# Euroopa Liidu C 11/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 11 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide15. jaanuar 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 11

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide15. jaanuar 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 011/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7369 – Santander / PSA / JVs) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2015/C 011/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7369 – Santander / PSA / JVs) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 011/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| | Kontrollikoda |
| 2015/C 011/03 | Eriaruanne nr 19/2014 – ELi ühinemiseelne abi Serbiale | 3 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2015/C 011/04 | Itaalia Vabariigi majandusministeeriumi teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2 | 4 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2015/C 011/05 | Kutse märkuste esitamiseks vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 seoses riigiabi andmisega Sandefjord Fotball ASile | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2015/C 011/02

Euro vahetuskurss

2

Kontrollikoda

2015/C 011/03

Eriaruanne nr 19/2014 – ELi ühinemiseelne abi Serbiale

3

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2015/C 011/04

Itaalia Vabariigi majandusministeeriumi teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

4

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2015/C 011/05

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 seoses riigiabi andmisega Sandefjord Fotball ASile

6

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2015/C 011/06 | EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille esitas 4. septembril 2014 Héraðsdómur Reykjavíkur kohtuasjas Wow air ehf. vs. Samkeppniseftirlitið (Islandi konkurentsiamet), Isavia ohf. ja Icelandair ehf. (Kohtuasi E-18/14) | 16 |
| 2015/C 011/07 | Ettevõtja DB Schenker 10. novembril 2014 EFTA järelevalveameti vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-22/14) | 17 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 011/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 18 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2015/C 011/06

EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille esitas 4. septembril 2014 Héraðsdómur Reykjavíkur kohtuasjas Wow air ehf. vs. Samkeppniseftirlitið (Islandi konkurentsiamet), Isavia ohf. ja Icelandair ehf. (Kohtuasi E-18/14)

vs

16

2015/C 011/07

Ettevõtja DB Schenker 10. novembril 2014 EFTA järelevalveameti vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-22/14)

17

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2015/C 011/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 15.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7369 – Santander / PSA / JVs)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 11/01)

3. detsembril 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7369 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7369 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 15.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/2

---

Euro vahetuskurss (1)

14. jaanuar 2015

(2015/C 11/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1775 |
| JPY | Jaapani jeen | 137,48 |
| DKK | Taani kroon | 7,4386 |
| GBP | Inglise nael | 0,77530 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,5011 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2010 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,0560 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,229 |
| HUF | Ungari forint | 319,97 |
| PLN | Poola zlott | 4,2863 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4928 |
| TRY | Türgi liir | 2,6957 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4473 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4089 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,1301 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5250 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5724 |
| KRW | Korea vonn | 1 277,86 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,5437 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,2968 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6845 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 863,25 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2317 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,547 |
| RUB | Vene rubla | 77,9030 |
| THB | Tai baat | 38,603 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0909 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,2151 |
| INR | India ruupia | 73,2273 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1775

JPY

Jaapani jeen

137,48

DKK

Taani kroon

7,4386

GBP

Inglise nael

0,77530

SEK

Rootsi kroon

9,5011

CHF

Šveitsi frank

1,2010

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,0560

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

28,229

HUF

Ungari forint

319,97

PLN

Poola zlott

4,2863

RON

Rumeenia leu

4,4928

TRY

Türgi liir

2,6957

AUD

Austraalia dollar

1,4473

CAD

Kanada dollar

1,4089

HKD

Hongkongi dollar

9,1301

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5250

SGD

Singapuri dollar

1,5724

KRW

Korea vonn

1 277,86

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,5437

CNY

Hiina jüaan

7,2968

HRK

Horvaatia kuna

7,6845

IDR

Indoneesia ruupia

14 863,25

MYR

Malaisia ringit

4,2317

PHP

Filipiini peeso

52,547

RUB

Vene rubla

77,9030

THB

Tai baat

38,603

BRL

Brasiilia reaal

3,0909

MXN

Mehhiko peeso

17,2151

INR

India ruupia

73,2273

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 15.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/3

---

Eriaruanne nr 19/2014

„ELi ühinemiseelne abi Serbiale”

(2015/C 11/03)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 19/2014 „ELi ühinemiseelne abi Serbiale”.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel: http://eca.europa.eu

Aruande tasuta eksemplari saamiseks pöörduge kontrollikoja poole aadressil

| European Court of Auditors |
| --- |
| Publications (PUB) |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel +352 4398-1 |
| E-post: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Publications (PUB)

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

või täitke elektrooniline tellimus EU-Bookshop-veebilehel.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 15.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/4

---

Itaalia Vabariigi majandusministeeriumi teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

(2015/C 11/04)

Majandusministeerium teatab, et on saanud kätte äriühingu AleAnna Resources LLC taotluse saada nn „LA STEFANINA” luba, et uurida süsivesinikke alal, mis asub Emilia Romagna maakonnas Ferrara ja Ravenna provintsides ja on piiritletud meridiaane ja paralleele ühendavate joontega, mille tipud on tähistatud järgmiste geograafiliste koordinaatidega:

| Punktid | Geograafilised koordinaadid |
| --- | --- |
| Läänepikkus mõõdetuna Monte Mario meridiaanist | Põhjalaius |
| a | – 0°28′ | 44°40′ |
| b | – 0°24′ | 44°40′ |
| c | – 0°24′ | 44°38′ |
| d | – 0°20′ | 44°38′ |
| e | – 0°20′ | 44°36′ |
| f | – 0°21′ | 44°36′ |
| g | – 0°21′ | 44°33′ |
| h | – 0°17′ | 44°33′ |
| i | – 0°17′ | 44°32′ |
| l | – 0°23′ | 44°32′ |
| m | – 0°23′ | 44°31′ |
| n | – 0°25′ | 44°31′ |
| o | – 0°25′ | 44°32′ |
| p | – 0°27′ | 44°32′ |
| q | – 0°27′ | 44°33′ |
| r | – 0°28′ | 44°33′ |

Punktid

Geograafilised koordinaadid

Läänepikkus mõõdetuna Monte Mario meridiaanist

Põhjalaius

a

– 0°28′

44°40′

b

– 0°24′

44°40′

c

– 0°24′

44°38′

d

– 0°20′

44°38′

e

– 0°20′

44°36′

f

– 0°21′

44°36′

g

– 0°21′

44°33′

h

– 0°17′

44°33′

i

– 0°17′

44°32′

l

– 0°23′

44°32′

m

– 0°23′

44°31′

n

– 0°25′

44°31′

o

– 0°25′

44°32′

p

– 0°27′

44°32′

q

– 0°27′

44°33′

r

– 0°28′

44°33′

Eespool osutatud koordinaadid on määratud kindlaks instituudi l’Istituto Geografico Militare (I.G.M.) riiklike kaartide järgi. Itaalia kaart nr 89 on mõõtkavas 1:100 000.

Selliste piiridega määratud ala pindala on 139,72 km2.

Vastavalt eespool osutatud direktiivile, 25. novembri 1996. aasta õigusakti (decreto legislativo) nr 625 artiklile 4, 4. märtsi 2011. aasta õigusaktile (decreto ministeriale) ja 22. märtsi 2011. aasta õigusaktile (decreto direttoriale) avaldab majandusministeerium teadaande, et huvitatud isikud saaksid esitada konkureerivaid taotlusi süsivesinike uurimiseks asjaomasel eespool osutatud punktide ja koordinaatidega piiritletud alal.

Kõnealuse uurimisloa väljaandmiseks pädev asutus on majandusministeeriumi mineraal– ja energeetikavarude üksuse VI osakond (Ministero dello sviluppo economico – Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche – Divisione VI).

Kaevandamislubade väljaandmise kord põhineb peamiselt järgmistel õigusaktidel: seadus nr 613, 21. juuli 196anuar 1991; seadusandlik dekreet (decreto legislativo) nr 625, 25. november 1996; ministri dekreet (decreto ministeriale), 4. märts 2011, ning õigusakt (decreto direttoriale), 22. märts 2011.

Taotluste esitamise tähtaeg on tavaliselt kolm kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu esitatud taotlusi ei võeta arvesse.

Taotlused tuleb esitada aadressil:

| Ministero dello sviluppo economico |
| --- |
| Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche |
| Divisione VI |
| Via Molise 2 |
| 00187 Roma |
| ITAALIA |

Ministero dello sviluppo economico

Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche

Divisione VI

Via Molise 2

00187 Roma

ITAALIA

Taotluse võib esitada ka sertifitseeritud elektronposti teel, saates kogu dokumentatsiooni elektroonilises vormingus ning taotleja äriühingu ametliku esindaja elektroonilise allkirjaga varustatult aadressile ene.rme.div6@pec.sviluppoeconomico.gov.it

Vastavalt ministrite nõukogu esimehe 22. detsembri 2010. aasta dekreedi (decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri) nr 22 lisa A punktile 2 ei tohi uurimisloa väljaandmise menetlus kesta kokku üle 180 päeva.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 15.1.2015 | ET EN | Euroopa Liidu Teataja | C 11/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

ET EN

Euroopa Liidu Teataja

C 11/6

---

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 seoses riigiabi andmisega Sandefjord Fotball ASile

(2015/C 11/05)

Vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 algatas EFTA järelevalveamet menetluse 22. oktoobri 2014. aasta otsusega nr 444/14/COL, mis on esitatud käesolevale kokkuvõttele järgnevatel lehekülgedel autentses keeles. Norra ametiasutustele on sellest teatamiseks saadetud otsuse koopia.

Käesoleva teatisega palub EFTA järelevalveamet EFTA riikidel, ELi liikmesriikidel ja huvitatud isikutel saata märkused kõnealuse meetme kohta ühe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest aadressil:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Märkused edastatakse Norra ametiasutustele. Märkused esitanud huvitatud isiku andmete konfidentsiaalset käsitlemist võib nõuda kirjalikult, esitades nõude põhjendused.

