áttér a kis súrlódású felületre. |
| --- | --- |

c)

Vizsgálati sebesség:

az a sebesség, amely – attól függően, hogy melyik az alacsonyabb – 50 km/h vagy 0,5 Vmax sebesség elérését eredményezi azon a ponton, ahol a jármű a nagy súrlódású felületről áttér a kis súrlódású felületre.

| d) | Fékműködtetés:






  i. | az egyes üzemi fékrendszerek kezelőszervét külön kell működtetni; |
| --- | --- | --- |

d)

Fékműködtetés:

i.

az egyes üzemi fékrendszerek kezelőszervét külön kell működtetni;

| ii. | amennyiben mindkét fékrendszer el van látva blokkolásgátló rendszerrel, az i. alpont szerinti eljárás mellett mindkét fék kezelőszervét egyidejűleg is működtetni kell. |
| --- | --- |

ii.

amennyiben mindkét fékrendszer el van látva blokkolásgátló rendszerrel, az i. alpont szerinti eljárás mellett mindkét fék kezelőszervét egyidejűleg is működtetni kell.

| e) | A fék működtetéséhez szükséges erő:
  az a fékműködtető erő, amely ahhoz szükséges, hogy a blokkolásgátló valamennyi megállás során teljes ciklust végezzen a 10 km/h-s sebesség eléréséig. |
| --- | --- |

e)

A fék működtetéséhez szükséges erő:

az a fékműködtető erő, amely ahhoz szükséges, hogy a blokkolásgátló valamennyi megállás során teljes ciklust végezzen a 10 km/h-s sebesség eléréséig.

| f) | Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de legfeljebb 3 alkalommal. |
| --- | --- |

f)

Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de legfeljebb 3 alkalommal.

| g) | A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd működésbe kell hozni a fék kezelőszervét, mielőtt a jármű eléri a két különböző súrlódású felület közötti átmenetet. |
| --- | --- |

g)

A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd működésbe kell hozni a fék kezelőszervét, mielőtt a jármű eléri a két különböző súrlódású felület közötti átmenetet.

9.6.2.   Teljesítménykövetelmények:

A fékeknek a 9.6.1. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálata esetén nem kerülhet sor a kerekek blokkolására, és a jármű kerekei nem hagyhatják el a vizsgálati sávot.

9.7.   A kerék blokkolásának ellenőrzése kis súrlódásúról nagy súrlódású felületre való átmenet során:

9.7.1.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

| a) | A vizsgálópálya felülete:
  kis súrlódású felület, amelyet közvetlenül egy nagy súrlódású, legalább 0,8-as legnagyobb fékezési súrlódási együtthatóval rendelkező felület követ. |
| --- | --- |

a)

A vizsgálópálya felülete:

kis súrlódású felület, amelyet közvetlenül egy nagy súrlódású, legalább 0,8-as legnagyobb fékezési súrlódási együtthatóval rendelkező felület követ.

| b) | Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C. |
| --- | --- |

b)

Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C.

| c) | Vizsgálati sebesség:
  az a sebesség, amely – attól függően, hogy melyik az alacsonyabb – 50 km/h vagy 0,5 Vmax sebesség elérését eredményezi azon a ponton, ahol a jármű a kis súrlódású felületről áttér a nagy súrlódású felületre. |
| --- | --- |

c)

Vizsgálati sebesség:

az a sebesség, amely – attól függően, hogy melyik az alacsonyabb – 50 km/h vagy 0,5 Vmax sebesség elérését eredményezi azon a ponton, ahol a jármű a kis súrlódású felületről áttér a nagy súrlódású felületre.

| d) | Fékműködtetés:






  i. | az egyes üzemi fékrendszerek kezelőszervét külön kell működtetni; |
| --- | --- | --- |

d)

Fékműködtetés:

i.

az egyes üzemi fékrendszerek kezelőszervét külön kell működtetni;

| ii. | amennyiben mindkét fékrendszer el van látva blokkolásgátló rendszerrel, az i. alpont szerinti eljárás mellett mindkét fék kezelőszervét egyidejűleg is működtetni kell. |
| --- | --- |

ii.

amennyiben mindkét fékrendszer el van látva blokkolásgátló rendszerrel, az i. alpont szerinti eljárás mellett mindkét fék kezelőszervét egyidejűleg is működtetni kell.