KOKKUVÕTE

Menetlus

Pärast mitme kaebuse ning turuinfo saamist alustas EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) uurimist väidetava riigiabi andmise kohta professionaalsele jalgpalliklubile Sandefjord Fotball AS. Järelevalveamet saatis seejärel kaks teabenõuet, millele Norra ametiasutused on vastanud.

Meetme kirjeldus

28. novembri 2006. aasta lepinguga andis Sandefjordi omavalitsus tasuta üle kaks Pindsle piirkonnas asuvat maatükki Sandefjord Fotball ASi tütarettevõtjatele. Omavalitsus oli kõnealuse maa (põllumajandusliku kasutusotstarbega ala) eelnevalt omandanud 3,7 miljoni Norra krooni eest ja seejärel muutnud maa kasutusotstarvet nii, et seda saaks kasutada staadionina ning ärilisel otstarbel.

Vastavalt lepingule kohustus Sandefjord Fotball AS ühele maatükile ehitama jalgpallistaadioni (hinnanguline maksumus 110 miljonit Norra krooni); ehituse rahastamiseks võis klubi teise maatüki müüa. Varsti pärast seda müüs Sandefjord Fotball AS oma tütarettevõtja, kellele kuulus teine maatükk, 40 miljoni Norra krooni eest äriühingule Pindsle Property AS. Enne müüki äriühingu hindamist ei tehtud.

Leping sisaldas ka mitut täiendavat kohustust. Nimelt nõustus Sandefjord Fotball AS tegema staadioni alal teetöid (umbes 6,5 miljoni Norra krooni eest) ning katma vana staadioni kasutamise lõpetamisega seonduvad kulud, sealhulgas remonditööd (kokku umbes 2,6 miljonit Norra krooni).

Uus staadion valmis juulis 2007, ehituse kogumaksumus oli 100 miljonit Norra krooni. Lisaks jalgpalliväljakule ja tribüünidele kuulub staadioni juurde ka hulk muid rajatisi, sealhulgas kergejõustikurajad, spordikeskus ja koosolekuruumid. Rajatisi renditakse tasuta välja teistele (peamiselt amatöörspordi) organisatsioonidele.

9. juunil 2009 müüs Sandefjord Fotball AS ettevõtte, mille omanduses olid staadion ja lähedalasuvad ärikinnistud, 15 miljoni Norra krooni eest Pindsle Property ASile. Hinna aluseks oli eksperdihinnang, mis oli nõutud, kuna mitu isikut olid nii jalgpalliklubis kui ka Pindsle Property ASis juhtival kohal ja ühtlasi ka nende osanikud. Sandefjord Fotball AS on pärast müüki maksnud 3 miljoni Norra krooni suurust aastast renti, millele lisandub 30 % piletimüügi tulust. Norra ametiasutuste sõnul vastab rendi suurus tasemele, mida teised jalgpalliklubid staadioni kasutamise eest Norras maksavad.

Norra ametiasutuste märkused

Norra ametiasutused väitsid, et vastavalt 28. novembri 2006. aasta lepingule, millega anti maatükid üle klubile, kohustus Sandefjord Fotball AS ehitama staadioni, mille hinnanguline maksumus ületas maa väärtuse märkimisväärselt. Sellest tulenevalt ei saa maa üleandmist käsitada Sandefjord Fotball ASile majandusliku eelise andmisena.

Kahe maatüki väärtuse kohta väidavad Norra ametiasutused, et staadionialusel maal puudub turuväärtus, sest maa kasutusotstarbeks on määratud selle kasutamine jalgpallistaadionina. Sellest tulenevalt peavad kõik sealsed arendused sisaldama jalgpallistaadioni ehitamist, millega kaasnevad väga suured ehituskulud. Seega on maa ostmisest huvitatud vaid jalgpalliklubid.

Teise maatüki väärtuse kohta väidavad Norra ametiasutused, et Pindsle Property ASi makstud hind 40 miljonit Norra krooni ei kajasta turuhinda, vaid põhines pigem Sandefjord Fotball ASi esitatud finantsnõuetel. Pindsle Property ASi omanikud olid jalgpalliklubi toetajad ning soovisid staadioni ehitamisse panustada. Norra ametiasutused on esitanud kolmandate isikute tehtud eksperdihinnangu, mille kohaselt on turuhind umbes 15 miljonit Norra krooni.

Viimaseks väidavad Norra ametiasutused, et 28. novembri 2006. aasta lepingus sisaldunud täiendavad kohustused seoses teetööde ja vana staadioni kasutamise lõpetamisega, sealhulgas remonditööd, tuleks maa väärtusest maha arvata.

Riigiabi olemasolu

Kuna Sandefjordi omavalitsus omandas maa, mis anti seejärel tasuta Sandefjord Fotball ASile, hõlmab see riigi vahendite kasutamist Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 61 tähenduses.

Sandefjord Fotball AS on professionaalne jalgpalliklubi, mis on seotud majandustegevusega mitmel turul, sealhulgas jalgpallurite üleminekud, piletimüük, televisiooni ülekandeõigused, klubi mälestusesemed ja sponsorlus. Seetõttu tuleb jalgpalliklubi käsitada ettevõtjana. Kuna klubi oli ainus kasusaaja, on meede valikuline.

Sandefjordi omavalitsus ei järginud menetlusi, mis on sätestatud järelevalveameti riigiabi suunistes ametiasutuste korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elementide kohta. Sellest tulenevalt ei saa järelevalveamet omavalitsuses kasutatud menetlusele tuginedes riigiabi olemasolu välistada.

Mis puutub staadionialuse maa üleandmisse, ei ole järelevalveamet veendunud, et kohustust ehitada jalgpallistaadion saab käsitada asjaoluna, mis vähendab turuhinna nullini. Lisaks ei ole Norra ametiasutused põhjendanud maa müümist omavalitsusele soetusmaksumusest väiksema hinnaga.

Ärilise kasutusotstarbega maa üleandmisel arvestab järelevalveamet asjaolu, et turumajanduse tingimustes maa müügiga tegelev ettevõtja ei oleks lepingusse lisanud tingimust ehitada staadion või seda rahastada. Järelevalveamet leiab praeguses etapis, et 40 miljonit Norra krooni, mille Pindsle Property AS maksis maad omava ettevõtte eest, on turuväärtuse kohta usaldusväärsem näitaja kui Norra ametiasutuste esitatud järelhinnang.

Seoses täiendavate kuludega, mille Sandefjord Fotball AS kohustus vastavalt lepingule kandma ning mis Norra ametiasutuste sõnul on turuhinnast mahaarvatavad, ei ole järelevalveamet veel veendunud, et nende puhul on tegemist kuludega, mida omavalitsus peaks vastasel juhul ise kandma.

Viimaseks leiab järelevalveamet, et kõnealune meede moonutab konkurentsi ja mõjutab EMP lepingu osaliste vahelist kaubandust, kuna Sandefjord Fotball AS osaleb majandustegevuses mitut EMP riiki hõlmavatel turgudel. Nimelt tegutseb klubi rahvusvahelisel jalgpallurite ülemineku turul, värvates regulaarselt mängijaid märkimisväärses osas teistest EMP riikidest.

Seetõttu on järelevalveamet jõudnud esialgsele seisukohale, mille kohaselt kõnealuse maa üleandmisega kaasnes riigiabi andmine Sandefjord Fotball ASi kasuks.

Abi kokkusobivus siseturuga

EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi spordi edendamiseks, sealhulgas abi sporditaristu edendamiseks, pidada kokkusobivaks EMP lepinguga, kui abi ei mõjuta Euroopa Majanduspiirkonnas kaubandustingimusi ja konkurentsi määral, mis oleks vastuolus üldiste huvidega.

Norra ametiasutused ei ole siiski veel esitanud väiteid abi kokkusobivuse kohta. Sellest tulenevalt kahtleb järelevalveamet praegu, kas maa üleandmist Sandefjord Fotball ASile saab lugeda kokkusobivaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c.

Kokkuvõte

Eelnevast lähtudes on järelevalveamet otsustanud algatada järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 vastava ametliku uurimismenetluse seoses Sandefjord Fotball ASile riigiabi andmisega. Huvitatud isikuid kutsutakse üles esitama oma märkused ühe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

Vastavalt protokolli nr 3 artiklile 14 võib ebaseaduslikult antud abi selle saajatelt tagasi nõuda.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 444/14/COL

of 22 October 2014

opening the formal investigation procedure into aid in favour of Sandefjord Fotball AS

(Norway)

The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’),

HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61,

HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,

HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6(1) of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774). |
| --- | --- |

(1)

Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774).

| (2) | The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518). |
| --- | --- |

(2)

The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518).

2.   The alleged beneficiary

| (3) | Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team. |
| --- | --- |

(3)

Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team.

| (4) | The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league. |
| --- | --- |

(4)

The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league.

| (5) | Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players. |
| --- | --- |

(5)

Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players.

| (6) | Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies. |
| --- | --- |

(6)

Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies.

3.   The complaints and market information

| (7) | The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following. |
| --- | --- |

(7)

The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following.

| (8) | In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot. |
| --- | --- |

(8)

In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot.

| (9) | Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies. |
| --- | --- |

(9)

Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies.

| (10) | The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid. |
| --- | --- |

(10)

The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid.

4.   Description of the measure

4.1.   Background

| (11) | Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest. |
| --- | --- |

(11)

Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest.

4.2.   The construction of the new stadium

| (12) | In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium. |
| --- | --- |

(12)

In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium.

| (13) | The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS. |
| --- | --- |

(13)

The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS.

| (14) | According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(14)

According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS.

| (15) | Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million). |
| --- | --- |

(15)

Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million).

| (16) | Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale. |
| --- | --- |

(16)

Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale.

| (17) | The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations. |
| --- | --- |

(17)

The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations.

4.3.   Subsequent sale of the stadium

| (18) | In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(18)

In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS.

| (19) | The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009. |
| --- | --- |

(19)

The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009.

| (20) | Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use. |
| --- | --- |

(20)

Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use.

5.   Comments by the Norwegian authorities

| (21) | The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid. |
| --- | --- |

(21)

The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid.

| (22) | According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(22)

According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS.

| (23) | Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land. |
| --- | --- |

(23)

Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land.

| (24) | Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2). |
| --- | --- |

(24)

Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2).

| (25) | Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(25)

Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land.

II.   ASSESSMENT

6.   The presence of State aid

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’. |
| --- | --- |

(26)

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.

| (27) | This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition. |
| --- | --- |

(27)

This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition.

6.1.   State resources

| (28) | In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3). |
| --- | --- |

(28)

In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3).

| (29) | The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources. |
| --- | --- |

(29)

The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources.

| (30) | Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4). |
| --- | --- |

(30)

Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4).

6.2.   Undertaking

| (31) | It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6). |
| --- | --- |

(31)

It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6).

| (32) | Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship. |
| --- | --- |

(32)

Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship.

| (33) | The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(33)

The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement.

6.3.   Economic advantage

| (34) | A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price. |
| --- | --- |

(34)

A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price.

| (35) | The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land. |
| --- | --- |

(35)

The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land.

| (36) | In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality. |
| --- | --- |

(36)

In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality.

| (37) | A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test. |
| --- | --- |

(37)

A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test.

6.3.1.   Transfer of plot 152/96

| (38) | At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission. |
| --- | --- |

(38)

At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission.

| (39) | The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’ |
| --- | --- |

(39)

The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’

| (40) | In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality. |
| --- | --- |

(40)

In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality.

| (41) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(41)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.3.2.   Transfer of plot 152/97

| (42) | Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage. |
| --- | --- |

(42)

Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage.

| (43) | The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking. |
| --- | --- |

(43)

The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking.

| (44) | The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10). |
| --- | --- |

(44)

The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10).

| (45) | The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(45)

The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS.

| (46) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(46)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities.

| (47) | The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(47)

The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (48) | The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(48)

The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (49) | Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(49)

Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.4.   Selectivity

| (50) | The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking. |
| --- | --- |

(50)

The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking.

6.5.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

| (51) | According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11). |
| --- | --- |

(51)

According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11).

| (52) | The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12). |
| --- | --- |

(52)

The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12).

| (53) | In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA. |
| --- | --- |

(53)

In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA.

| (54) | The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(54)

The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.

6.6.   Conclusion

| (55) | Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(55)

Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

7.   Compatibility

| (56) | Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13). |
| --- | --- |

(56)

Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13).

| (57) | The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission. |
| --- | --- |

(57)

The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission.

| (58) | However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(58)

However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement.

8.   Conclusion

| (59) | Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(59)

Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (60) | Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(60)

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (61) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision. |
| --- | --- |

(61)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision.

| (62) | The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision. |
| --- | --- |

(62)

The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision.

| (63) | The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(63)

The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately.

| (64) | The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law, |
| --- | --- |

(64)

The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I and Article 4(4) of Part II of Protocol 3 is opened into the potential aid measure implemented by the Norwegian authorities, which is the transfer of land from the municipality of Sandefjord to Sandefjord Fotball AS.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure by 24 November 2014.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide by 24 November, all documents, information and data needed for the assessment of

| — | the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and |
| --- | --- |

—

the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and

| — | the compatibility of the aid measure. |
| --- | --- |

—

the compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English language version of this Decision is authentic.

Decision made in Brussels, on 22 October 2014.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Helga JÓNSDÓTTIR

College Member

---

(1)  Pindsle Eindomsutvikling AS, including its subsidiaries Pindsle Stadion AS and Arena Næring AS. It will be called Pindsle Property AS in the following.

1

(2)  The valuation report estimates the combined value of plots 152/96 and 152/97 at NOK 31 million. The NOK 15 million results from apportioning this estimate according to the respective size of the two plots.

2

(3)  Article 2 of Commission Directive 2006/111/EC on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

3

(4)  Case C-379/98 Preussen Elektra v Schleswag EU:C:2001:160, paragraphs 59-60. See also the Commission’s answer to the parliamentary question P-2491/02 (OJ C 137 E, 12.6.2003, p. 87).

4

Preussen Elektra

Schleswag

(5)  Case C-41/90 Höfner and Elser v Macroton EU:C:1991:161, paragraphs 21-2; Joined Cases C-180/98 to C-180/98 Pavlov and Others EU:C:2000:428; and Case E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v EFTA Surveillance Authority [2008] EFTA Ct. Rep. p. 61, paragraph 78.

5

Höfner and Elser

Macroton

Pavlov and Others

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA Surveillance Authority

(6)  Case C-222/04 Ministero dell’Economica e delle Finanze v Cassa di Risparmio di Firenze SpA EU:C:2006:8, paragraph 108.

6

Ministero dell’Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(7)  Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities, adopted on 17 November 1999. Available at: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

7

(8)  Case C-39/94 SFEI and Others EU:C:1996:285, paragraphs 60-61.

8

SFEI and Others

(9)  I.e. the acquisition costs incurred by the public authority in question.

9

(10)  This is further shown by the absence of an independent expert valuation, which is required under Norwegian company law for transactions between companies in the same group.

10

(11)  Case C-372/97 Italy v Commission EU:C:2004:234, paragraph 44.

11

Italy

Commission

(12)  Case 730/79 Philip Morris Holland BV v Commission EU:C:1980:209, paragraphs 11-12 and Joined Cases E-5/04, E-6/04, E-7/04 Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS v EFTA Surveillance Authority [2005] EFTA Ct. Rep. 117, paragraph 94.

12

Philip Morris Holland BV

Commission

Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS

EFTA Surveillance Authority

(13)  Case C-364/90 Italy v Commission EU:C:1993:157, paragraph 20.

13

Italy

Commission

(14)  Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p. 1), incorporated at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement.

14

(15)  See e.g. Commission Decision in case SA.37109 (2013/N), Football stadiums in Flanders (OJ C 69, 7.3.2014, p. 1-28).

15

Football stadiums in Flanders

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 15.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/16

---

EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille esitas 4. septembril 2014 Héraðsdómur Reykjavíkur kohtuasjas Wow air ehf. vs. Samkeppniseftirlitið (Islandi konkurentsiamet), Isavia ohf. ja Icelandair ehf.

(Kohtuasi E-18/14)

(2015/C 11/06)

Héraðsdómur Reykjavíkur (Islandi Reykjaviki ringkonnakohus) esitas 4. septembri 2014. aasta kirjas, mis saabus kohtu kantseleisse 4. septembril 2014, EFTA kohtule taotluse nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Wow air ehf. vs. Samkeppniseftirlitið (Islandi konkurentsiamet), Isavia ohf. ja Icelandair ehf. Arvamust taotleti järgmistes küsimustes.

| 1. | Kas liikmesriigid on vastavalt nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta kohustatud tagama, et selle määruse alusel nimetatud koordinaatorile tema ülesannete täitmiseks siseriikliku õigusaktiga antud sõltumatud haldusvolitused on volitused liikmesriigi täidesaatva võimu raames, või on liikmesriigil kaalutlusõigus määrata koordinaatori seisund kindlaks vastavalt siseriiklikele õigusnormidele? |
| --- | --- |

1.

Kas liikmesriigid on vastavalt nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta kohustatud tagama, et selle määruse alusel nimetatud koordinaatorile tema ülesannete täitmiseks siseriikliku õigusaktiga antud sõltumatud haldusvolitused on volitused liikmesriigi täidesaatva võimu raames, või on liikmesriigil kaalutlusõigus määrata koordinaatori seisund kindlaks vastavalt siseriiklikele õigusnormidele?

| 2. | Kas on silmas peetud seda, et määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 8 lõigetes 7 ja 8 esitatud teenindusaegade jaotamise suhtes esitatud kaebuste käsitlemise juhendid kehtivad kõikide kaebuste, sealhulgas konkurentsialaste kaebuste suhtes, või tuleb määruse preambuli põhjendust 15 tõlgendada nii, et määruse kohaldamine ei tohi piirata asutamislepingu konkurentsisätete, eriti artiklite 85 ja 86 kohaldamist, ning et konkurentsialaste kaebuste suhtes kehtib ainult asjaomase liikmesriigi konkurentsiasutuste kohtualluvus, mistõttu sellised kaebused tuleb esitada otse neile? |
| --- | --- |

2.

Kas on silmas peetud seda, et määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 8 lõigetes 7 ja 8 esitatud teenindusaegade jaotamise suhtes esitatud kaebuste käsitlemise juhendid kehtivad kõikide kaebuste, sealhulgas konkurentsialaste kaebuste suhtes, või tuleb määruse preambuli põhjendust 15 tõlgendada nii, et määruse kohaldamine ei tohi piirata asutamislepingu konkurentsisätete, eriti artiklite 85 ja 86 kohaldamist, ning et konkurentsialaste kaebuste suhtes kehtib ainult asjaomase liikmesriigi konkurentsiasutuste kohtualluvus, mistõttu sellised kaebused tuleb esitada otse neile?

| 3. | Kui pidada silmas määrust (EMÜ) nr 95/93 ja eesmärki edendada konkurentsi, siis kas määruse kohaselt on liikmesriigi konkurentsiasutuse poolt siseriiklike konkurentsialaste õigusaktide alusel esitatud juhendite adressaat lennujaama käitaja / pädev asutus, või tuleks need esitada koordinaatorile? |
| --- | --- |

3.

Kui pidada silmas määrust (EMÜ) nr 95/93 ja eesmärki edendada konkurentsi, siis kas määruse kohaselt on liikmesriigi konkurentsiasutuse poolt siseriiklike konkurentsialaste õigusaktide alusel esitatud juhendite adressaat lennujaama käitaja / pädev asutus, või tuleks need esitada koordinaatorile?