| e) | A fék működtetéséhez szükséges erő:
  az a fékműködtető erő, amely ahhoz szükséges, hogy a blokkolásgátló valamennyi megállás során teljes ciklust végezzen a 10 km/h-s sebesség eléréséig. |
| --- | --- |

e)

A fék működtetéséhez szükséges erő:

az a fékműködtető erő, amely ahhoz szükséges, hogy a blokkolásgátló valamennyi megállás során teljes ciklust végezzen a 10 km/h-s sebesség eléréséig.

| f) | Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de legfeljebb 3 alkalommal. |
| --- | --- |

f)

Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de legfeljebb 3 alkalommal.

| g) | A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd működésbe kell hozni a fék kezelőszervét, mielőtt a jármű eléri a két különböző súrlódású felület közötti átmenetet. |
| --- | --- |

g)

A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd működésbe kell hozni a fék kezelőszervét, mielőtt a jármű eléri a két különböző súrlódású felület közötti átmenetet.

| h) | Rögzíteni kell a jármű folyamatos lassulását. |
| --- | --- |

h)

Rögzíteni kell a jármű folyamatos lassulását.

9.7.2.   Teljesítménykövetelmények:

| a) | A fékeknek a 9.7.1. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálata esetén nem kerülhet sor a kerekek blokkolására, és a jármű kerekei nem hagyhatják el a vizsgálati sávot. |
| --- | --- |

a)

A fékeknek a 9.7.1. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálata esetén nem kerülhet sor a kerekek blokkolására, és a jármű kerekei nem hagyhatják el a vizsgálati sávot.

| b) | Miután a hátsó kerék elhagyta a kis és nagy súrlódású felületek határát, a jármű lassulásának egy másodpercen belül fokozódnia kell. |
| --- | --- |

b)

Miután a hátsó kerék elhagyta a kis és nagy súrlódású felületek határát, a jármű lassulásának egy másodpercen belül fokozódnia kell.

9.8.   Megállások a blokkolásgátló rendszer elektromos meghibásodása mellett:

9.8.1.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

A blokkolásgátló rendszer elektromos rendszerének letiltását követően az e melléklet 3. szakasza szerinti vizsgálatot (száraz fékekkel való megállás – az egykörös fékrendszer kezelőszervének működtetésével) kell elvégezni az adott fékrendszerre és a vizsgált járműre vonatkozó feltételek alkalmazásával.

9.8.2.   Teljesítménykövetelmények:

A fékeknek a 9.8.1. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálata esetén:

| a) | a rendszernek meg kell felelnie az ezen előírás 5.1.13. szakaszában meghatározott, a meghibásodásra figyelmeztető jelzésekre vonatkozó követelményeknek, valamint |
| --- | --- |

a)

a rendszernek meg kell felelnie az ezen előírás 5.1.13. szakaszában meghatározott, a meghibásodásra figyelmeztető jelzésekre vonatkozó követelményeknek, valamint

| b) | a féktávolságra vagy az átlagos legnagyobb lassulásra vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében az e melléklet 3.3. szakaszában szereplő táblázat 2. vagy 3. oszlopában, az „Egykörös fékrendszer, amely csak a hátsó kerek(ek)et fékezi” című rovatban meghatározott értékeket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

a féktávolságra vagy az átlagos legnagyobb lassulásra vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében az e melléklet 3.3. szakaszában szereplő táblázat 2. vagy 3. oszlopában, az „Egykörös fékrendszer, amely csak a hátsó kerek(ek)et fékezi” című rovatban meghatározott értékeket kell alkalmazni.

10.   RÉSZLEGES MEGHIBÁSODÁS VIZSGÁLATA TÖBBKÖRÖS ÜZEMI FÉKRENDSZER ESETÉBEN

10.1.   Általános adatok:

| a) | Ez a vizsgálat csak a többkörös üzemi fékrendszerrel rendelkező járművekre vonatkozik. |
| --- | --- |

a)

Ez a vizsgálat csak a többkörös üzemi fékrendszerrel rendelkező járművekre vonatkozik.

| b) | A vizsgálat célja a hidraulikus rendszer szivárgása esetén még működő alrendszer teljesítményének igazolása. |
| --- | --- |

b)

A vizsgálat célja a hidraulikus rendszer szivárgása esetén még működő alrendszer teljesítményének igazolása.