---

| 15.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/17

---

Ettevõtja DB Schenker 10. novembril 2014 EFTA järelevalveameti vastu algatatud hagi

(Kohtuasi E-22/14)

(2015/C 11/07)

Ettevõtjad Schenker North AB, Schenker Privpak AB ja Schenker Privpak AS (koos edaspidi „DB Schenker”), keda esindab advokaat Jon Midthjell büroost Advokatfirmaet Midthjell AS, Grev Wedels plass 5, N-0151 Oslo, Norra, algatasid 10. novembril 2014 EFTA kohtus hagi EFTA järelevalveameti vastu.

Hagejad taotlevad, et EFTA kohus:

| 1. | tühistaks EFTA järelevalveameti 9. septembri 2014. aasta otsuse kohtuasjas nr 75697 (DB Schenker); |
| --- | --- |

1.

tühistaks EFTA järelevalveameti 9. septembri 2014. aasta otsuse kohtuasjas nr 75697 (DB Schenker);

| 2. | kohustaks EFTA järelevalveametit ja menetlusse astunud kolmandaid isikuid kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2.

kohustaks EFTA järelevalveametit ja menetlusse astunud kolmandaid isikuid kandma menetluskulud.

Õiguslik ja faktiline taust ning hagi toetuseks esitatud väited

| — | Hagejad Schenker North AB ja Schenker Privpak AB, mõlemad asutatud Rootsis, ning Schenker Privpak AS, asutatud Norras, on osa DB Schenkeri kontsernist. Kontsern on ülemaailmne ekspedeerimis- ja logistikaettevõte, mille omanik on Deutsche Bahn AG. |
| --- | --- |

—

Hagejad Schenker North AB ja Schenker Privpak AB, mõlemad asutatud Rootsis, ning Schenker Privpak AS, asutatud Norras, on osa DB Schenkeri kontsernist. Kontsern on ülemaailmne ekspedeerimis- ja logistikaettevõte, mille omanik on Deutsche Bahn AG.

| — | EFTA kohus tühistas oma 7. juuli 2014. aasta otsusega kohtuasjas E-5/13 DB Schenker vs. EFTA järelevalveamet EFTA järelevalveameti 25. jaanuari 2013. aasta otsuse asjas nr 73075 (DB Schenker) selles osas, millega dokumentidele juurdepääsu käsitlevate 2012. aasta eeskirjade artikli 4 lõigete 4 ja 6 kohaselt keelatakse täielik või osaline juurdepääs dokumentidele, mis sisalduvad toimikutes, mille põhjal tehti EFTA järelevalveameti otsus 321/10/COL (Norway Post – püsikliendi-/hinnaalandussüsteemid), ning keelatakse juurdepääs EFTA järelevalveameti otsuse 321/10/COL täielikule versioonile. |
| --- | --- |

—

EFTA kohus tühistas oma 7. juuli 2014. aasta otsusega kohtuasjas E-5/13 DB Schenker vs. EFTA järelevalveamet EFTA järelevalveameti 25. jaanuari 2013. aasta otsuse asjas nr 73075 (DB Schenker) selles osas, millega dokumentidele juurdepääsu käsitlevate 2012. aasta eeskirjade artikli 4 lõigete 4 ja 6 kohaselt keelatakse täielik või osaline juurdepääs dokumentidele, mis sisalduvad toimikutes, mille põhjal tehti EFTA järelevalveameti otsus 321/10/COL (Norway Post – püsikliendi-/hinnaalandussüsteemid), ning keelatakse juurdepääs EFTA järelevalveameti otsuse 321/10/COL täielikule versioonile.

| — | DB Schenker sai 17. juulil 2014. aastal EFTA järelevalveametilt e-kirja, milles teatati, et EFTA järelevalveamet on uuesti otsustanud keelduda DB Schenkerile juurdepääsu andmisest vaidlusalustele dokumentidele. DB Schenkeril paluti esitada kordustaotlus, juhul kui ettevõte soovib, et EFTA järelevalveamet oma seisukohta kaaluks. |
| --- | --- |

—

DB Schenker sai 17. juulil 2014. aastal EFTA järelevalveametilt e-kirja, milles teatati, et EFTA järelevalveamet on uuesti otsustanud keelduda DB Schenkerile juurdepääsu andmisest vaidlusalustele dokumentidele. DB Schenkeril paluti esitada kordustaotlus, juhul kui ettevõte soovib, et EFTA järelevalveamet oma seisukohta kaaluks.

| — | DB Schenker saatis EFTA järelevalveametile kordustaotluse 27. augustil 2014. aastal. EFTA järelevalveamet saatis 9. septembril 2014. aastal DB Schenkerile e-kirja, mis sisaldas otsuse koopiat, millega keelduti uuesti dokumentidele juurdepääsu käsitlevate 2012. aasta eeskirjade artikli 4 lõigete 4 ja 6 kohaselt DB Schenkerile täieliku või osalise juurdepääsu andmisest samadele dokumentidele, st dokumentidele toimikutes, mille põhjal tehti EFTA järelevalveameti otsus 321/10/COL (Norway Post – püsikliendi-/hinnaalandussüsteemid), ning keelati juurdepääs EFTA järelevalveameti otsuse 321/10/COL täielikule versioonile. DB Schenker taotleb asjaomase otsuse tühistamist vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu artiklile 36. |
| --- | --- |

—

DB Schenker saatis EFTA järelevalveametile kordustaotluse 27. augustil 2014. aastal. EFTA järelevalveamet saatis 9. septembril 2014. aastal DB Schenkerile e-kirja, mis sisaldas otsuse koopiat, millega keelduti uuesti dokumentidele juurdepääsu käsitlevate 2012. aasta eeskirjade artikli 4 lõigete 4 ja 6 kohaselt DB Schenkerile täieliku või osalise juurdepääsu andmisest samadele dokumentidele, st dokumentidele toimikutes, mille põhjal tehti EFTA järelevalveameti otsus 321/10/COL (Norway Post – püsikliendi-/hinnaalandussüsteemid), ning keelati juurdepääs EFTA järelevalveameti otsuse 321/10/COL täielikule versioonile. DB Schenker taotleb asjaomase otsuse tühistamist vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu artiklile 36.

Hagejad väidavad, et EFTA järelevalveamet on:

| — | rikkunud dokumentidele juurdepääsu käsitlevate 2012. aasta eeskirjade artikli 4 lõikes 4 sätestatud ärihuvide erandit ning EMP lepingu artiklis 122, järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu artikli 14 lõikes 4 ja järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 28 lõikes 2 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust ning seega takistanud õigusvastaselt juurdepääsu vaidlusalustele dokumentidele, rikkudes dokumentidele juurdepääsu käsitlevate 2012. aasta eeskirjade artikli 2 lõike 1 kohast avaliku juurdepääsu õigust; |
| --- | --- |

—

rikkunud dokumentidele juurdepääsu käsitlevate 2012. aasta eeskirjade artikli 4 lõikes 4 sätestatud ärihuvide erandit ning EMP lepingu artiklis 122, järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu artikli 14 lõikes 4 ja järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 28 lõikes 2 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust ning seega takistanud õigusvastaselt juurdepääsu vaidlusalustele dokumentidele, rikkudes dokumentidele juurdepääsu käsitlevate 2012. aasta eeskirjade artikli 2 lõike 1 kohast avaliku juurdepääsu õigust;

| — | rikkunud dokumentidele juurdepääsu käsitlevate 2012. aasta eeskirjade artikli 4 lõikes 4 ja artikli 4 lõikes 6 sätestatud ülekaaluka avaliku huvi erandit ning seega takistanud õigusvastaselt juurdepääsu vaidlusalustele dokumentidele, rikkudes dokumentidele juurdepääsu käsitlevate 2012. aasta eeskirjade artikli 2 lõike 1 kohast avaliku juurdepääsu õigust. |
| --- | --- |

—

rikkunud dokumentidele juurdepääsu käsitlevate 2012. aasta eeskirjade artikli 4 lõikes 4 ja artikli 4 lõikes 6 sätestatud ülekaaluka avaliku huvi erandit ning seega takistanud õigusvastaselt juurdepääsu vaidlusalustele dokumentidele, rikkudes dokumentidele juurdepääsu käsitlevate 2012. aasta eeskirjade artikli 2 lõike 1 kohast avaliku juurdepääsu õigust.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 15.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/18

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2015/C 11/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

EÜ nr: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Muudatus(t)e liik

—

—

—

—

3.   Muudatus(ed)

Tootjate rühm soovib kohandada spetsifikaati selleks, et selgitada ja täpsustada teatavaid punkte (võtmaks arvesse väikeettevõtjate eripärasid, tarbijatele pakutavate toodete muutmist ja turustamisviise traditsioonilistel nuumlinnuturgudel (marchés au gras), mis peegeldavad jätkuvalt Prantsusmaa edelaosa maapiirkondade kultuuri- ja kulinaarset pärandit) ning pidada sammu valdkonna tehnoloogilise arenguga, mis on aset leidnud pärast KGT registreerimist 2000. aastal.

3.1.   Toodete kirjeldus

Tehti järgmised muudatused.

| 1. | Terve pardi (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümba lisamine.
  Lisati mitu toodet tervest pardist, mida Prantsusmaa edelaosa nuumlinnuturgudel (marchés au gras – nuumpartide ja -hanede ning nende jaotustükkide müügile spetsialiseerunud turud) tavapäraselt müüakse.
  Tegemist on terve tapetud linnuga, millel on teatavad siseelundid alles jäetud või eemaldatud ning millest saadud jaotustükid või rups on kantud 2000. aastal registreeritud spetsifikaati (toored või töödeldud tooted).
  Terve part (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümp turustatakse jahutatult, külmutatult või sügavkülmutatult.
  Sisikonnast ja rupsist võib KGT-ga tähistatult müüa üksnes maksa, südant ja pugu.
  Tootjate rühm on otsustanud alles jätta registreeritud KGT spetsifikaadis esitatud liha jaotustükkide ja rupsi loetelu. Nimetatud loetelu on kooskõlas traditsiooniliselt Prantsusmaa edelaosas turustatud nuumparditoodete ajaloolise tausta ja mainega. Rühm ei soovinud hõlmata KGT-ga jaotustükke, mida traditsiooniliselt ei tarvitatud. |
| --- | --- |

1.

Terve pardi (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümba lisamine.

Lisati mitu toodet tervest pardist, mida Prantsusmaa edelaosa nuumlinnuturgudel (marchés au gras – nuumpartide ja -hanede ning nende jaotustükkide müügile spetsialiseerunud turud) tavapäraselt müüakse.

Tegemist on terve tapetud linnuga, millel on teatavad siseelundid alles jäetud või eemaldatud ning millest saadud jaotustükid või rups on kantud 2000. aastal registreeritud spetsifikaati (toored või töödeldud tooted).

Terve part (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümp turustatakse jahutatult, külmutatult või sügavkülmutatult.

Sisikonnast ja rupsist võib KGT-ga tähistatult müüa üksnes maksa, südant ja pugu.

Tootjate rühm on otsustanud alles jätta registreeritud KGT spetsifikaadis esitatud liha jaotustükkide ja rupsi loetelu. Nimetatud loetelu on kooskõlas traditsiooniliselt Prantsusmaa edelaosas turustatud nuumparditoodete ajaloolise tausta ja mainega. Rühm ei soovinud hõlmata KGT-ga jaotustükke, mida traditsiooniliselt ei tarvitatud.

| 2. | Lisatakse võimalus müüa kõiki tooteid, v.a terve part (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümp, väiksemateks tükkideks tükeldatuna.
  Seega saab lõpptarbijale tooteid müüa portsjonitena.
  Lisaks täpsustati koonddokumendis, et tooteid võib turustada ka konservidena, poolkonservidena, külmutatult või sügavkülmutatult. Tegemist on ühe punktiga kehtivas spetsifikaadis. |
| --- | --- |

2.

Lisatakse võimalus müüa kõiki tooteid, v.a terve part (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümp, väiksemateks tükkideks tükeldatuna.

Seega saab lõpptarbijale tooteid müüa portsjonitena.

Lisaks täpsustati koonddokumendis, et tooteid võib turustada ka konservidena, poolkonservidena, külmutatult või sügavkülmutatult. Tegemist on ühe punktiga kehtivas spetsifikaadis.

| 3. | Lisatakse maitsestatud toores foie gras.
  Eesmärk on turustada kuumtöötlemiseks ettevalmistatud toodet. Maitsestatud toores foie gras on KGT kohane toode enne selle lõpptöötlemisetappi. Toore toote maitsestamine ei erine maitsestamisest töötlemisetapis: „sool, nitritsool, suhkur, vürtsid ja maitsetaimed, kange alkohol, liköörveinid, veinid, trühvlid (Tuber melanosporum), askorbiinhape või naatriumaskorbaat. Maitseained võivad moodustada kuni 4 % valmistise kaalust, kusjuures suhkrut võib lisada kuni 2 grammi valmistise iga kilogrammi kohta.” |
| --- | --- |

3.

Lisatakse maitsestatud toores foie gras.

Eesmärk on turustada kuumtöötlemiseks ettevalmistatud toodet. Maitsestatud toores foie gras on KGT kohane toode enne selle lõpptöötlemisetappi. Toore toote maitsestamine ei erine maitsestamisest töötlemisetapis: „sool, nitritsool, suhkur, vürtsid ja maitsetaimed, kange alkohol, liköörveinid, veinid, trühvlid (Tuber melanosporum), askorbiinhape või naatriumaskorbaat. Maitseained võivad moodustada kuni 4 % valmistise kaalust, kusjuures suhkrut võib lisada kuni 2 grammi valmistise iga kilogrammi kohta.”

| 4. | Lisatakse võimalus turustada toorest veenideta foie gras’d. |
| --- | --- |

4.

Lisatakse võimalus turustada toorest veenideta foie gras’d.

| 5. | Rinnaliha trimmimise määratlus. |
| --- | --- |

5.

Rinnaliha trimmimise määratlus.

| 6. | Seoses kuivatatud ja suitsutatud rinnalihaga lisati spetsifikaati ja koonddokumenti üks täpsustus: tegelikult kuivatatakse kogu rinnaliha ja lisaks võib seda ka suitsutada. |
| --- | --- |

6.

Seoses kuivatatud ja suitsutatud rinnalihaga lisati spetsifikaati ja koonddokumenti üks täpsustus: tegelikult kuivatatakse kogu rinnaliha ja lisaks võib seda ka suitsutada.

3.2.   Päritolutõend

Tabelid ajakohastati vastavalt punktis „Tootmismeetod” tehtud muudatustele ja kehtivatele õigusaktidele. Täpsustati teatavate dokumentide sisu.

Lisati kohustus, mille kohaselt peab igas tootmiskohas olema raamatupidamisregister (vt komisjoni määrus (EÜ) nr 1898/2006 (3) artikli 6 lõige 2).

Määratleti partiide mõiste.

3.3.   Tootmismeetod

Võttes arvesse muudatusi KGT spetsifikaate käsitlevates riiklikes ja ELi õigusaktides, tehti selles osas arvukaid vormilisi ja sisulisi muudatusi.

Tehti järgmised muudatused.

1.   Haudumine

Haudumisega seotud nõuded võeti üle, et täpsustada spetsifikaadi selles osas, et tegemist on Cairina moschata tõugu (muskuspardid) isaspartide või tõugude Cairina moschata ja Anas Platyrhinchos (sinikaelpart) (isane muskuspart ja emane sinikaelpart) ristandite ehk mullarditega. See ei ole muudatus, vaid spetsifikaadis juba olemas oleva sätte ümberpaigutamine.

Täpsustati, et ristandite jaoks tuleb aretuslinnud valida vastavalt Prantsusmaa linnu- ja kalakasvatajate ühingu (Syndicat des Sélectionneurs Avicoles et Aquacoles Français (SYSAAF)) kehtestatud võrdlusalusele.

2.   Kasvatamine

| — | Spetsifikaati muudeti, et lubada pardipoegade transporti määratletud geograafilise piirkonna ühest põllumajandusettevõttest teise (enne või pärast 42-päevaseks saamist). Sellega võetakse arvesse tootmisprotsessi korraldamist ja põllumajandusettevõtjate praegust tegevuspraktikat. See kasvatustava ei hõlma ühepäevaseid pardipoegi, vaid veidi vanemaid noorlinde. |
| --- | --- |

—

Spetsifikaati muudeti, et lubada pardipoegade transporti määratletud geograafilise piirkonna ühest põllumajandusettevõttest teise (enne või pärast 42-päevaseks saamist). Sellega võetakse arvesse tootmisprotsessi korraldamist ja põllumajandusettevõtjate praegust tegevuspraktikat. See kasvatustava ei hõlma ühepäevaseid pardipoegi, vaid veidi vanemaid noorlinde.

| — | Jäeti välja ruumide ja jalutusalade loomkoormuse eristamine kogu kasvatusajal samades ruumides peetavate lindude ja ümberpaigutatavate lindude puhul. Selle asemel võetakse ruumi loomkoormuse puhul arvesse lindude vanust. |
| --- | --- |

—

Jäeti välja ruumide ja jalutusalade loomkoormuse eristamine kogu kasvatusajal samades ruumides peetavate lindude ja ümberpaigutatavate lindude puhul. Selle asemel võetakse ruumi loomkoormuse puhul arvesse lindude vanust.

| — | Jalutusala jaotatud kasutamise mõiste võeti kasutusele nimetatud jalutusalade kvaliteedi paremaks haldamiseks, et vähendada muda teket, mis võib avaldada kahjulikku mõju lindude arengule (nt lonkamine). Jaotatud jalutusala ei tohi olla väiksem kui pool loomkoormuse normiga ettenähtud pindalast. Jalutusalade jaotamist võib kombineerida jalutusalade rotatsiooniga, mille korral lubatakse samadel põhjustel kasutada teist jalutusala. Need muudatused on seotud jalutusala puhkeajaga, mis jääb kahe linnurühma vahele (12 nädalat), ja selle asendamisega jalutusala kumuleerunud puhkeajaga, mis on 168 päeva kalendriaastas. |
| --- | --- |

—

Jalutusala jaotatud kasutamise mõiste võeti kasutusele nimetatud jalutusalade kvaliteedi paremaks haldamiseks, et vähendada muda teket, mis võib avaldada kahjulikku mõju lindude arengule (nt lonkamine). Jaotatud jalutusala ei tohi olla väiksem kui pool loomkoormuse normiga ettenähtud pindalast. Jalutusalade jaotamist võib kombineerida jalutusalade rotatsiooniga, mille korral lubatakse samadel põhjustel kasutada teist jalutusala. Need muudatused on seotud jalutusala puhkeajaga, mis jääb kahe linnurühma vahele (12 nädalat), ja selle asendamisega jalutusala kumuleerunud puhkeajaga, mis on 168 päeva kalendriaastas.

3.   Söödaratsiooni koostamine

Määrati kindlaks lindudele enne 42-päevaseks saamist jagatava sööda ratsioon ja piirati alates 43. elupäevast jagatavate teraviljatoodete osakaalu.

Toitaineklassid määratleti vastavalt kehtivates liidu õigusaktides sätestatud terminoloogiale (komisjoni 16. jaanuari 2013. aasta määruse (EL) nr 68/2013 söödamaterjalide kataloogi kohta EMPs).