10.2.   A jármű állapota:

| a) | Ez a vizsgálat az L3, L5 és L4 jármű-kategóriára vonatkozik. |
| --- | --- |

a)

Ez a vizsgálat az L3, L5 és L4 jármű-kategóriára vonatkozik.

| b) | Kissé terhelt jármű. |
| --- | --- |

b)

Kissé terhelt jármű.

| c) | Kioldott tengelykapcsoló. |
| --- | --- |

c)

Kioldott tengelykapcsoló.

10.3.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

| a) | Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C. |
| --- | --- |

a)

Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C.

| b) | Vizsgálati sebességek: 50 km/h és 100 km/h vagy 0,8 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb. |
| --- | --- |

b)

Vizsgálati sebességek: 50 km/h és 100 km/h vagy 0,8 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb.

| c) | A fék működtetéséhez szükséges erő:







  kézzel működtethető kezelőszerv esetében | : | ≤ 250 N; |
| --- | --- | --- | --- |
| lábbal működtethető kezelőszerv esetében | : | ≤ 400 N. |

c)

A fék működtetéséhez szükséges erő:

kézzel működtethető kezelőszerv esetében

:

≤ 250 N;

lábbal működtethető kezelőszerv esetében

:

≤ 400 N.

| d) | Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de vizsgálati sebességenként legfeljebb 6 alkalommal. |
| --- | --- |

d)

Megállások száma: addig kell ismételni a megállásokat, amíg a jármű nem teljesíti a teljesítménykövetelményeket, de vizsgálati sebességenként legfeljebb 6 alkalommal.

| e) | Az üzemi fékrendszert úgy kell módosítani, hogy a fékrendszerek valamelyikében teljes mértékben megszűnjön a fékteljesítmény; ezután a járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az e szakaszban meghatározott körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszervét. |
| --- | --- |

e)

Az üzemi fékrendszert úgy kell módosítani, hogy a fékrendszerek valamelyikében teljes mértékben megszűnjön a fékteljesítmény; ezután a járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az e szakaszban meghatározott körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszervét.

| f) | A vizsgálatot valamennyi alrendszerre vonatkozóan el kell végezni. |
| --- | --- |

f)

A vizsgálatot valamennyi alrendszerre vonatkozóan el kell végezni.

10.4.   Teljesítménykövetelmények:

A fékeknek a 10.3. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálata esetén:

| a) | a rendszernek meg kell felelnie az ezen előírás 5.1.11. szakaszában meghatározott, a meghibásodásra figyelmeztető jelzésekre vonatkozó követelményeknek; valamint |
| --- | --- |

a)

a rendszernek meg kell felelnie az ezen előírás 5.1.11. szakaszában meghatározott, a meghibásodásra figyelmeztető jelzésekre vonatkozó követelményeknek; valamint

| b) | a féktávolság (S) előírt értéke ≤ 0,1 V + 0,0117 V2 (ahol V az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban és S az előírt féktávolság méterben) vagy az átlagos legnagyobb lassulás előírt értéke ≥ 3,3 m/s2. |
| --- | --- |

b)

a féktávolság (S) előírt értéke ≤ 0,1 V + 0,0117 V2 (ahol V az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban és S az előírt féktávolság méterben) vagy az átlagos legnagyobb lassulás előírt értéke ≥ 3,3 m/s2.

11.   A SZERVOFÉKRENDSZER MEGHIBÁSODÁSÁNAK VIZSGÁLATA

11.1.   Általános adatok:

| a) | Ezt a vizsgálatot nem lehet elvégezni, ha a jármű egy másik, független üzemi fékrendszerrel is rendelkezik. |
| --- | --- |

a)

Ezt a vizsgálatot nem lehet elvégezni, ha a jármű egy másik, független üzemi fékrendszerrel is rendelkezik.

| b) | A vizsgálat célja a szervofékrendszer meghibásodása esetén nyújtott üzemifékrendszer-teljesítmény igazolása. |
| --- | --- |

b)

A vizsgálat célja a szervofékrendszer meghibásodása esetén nyújtott üzemifékrendszer-teljesítmény igazolása.

11.2.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

Az e melléklet 3. szakasza szerinti vizsgálatot (száraz fékekkel való megállás – az egykörös fékrendszer kezelőszervének működtetésével) kell elvégezni valamennyi üzemi fékrendszer tekintetében letiltott szervofékrendszer mellett.