4.   Sundsöötmine

Lisati mitu punkti.

| — | Sundsöötmisele minevate lindude miinimumkaal (lisaks keskmisele kaalule). |
| --- | --- |

—

Sundsöötmisele minevate lindude miinimumkaal (lisaks keskmisele kaalule).

| — | Pidev sundsöötmine põllumajandusettevõttes: st eri vanuses partide samaaegne sundsöötmine. |
| --- | --- |

—

Pidev sundsöötmine põllumajandusettevõttes: st eri vanuses partide samaaegne sundsöötmine.

| — | Sundsöötmisega seotud sanitaarnõuded (puhastamine, desinfitseerimine, kasvanduse sanitaarsetel eesmärkidel tühjana hoidmine). |
| --- | --- |

—

Sundsöötmisega seotud sanitaarnõuded (puhastamine, desinfitseerimine, kasvanduse sanitaarsetel eesmärkidel tühjana hoidmine).

| — | Sundsöötmise aega lühendati 12 päevalt minimaalselt 10 päevale ja 24 söödakorralt minimaalselt 20 söödakorrale. Mitmesugused teadus- ja tehnikaalased uuendused võimaldavad seda teha, ilma et see mõjutaks maksa kaalu. Võttes arvesse sulamismäära, on kvaliteedialane eesmärk saavutada maksa kaaluks ligikaudu 550 g. See kaal saavutatakse (või isegi ületatakse) praegusel ajal 10–12 päevaga. Seepärast on soovitatav lühendada sundsöötmise kestust, et anda põllumajandusettevõtjatele võimalus hallata maksa kasvu. Muudeti üksnes sundsöötmise kestust, kasvatamisperiood jäi samaks ja maksa miinimumkaal on jätkuvalt 350 g. |
| --- | --- |

—

Sundsöötmise aega lühendati 12 päevalt minimaalselt 10 päevale ja 24 söödakorralt minimaalselt 20 söödakorrale. Mitmesugused teadus- ja tehnikaalased uuendused võimaldavad seda teha, ilma et see mõjutaks maksa kaalu. Võttes arvesse sulamismäära, on kvaliteedialane eesmärk saavutada maksa kaaluks ligikaudu 550 g. See kaal saavutatakse (või isegi ületatakse) praegusel ajal 10–12 päevaga. Seepärast on soovitatav lühendada sundsöötmise kestust, et anda põllumajandusettevõtjatele võimalus hallata maksa kasvu. Muudeti üksnes sundsöötmise kestust, kasvatamisperiood jäi samaks ja maksa miinimumkaal on jätkuvalt 350 g.

| — | Täpsustati sundsöötmisel kasutatava maisi omadusi; tegemist on tervete maisiterade ja/või jahvatatud maisiga (meski). |
| --- | --- |

—

Täpsustati sundsöötmisel kasutatava maisi omadusi; tegemist on tervete maisiterade ja/või jahvatatud maisiga (meski).

5.   Tapmine

Kehtestati minimaalne tapavanus mullarditele (91 päeva) ja muskuspartidele (92 päeva). Täpsustus vastab minimaalse kasvatusperioodi (81 või 82 päeva) ja sundsöötmise minimaalse kestuse (10 päeva) summale.

6.   Rümpasid käsitlevad sätted

| — | Täiendati sisikonna eemaldamise etappi, täpsustamaks, et selle käigus eemaldatakse sapipõis ja seda tehakse soojalt või külmalt. Samuti määratleti veenide eemaldamine. |
| --- | --- |

—

Täiendati sisikonna eemaldamise etappi, täpsustamaks, et selle käigus eemaldatakse sapipõis ja seda tehakse soojalt või külmalt. Samuti määratleti veenide eemaldamine.

| — | Ühtlasi nimetati maksade ja rümpade jahutamist. |
| --- | --- |

—

Ühtlasi nimetati maksade ja rümpade jahutamist.

| — | Ajavahemik sisikonna eemaldamise ja tükeldamise (24 tundi) ning tapmise ja külmutamise või sügavkülmutamise (48 tundi) vahel jäeti välja. Selle asemel kehtestati iga põllumajandusettevõtja jaoks spetsiifilised hügieenieeskirjad. |
| --- | --- |

—

Ajavahemik sisikonna eemaldamise ja tükeldamise (24 tundi) ning tapmise ja külmutamise või sügavkülmutamise (48 tundi) vahel jäeti välja. Selle asemel kehtestati iga põllumajandusettevõtja jaoks spetsiifilised hügieenieeskirjad.

7.   
  Foie gras maitsestamine

Määratleti toore foie gras maitsestamine. Maitseained võivad moodustada kuni 4 % valmistise kaalust.

8.   
  Foie gras töötlemine

| — | Täpsustati töötlemiseks ette nähtud toore foie gras esitusviis. See võib olla terve, veenideta, viilutatud või maitsestatud. |
| --- | --- |

—

Täpsustati töötlemiseks ette nähtud toore foie gras esitusviis. See võib olla terve, veenideta, viilutatud või maitsestatud.

| — | Määratleti kolm säilitusviisi: jahutamine, külmutamine või sügavkülmutamine. Kehtestati külmutatud või sügavkülmutatud maksa tootmistingimused. |
| --- | --- |

—

Määratleti kolm säilitusviisi: jahutamine, külmutamine või sügavkülmutamine. Kehtestati külmutatud või sügavkülmutatud maksa tootmistingimused.

| — | Sarnaselt toorele foie gras’le, mida turustatakse maitsestatult, määratleti töötlemiseks ette nähtud foie gras maitsestamine ja otsustati, et maitseained võivad moodustada kuni 4 % valmistise kaalust. |
| --- | --- |

—

Sarnaselt toorele foie gras’le, mida turustatakse maitsestatult, määratleti töötlemiseks ette nähtud foie gras maitsestamine ja otsustati, et maitseained võivad moodustada kuni 4 % valmistise kaalust.

| — | Foie gras kuumtöötlemist rätikus, mida samastati varem pošeerimisega, selgitati, lisades kasutatavat puljongit käsitlevad sätted, kuna tegemist on traditsioonilise valmistusviisiga. |
| --- | --- |

—

Foie gras kuumtöötlemist rätikus, mida samastati varem pošeerimisega, selgitati, lisades kasutatavat puljongit käsitlevad sätted, kuna tegemist on traditsioonilise valmistusviisiga.

| — | Täpsustati selliste toodete määratlusi nagu „foie gras entier” (terve foie gras) ja „foie gras”: võimalus kasutada kuni 250 g pakendis ainult üht sagarat, katteželee koostis, trühvli miinimumkogus tootes, et oleks lubatud mainida seda koostisosa müüginimetuses. |
| --- | --- |

—

Täpsustati selliste toodete määratlusi nagu „foie gras entier” (terve foie gras) ja „foie gras”: võimalus kasutada kuni 250 g pakendis ainult üht sagarat, katteželee koostis, trühvli miinimumkogus tootes, et oleks lubatud mainida seda koostisosa müüginimetuses.

| — | Selgesõnaliselt nähti ette võimalus kasutada KGT-ga hõlmatud, juba töödeldud ja küpsetatud foie gras’d plokina turustatavas foie gras’s, kus selle osakaal kogumassist võib olla kuni 10 %. |
| --- | --- |

—

Selgesõnaliselt nähti ette võimalus kasutada KGT-ga hõlmatud, juba töödeldud ja küpsetatud foie gras’d plokina turustatavas foie gras’s, kus selle osakaal kogumassist võib olla kuni 10 %.

| — | Selleks et oleks võimalik esitada märgistusel tükikeste olemasolu, katteželee koostist ja trühvli miinimumkogust, täpsustati vajalikke tingimusi. |
| --- | --- |

—

Selleks et oleks võimalik esitada märgistusel tükikeste olemasolu, katteželee koostist ja trühvli miinimumkogust, täpsustati vajalikke tingimusi.

9.   Liha töötlemine

Keelati soolvee kasutamine töödeldud liha soolamisel.

| — | Kuivatatud suitsutatud rinnaliha puhul:






  — | täpsustati kuivatamisprotsessi; |
| --- | --- | --- |

—

Kuivatatud suitsutatud rinnaliha puhul:

—

täpsustati kuivatamisprotsessi;

| — | keelati lõhnaainete kasutamine; |
| --- | --- |

—

keelati lõhnaainete kasutamine;

| — | suitsutamisel keelati selliste menetluste kasutamine nagu vedelsuitsuga pritsimine, sellesse kastmine või sellega pihustamine; |
| --- | --- |

—

suitsutamisel keelati selliste menetluste kasutamine nagu vedelsuitsuga pritsimine, sellesse kastmine või sellega pihustamine;

| — | võeti kasutusele koostisainete loetelu (positiivne loetelu). |
| --- | --- |

—

võeti kasutusele koostisainete loetelu (positiivne loetelu).

| — | Confit-meetodil valmistatud toodete puhul:






  — | täpsustati, et sellistesse pakenditesse pakendatud confit-tooted, mida ei stabiliseerita termiliselt, tuleb läbi küpsetada; |
| --- | --- | --- |

—

Confit-meetodil valmistatud toodete puhul:

—

täpsustati, et sellistesse pakenditesse pakendatud confit-tooted, mida ei stabiliseerita termiliselt, tuleb läbi küpsetada;

| — | termilist stabiliseerimist kasutatakse üksnes selliste pakendite puhul, kus see on tehniliselt võimalik; |
| --- | --- |

—

termilist stabiliseerimist kasutatakse üksnes selliste pakendite puhul, kus see on tehniliselt võimalik;

| — | selgitati confit-toodete müüginimetuste kasutamise eeskirju vastavalt pakendis sisalduvatele tükkidele. |
| --- | --- |

—

selgitati confit-toodete müüginimetuste kasutamise eeskirju vastavalt pakendis sisalduvatele tükkidele.

3.4.   Märgistus

Võttes arvesse muudatusi riiklikes õigusaktides, ei ole enam kohustuslik esitada KGT-ga hõlmatud toodete märgistusel kontrolliasutuste nime. Seega otsustas tootjate rühm selle kohustuse spetsifikaadist välja jätta.

Märgistust käsitlevad sätted vaadati läbi, et kohandada need registreeritud nimetusega.

Kasutusele võeti märgistuse ühiselemendid ja eeskirjad, mis käsitlevad toote müüginimetuses sisalduva geograafilise nimetuse tähtede suurust.

Märgistuse ühiselemendid on määratletud normidega, mille tootjate rühm on teinud kättesaadavaks kõigile ettevõtjatele.

3.5.   Riiklikud nõuded

Seoses riiklike õigusaktide ja eeskirjade arenguga esitatakse punkt „Riiklikud nõuded” tabelina, milles on loetletud peamised kontrollimist vajavad üksikasjad ja nende hindamismeetod.

3.6.   Muu

Taotlejate rühma ja kontrolliasutuste andmed

Taotlejate rühma andmeid on ajakohastatud ja lisatud on kontrolliasutuste andmed.

Toote liik

Toote klassi pealkirja on ajakohastatud kehtivates liidu õigusaktides sisalduva terminoloogia kohaselt. See muudatus on üle viidud punkti „Toote kirjeldus”.

Geograafiline piirkond

KGT geograafilise piirkonna piire ei ole muudetud. Seevastu on muudetud piirkonna esitusviisi: kantonite loetelu on asendatud vastavate kommuunide loeteluga.

Erieeskirjad pakendamise kohta

Täpsustati, et kõik tootmisetapid alates kasvatamisest kuni pakendamiseni peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Kohustus pakendada määratletud piirkonnas on selgesõnaliselt esitatud spetsifikaadi punktis „Geograafiline piirkond”.

See kohustus oli juba kaudselt esitatud kehtiva spetsifikaadi järgmistes punktides:

| — | lk 34: „les viandes confites sont conditionnées dans le contenu final” (confit-meetodil valmistatud lihatooted pakendatakse lõpp-pakendisse); |
| --- | --- |

—

lk 34: „les viandes confites sont conditionnées dans le contenu final” (confit-meetodil valmistatud lihatooted pakendatakse lõpp-pakendisse);

| — | lk-d 32 ja 34: nähakse ette rinnaliha ja foie gras pakendamine vaakumpakendisse; |
| --- | --- |

—

lk-d 32 ja 34: nähakse ette rinnaliha ja foie gras pakendamine vaakumpakendisse;

| — | lk 32: foie gras’st valmistatud toodete termiline lõpptöötlus leiab aset pärast pakendamist. |
| --- | --- |

—

lk 32: foie gras’st valmistatud toodete termiline lõpptöötlus leiab aset pärast pakendamist.

Pakendamine geograafilises piirkonnas võimaldab säilitada toodete omadusi.

Pardiliha ja -rups on õrnad tooted, mis õhu käes kergesti oksüdeeruvad. Pakendamine geograafilises piirkonnas lühendab tootmise ja pakendamise vahele jäävat aega ning aitab seega ära hoida toodete kvaliteedi halvenemist.

Töödeldud foie gras ja confit-meetodil valmistatud toodete puhul on pakendamine valmistamisprotsessi lahutamatu osa, kuna nimetatud tooteid kuumutatakse pärast pakendamist stabiliseerimise eesmärgil.

Pakendamine geograafilises piirkonnas hõlbustab toodete jälgitavust ja kontrolli.

Sõnastusega seotud muudatused, eelkõige punktis „Seos geograafilise piirkonnaga”

Kõnealuse punkti sõnastust on muudetud, et näidata lisatud uute toodete seost geograafilise piirkonnaga ja vastata kehtivatele sõnastusalastele nõuetele.

See punkt koosneb kolmest alapunktist, mida muudeti järgmiselt.

| 1. | Punkt „Geograafilise piirkonna eripära” kirjutati ümber ja seda uuendati, et:






  — | paremini määratleda geograafilist piirkonda, mille piirid on esitatud lähtuvalt seda ümbritsevatest geograafilistest või haldusüksustest; |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt „Geograafilise piirkonna eripära” kirjutati ümber ja seda uuendati, et:

—

paremini määratleda geograafilist piirkonda, mille piirid on esitatud lähtuvalt seda ümbritsevatest geograafilistest või haldusüksustest;

| — | täpsemalt kirjeldada geograafilist piirkonda iseloomustavaid looduslikke tegureid, st kliimatingimusi, maastikku ja valdavat maisikasvatust. Mulla omadused jäeti välja, kuna maisiviljeluse levik tuleneb peamiselt geograafilise piirkonna kliimatingimustest. Alapunktile lisati täpsed arvnäitajad; |
| --- | --- |

—

täpsemalt kirjeldada geograafilist piirkonda iseloomustavaid looduslikke tegureid, st kliimatingimusi, maastikku ja valdavat maisikasvatust. Mulla omadused jäeti välja, kuna maisiviljeluse levik tuleneb peamiselt geograafilise piirkonna kliimatingimustest. Alapunktile lisati täpsed arvnäitajad;

| — | kirjeldada üksikasjalikumalt inimtegureid, mis kajastavad Prantsusmaa edelaosa linnukasvatuse traditsioonilisi omadusi alates keskajast ning toote „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” turustamise arengut. |
| --- | --- |

—

kirjeldada üksikasjalikumalt inimtegureid, mis kajastavad Prantsusmaa edelaosa linnukasvatuse traditsioonilisi omadusi alates keskajast ning toote „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” turustamise arengut.

| 2. | Kõikide KGT-ga hõlmatud toodete eripära täpsustati punktis „Toote eripära”. Eelkõige kirjeldati tooteid, mis lisati muutmistaotluse raames (terve part (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümp). |
| --- | --- |

2.

Kõikide KGT-ga hõlmatud toodete eripära täpsustati punktis „Toote eripära”. Eelkõige kirjeldati tooteid, mis lisati muutmistaotluse raames (terve part (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümp).

| 3. | Punkt „Põhjuslik seos” kirjutati ümber, et see põhineks peaasjalikult toote mainel, mida tõendatakse täpsemate elementide abil. |
| --- | --- |

3.

Punkt „Põhjuslik seos” kirjutati ümber, et see põhineks peaasjalikult toote mainel, mida tõendatakse täpsemate elementide abil.

Traditsioonilised elemendid, st maisi külvamine ja kasvatamine nimetatud piirkonnas, nuumpartide kasvatamisel põhinev talumajandus ja eriline säilitamistehnoloogia on alles jäetud, kuid neid on ümber paigutatud ja täpsustatud.

Põhjuslik seos põhineb seega järgmistel elementidel:

| — | geograafilises piirkonnas on maisiviljeluseks sobivad tingimused; |
| --- | --- |

—

geograafilises piirkonnas on maisiviljeluseks sobivad tingimused;

| — | maisiviljelusega tehti piirkonnas algust XVI sajandil ning sellest sai kiiresti kõigi lindude ja eelkõige partide peamine sööt; |
| --- | --- |

—

maisiviljelusega tehti piirkonnas algust XVI sajandil ning sellest sai kiiresti kõigi lindude ja eelkõige partide peamine sööt;

| — | selle teravilja levik võimaldas linnukasvatajatel keskenduda nuumpartide kasvatamisele ja töötada välja oskusteave spetsiifiliseks linnukasvatuseks, mis põhineb partide järkjärgulisel sundnuumamisel (sundsöötmine); |
| --- | --- |

—

selle teravilja levik võimaldas linnukasvatajatel keskenduda nuumpartide kasvatamisele ja töötada välja oskusteave spetsiifiliseks linnukasvatuseks, mis põhineb partide järkjärgulisel sundnuumamisel (sundsöötmine);

| — | nuumpartide eripära (suure rasvasisaldusega liha ja hästi arenenud lihased) tuleneb kõnealusest kasvatusmeetodist; |
| --- | --- |

—

nuumpartide eripära (suure rasvasisaldusega liha ja hästi arenenud lihased) tuleneb kõnealusest kasvatusmeetodist;

| — | nimetatud kasvatusmeetod käib käsikäes originaalsete säilitamistehnikatega (confit-meetod ja konservide steriliseerimine); |
| --- | --- |

—

nimetatud kasvatusmeetod käib käsikäes originaalsete säilitamistehnikatega (confit-meetod ja konservide steriliseerimine);

| — | need säilitamistehnikad on võimaldanud spetsialiseerunud ettevõtetel nimetatud tooteid laialdasemalt turustada; |
| --- | --- |

—

need säilitamistehnikad on võimaldanud spetsialiseerunud ettevõtetel nimetatud tooteid laialdasemalt turustada;

| — | selliste ettevõtete turuletulek on aidanud kaasa toote „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” maine kujundamisele nii päritolupiirkonnas kui ka üleriigilisel ja rahvusvahelisel areenil. |
| --- | --- |

—

selliste ettevõtete turuletulek on aidanud kaasa toote „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” maine kujundamisele nii päritolupiirkonnas kui ka üleriigilisel ja rahvusvahelisel areenil.

Paljudes kohtades muudeti sõnastust (ümbersõnastamine, täpsustused, lõikude ümbertõstmine, üleliigsete lõikude väljajätmine).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (4)

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

EÜ nr: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.1 Värske liha (ja rups)

Klass 1.2 Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Pardid „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” on isased muskuspardid või isased mullardid.

Parte „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” kasvatatakse vabas õhus ja seejärel sundsöödetakse neid 81 päeva (mullardid) ja 82 päeva (muskuspardid) vanusest alates.

Nimetatud parte sundsöödetakse vähemalt 10 päeva ja 20 söötmiskorra vältel.

Seejärel linnud tapetakse ning vajaduse korral tükeldatakse ja töödeldakse.

Partide „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” nahk ja rasv on määrdunudvalge kuni kollase värvusega.