11.3.   Teljesítménykövetelmények

A fékeknek a 11.2. szakaszban meghatározott eljárással való vizsgálata esetén a féktávolságnak meg kell felelnie az alábbi táblázat 2. oszlopában megadott értékeknek, vagy az átlagos legnagyobb lassulásnak meg kell felelnie a 3. oszlopban megadott értékeknek:

| 1. oszlop | 2. oszlop | | 3. oszlop |
| --- | --- | --- | --- |
| Jármű-kategória | FÉKTÁVOLSÁG (S)
  (Ahol V az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban és S az előírt féktávolság méterben) | | Átlagos legnagyobb lassulás |
| Egykörös fékrendszer |
| L1 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | | ≥ 2,7 m/s2 |
| L2 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | ≥ 2,7 m/s2 |
| L3 | S ≤ 0,1 V + 0,0133 V2 | ≥ 2,9 m/s2 |
| L4 | S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2 | | ≥ 3,6 m/s2 |
| Kombinált fékrendszerrel vagy többkörös üzemi fékrendszerrel rendelkező járművek |
| MIND | S ≤ 0,1 V + 0,0154 V2 | | ≥ 2,5 m/s2 |

1. oszlop

2. oszlop

3. oszlop

Jármű-kategória

FÉKTÁVOLSÁG (S)

(Ahol V az előírt vizsgálati sebesség km/h-ban és S az előírt féktávolság méterben)

Átlagos legnagyobb lassulás

Egykörös fékrendszer

L1

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7 m/s2

L2

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7 m/s2

L3

S ≤ 0,1 V + 0,0133 V2

≥ 2,9 m/s2

L4

S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2

≥ 3,6 m/s2

Kombinált fékrendszerrel vagy többkörös üzemi fékrendszerrel rendelkező járművek

MIND

S ≤ 0,1 V + 0,0154 V2

≥ 2,5 m/s2

Megjegyzendő, hogy ha a szervofékrendszert egynél több kezelőszervvel lehet működésbe hozni, akkor a fenti teljesítményt az egyes kezelőszervek külön-külön való működtetésével kell elérni.

---

(1)  a hő hatására történő fékerővesztés vizsgálatát mindig legutolsóként kell elvégezni.

FÜGGELÉK

ALTERNATÍV MÓDSZER A LEGNAGYOBB FÉKEZÉSI SÚRLÓDÁSI EGYÜTTHATÓ MEGHATÁROZÁSÁHOZ

(Lásd e melléklet 1.1.3. szakaszát)

1.1.   Általános adatok:

| a) | A vizsgálat célja a járműtípusra vonatkozó legnagyobb fékezési súrlódási együttható megállapítása a 3. melléklet 1.1.1. és 1.1.2. szakaszában ismertetett vizsgálati felületeken történő fékezés során. |
| --- | --- |

a)

A vizsgálat célja a járműtípusra vonatkozó legnagyobb fékezési súrlódási együttható megállapítása a 3. melléklet 1.1.1. és 1.1.2. szakaszában ismertetett vizsgálati felületeken történő fékezés során.

| b) | A vizsgálat több, eltérő fékműködtető erővel végrehajtott megállást foglal magában. Az adott vizsgálati felületen a maximális lassulás mértékének eléréséhez egyidejűleg mindkét kereket fékezni kell a kerekek blokkolása előtti pontig. |
| --- | --- |

b)

A vizsgálat több, eltérő fékműködtető erővel végrehajtott megállást foglal magában. Az adott vizsgálati felületen a maximális lassulás mértékének eléréséhez egyidejűleg mindkét kereket fékezni kell a kerekek blokkolása előtti pontig.

| c) | A maximális lassulás mértéke az ezen vizsgálati megállások során rögzített legnagyobb érték. |
| --- | --- |

c)

A maximális lassulás mértéke az ezen vizsgálati megállások során rögzített legnagyobb érték.

| d) | A legnagyobb fékezési súrlódási együtthatót a következő módon kell kiszámítani azon vizsgálati megállás alapján, amely során a maximális lassulás mértékét elérték:

  ahol:







  t | = | a jármű sebességének 40 km/h-ról 20 km/h-ra való csökkenéséhez szükséges idő másodpercben. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

A legnagyobb fékezési súrlódási együtthatót a következő módon kell kiszámítani azon vizsgálati megállás alapján, amely során a maximális lassulás mértékét elérték:

ahol:

t

=

a jármű sebességének 40 km/h-ról 20 km/h-ra való csökkenéséhez szükséges idő másodpercben.

Megjegyzés: Olyan járművek esetében, amelyek nem képesek az 50 km/h-s vizsgálati sebesség elérésére, a legnagyobb fékezési súrlódási együtthatót a következő módon kell megmérni:

ahol:

| t | = | a jármű sebességének 0,8 Vmax-ról (0,8 Vmax – 20)-ra való csökkenéséhez szükséges idő másodpercben, ahol Vmax értékét km/h-ban kell megadni. |
| --- | --- | --- |

t

=

a jármű sebességének 0,8 Vmax-ról (0,8 Vmax – 20)-ra való csökkenéséhez szükséges idő másodpercben, ahol Vmax értékét km/h-ban kell megadni.

| e) | A legnagyobb fékezési súrlódási együttható értékét három tizedesre kell kerekíteni. |
| --- | --- |

e)

A legnagyobb fékezési súrlódási együttható értékét három tizedesre kell kerekíteni.

1.2.   A jármű állapota:

| a) | Ez a vizsgálat az L1 és L3 jármű-kategóriára vonatkozik. |
| --- | --- |

a)

Ez a vizsgálat az L1 és L3 jármű-kategóriára vonatkozik.

| b) | 40 km/h és 20 km/h között a blokkolásgátló rendszert ki kell iktatni vagy ki kell kapcsolni. |
| --- | --- |

b)

40 km/h és 20 km/h között a blokkolásgátló rendszert ki kell iktatni vagy ki kell kapcsolni.

| c) | Kissé terhelt jármű. |
| --- | --- |

c)

Kissé terhelt jármű.

| d) | Kioldott tengelykapcsoló. |
| --- | --- |

d)

Kioldott tengelykapcsoló.

1.3.   A vizsgálati feltételek és a vizsgálati eljárás:

| a) | Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C. |
| --- | --- |

a)

Kezdeti fékhőmérséklet: ≥ 55 °C és ≤ 100 °C.

| b) | Vizsgálati sebesség: 60 km/h vagy 0,9 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb. |
| --- | --- |

b)

Vizsgálati sebesség: 60 km/h vagy 0,9 Vmax, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb.

| c) | Fékműködtetés: | Mindkét üzemi fékrendszer kezelőszerveinek együttes működtetése, amennyiben a jármű így van felszerelve, vagy az egykörös üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetése, amennyiben a jármű az összes kerékre ható üzemi fékrendszerrel van felszerelve. |
| --- | --- | --- |

c)

Fékműködtetés:

Mindkét üzemi fékrendszer kezelőszerveinek együttes működtetése, amennyiben a jármű így van felszerelve, vagy az egykörös üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetése, amennyiben a jármű az összes kerékre ható üzemi fékrendszerrel van felszerelve.

| | Olyan járművek esetében, amelyek egyetlen kezelőszervvel rendelkeznek az üzemi fékrendszerhez, előfordulhat, hogy módosítani kell a fékrendszert, ha valamelyik kerék nem közelíti meg a maximális lassulást. |
| --- | --- |

Olyan járművek esetében, amelyek egyetlen kezelőszervvel rendelkeznek az üzemi fékrendszerhez, előfordulhat, hogy módosítani kell a fékrendszert, ha valamelyik kerék nem közelíti meg a maximális lassulást.

| d) | A fék működtetéséhez szükséges erő: | Az a fékműködtető erő, amely az 1.1. szakasz c) pontjában meghatározott maximális lassulási mérték eléréséhez szükséges. |
| --- | --- | --- |

d)

A fék működtetéséhez szükséges erő:

Az a fékműködtető erő, amely az 1.1. szakasz c) pontjában meghatározott maximális lassulási mérték eléréséhez szükséges.

| | A fékműködtető erőnek állandónak kell lennie a fékezés során. |
| --- | --- |

A fékműködtető erőnek állandónak kell lennie a fékezés során.

| e) | Megállások száma: a megállásokat addig kell ismételni, amíg a jármű el nem éri a legnagyobb lassulását. |
| --- | --- |

e)

Megállások száma: a megállásokat addig kell ismételni, amíg a jármű el nem éri a legnagyobb lassulását.

| f) | A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az e szakaszban meghatározott körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszervét (kezelőszerveit). |
| --- | --- |

f)

A járművet minden megállás előtt fel kell gyorsítani a vizsgálati sebességre, majd az e szakaszban meghatározott körülmények között működésbe kell hozni a fék kezelőszervét (kezelőszerveit).

---