Partidest „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” valmistatakse järgmisi tooteid.

| — | Värske liha ja rups: terve part (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümp, foie gras (rasvamaks), rinnaliha, koivad, fileelõiked, süda, pooltiivad, pugu.
  Terve, maksaga part on terve tapetud lind, kes on kitkutud, kuid siseelundid on eemaldamata.
  Terve, ilma maksata part on terve tapetud lind, kes on kitkutud, kuid siseelundid, v.a maks, on eemaldamata.
  Rümp, millest on eemaldatud siseelundid, on terve tapetud lind, kes on kitkutud ja kellelt on eemaldatud kõik siseelundid.
  Toores foie gras on pehme, ühtlast värvi ja vigastusteta. See kaalub vähemalt 350 g ja seda võidakse turustada maitsestatuna.
  Rinnaliha on filee, mis on eraldatud rinnakust (see ei hõlma lihast, millest saadakse fileelõikeid). Rinnaliha tükk kaalub vähemalt 300 g ja seda turustatakse koos naha ja nahaaluse rasvaga. Rasvasisaldus (rasv + nahk/kogumass) jääb vahemikku 25–45 %. Rinnaliha tükid kitkutakse ja trimmitakse hoolikalt. Lõiked peavad olema korrapärased ja ringikujulised ning jätma lihaküljel nähtavale väikese koguse rasva.
  Koivad hõlmavad kõiki lihatükke, nahka ja rasva, mis ümbritsevad reieluud, sääreluud ja pindluud. Kaks lõiget tuleb teha liigeste juurest. Nendel ei tohi olla verevalumeid ega kriimustusi. Koivad kitkutakse ja trimmitakse hoolikalt ja suletüükad eemaldatakse nõuetekohaselt.
  Fileelõiked saadakse rümba külge kinnitunud rinnalihase sisemisest osast. Neil ei tohi olla verevalumeid ja neid turustatakse tervena.
  Südant turustatakse tervena, vigastusteta ja ilma aordita.
  Pooltiib koosneb esimesest tiivalülist. See on nõuetekohaselt trimmitud, ilma murdude, luukildude ja verevalumiteta.
  Pugu on pardi söödav teine magu, mis kujutab endast paksust lihasest koosnevat seedeelundit. Selle sisemine kiht ja väline rasv peavad olema nõuetekohaselt eemaldatud ja see ei tohi sisaldada söögitoru tükke.
  Tooteid võib tarbijatele turustada jahutatult, külmutatult või sügavkülmutatult.
  Neid võib turustada tükeldatult, välja arvatud terve part ja rümp. |
| --- | --- |

—

Värske liha ja rups: terve part (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümp, foie gras (rasvamaks), rinnaliha, koivad, fileelõiked, süda, pooltiivad, pugu.

foie gras

Terve, maksaga part on terve tapetud lind, kes on kitkutud, kuid siseelundid on eemaldamata.

Terve, ilma maksata part on terve tapetud lind, kes on kitkutud, kuid siseelundid, v.a maks, on eemaldamata.

Rümp, millest on eemaldatud siseelundid, on terve tapetud lind, kes on kitkutud ja kellelt on eemaldatud kõik siseelundid.

Toores foie gras on pehme, ühtlast värvi ja vigastusteta. See kaalub vähemalt 350 g ja seda võidakse turustada maitsestatuna.

foie gras

Rinnaliha on filee, mis on eraldatud rinnakust (see ei hõlma lihast, millest saadakse fileelõikeid). Rinnaliha tükk kaalub vähemalt 300 g ja seda turustatakse koos naha ja nahaaluse rasvaga. Rasvasisaldus (rasv + nahk/kogumass) jääb vahemikku 25–45 %. Rinnaliha tükid kitkutakse ja trimmitakse hoolikalt. Lõiked peavad olema korrapärased ja ringikujulised ning jätma lihaküljel nähtavale väikese koguse rasva.

Koivad hõlmavad kõiki lihatükke, nahka ja rasva, mis ümbritsevad reieluud, sääreluud ja pindluud. Kaks lõiget tuleb teha liigeste juurest. Nendel ei tohi olla verevalumeid ega kriimustusi. Koivad kitkutakse ja trimmitakse hoolikalt ja suletüükad eemaldatakse nõuetekohaselt.

Fileelõiked saadakse rümba külge kinnitunud rinnalihase sisemisest osast. Neil ei tohi olla verevalumeid ja neid turustatakse tervena.

Südant turustatakse tervena, vigastusteta ja ilma aordita.

Pooltiib koosneb esimesest tiivalülist. See on nõuetekohaselt trimmitud, ilma murdude, luukildude ja verevalumiteta.

Pugu on pardi söödav teine magu, mis kujutab endast paksust lihasest koosnevat seedeelundit. Selle sisemine kiht ja väline rasv peavad olema nõuetekohaselt eemaldatud ja see ei tohi sisaldada söögitoru tükke.

Tooteid võib tarbijatele turustada jahutatult, külmutatult või sügavkülmutatult.

Neid võib turustada tükeldatult, välja arvatud terve part ja rümp.

| — | Lihatooted: terve foie gras, foie gras, foie gras plokina (tükikestega või ilma), kuivatatud rinnaliha (või kuivatatud ja suitsutatud), confit-meetodil valmistatud tooted (tiivad, koivad, rinnaliha, pooltiivad, pugud).
  Terve foie gras on toode, mis koosneb ühest tervest rasvamaksast või rasvamaksa ühest või mitmest sagarast ja maitseainetest.

  Foie gras on toode, mis koosneb rasvamaksa sagarate tükikestest (ühe rasvamaksa sagara tüki kaal valmistootes peab olema vähemalt 20 g) ja maitseainetest.

  Foie gras plokina (tükikestega või ilma) on toode, mis koosneb töödeldud rasvamaksast ja maitseainetest, millele võib lisada rasvamaksa tükikesi.
  Kuivatatud rinnaliha (või kuivatatud ja suitsutatud) valmistatakse rinnalihast, mida on soolatud kuivsoolaga ja kuivatatud (või kuivatatud ja suitsutatud) ja millele võib olla lisatud muid koostisosi.

  Confit-meetodil valmistatud tooted saadakse kuivsoolaga soolatud pardiliha tükkide keetmisel üksnes pardirasvas. Selleks võib kasutada ainult koibi, tiibu (rinnaliha koos tiiva õlaosaga), rinnaliha, pooltiibu ja pugu.
  Nimetatud tooteid võib tarbijatele turustada konservidena, poolkonservidena (või poolkuivatatult), külmutatult või sügavkülmutatult. Neid võib turustada väiksemate tükkidena. |
| --- | --- |

—

Lihatooted: terve foie gras, foie gras, foie gras plokina (tükikestega või ilma), kuivatatud rinnaliha (või kuivatatud ja suitsutatud), confit-meetodil valmistatud tooted (tiivad, koivad, rinnaliha, pooltiivad, pugud).

foie gras

foie gras

foie gras

confit

Terve foie gras on toode, mis koosneb ühest tervest rasvamaksast või rasvamaksa ühest või mitmest sagarast ja maitseainetest.

foie gras

Foie gras on toode, mis koosneb rasvamaksa sagarate tükikestest (ühe rasvamaksa sagara tüki kaal valmistootes peab olema vähemalt 20 g) ja maitseainetest.

Foie gras

Foie gras plokina (tükikestega või ilma) on toode, mis koosneb töödeldud rasvamaksast ja maitseainetest, millele võib lisada rasvamaksa tükikesi.

Foie gras

Kuivatatud rinnaliha (või kuivatatud ja suitsutatud) valmistatakse rinnalihast, mida on soolatud kuivsoolaga ja kuivatatud (või kuivatatud ja suitsutatud) ja millele võib olla lisatud muid koostisosi.

Confit-meetodil valmistatud tooted saadakse kuivsoolaga soolatud pardiliha tükkide keetmisel üksnes pardirasvas. Selleks võib kasutada ainult koibi, tiibu (rinnaliha koos tiiva õlaosaga), rinnaliha, pooltiibu ja pugu.

Confit

Nimetatud tooteid võib tarbijatele turustada konservidena, poolkonservidena (või poolkuivatatult), külmutatult või sügavkülmutatult. Neid võib turustada väiksemate tükkidena.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Rasvamaksast valmistatud toodete (terve foie gras, foie gras, foie gras plokina tükikestega või ilma) tooraineks peab olema KGT-ga rasvamaks.

foie gras

foie gras

foie gras

Kuivatatud (või kuivatatud ja suitsutatud) rinnaliha tuleb valmistada KGT-ga rinnalihast.

Confit-meetodil valmistatud tooted saadakse KGT-ga lihatükkidest, mis on eelnevalt kuivsoolaga soolatud ja pardirasvas keedetud.

Confit

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Partide sööt koosneb kuni 42. päevani vähemalt 50 % ulatuses teraviljadest või neist saadud toodetest ja kaunviljade seemnetest. Seejärel koosneb sööt kuni sundsöötmiseni vähemalt 70 % ulatuses teraviljadest või neist saadud toodetest ja kaunviljade seemnetest, sisaldades vähemalt 15 % maisi ja kuni 40 % nisu.

Sundsööda ratsioon koosneb vähemalt 95 % ulatuses Prantsusmaa edelaosa (Sud-Ouest) geograafilises piirkonnas kasvavatud maisist. Parte sundsöödetakse tervete maisiterade või jahvatatud maisiga vähemalt 10 päeva ja 20 söödakorra vältel.

Selline tegutsemisviis põhineb traditsioonidel. Kuna mais on tuntud lindude nuumamiseks sobivate omaduste poolest, pandi maisi kasutuselevõtmise ja kasvatamisega Prantsusmaa edelaosas alus ka nuumlindude kasvatamisele.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Parte „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” kasvatatakse, sundsöödetakse, tapetakse ja, vajaduse korral, tükeldatakse ja töödeldakse geograafilises tootmispiirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Pakendamine geograafilises piirkonnas võimaldab säilitada toodete omadusi.

Pardiliha ja -rups on õrnad tooted, mis õhu käes kergesti oksüdeeruvad. Pakendamine geograafilises piirkonnas lühendab tootmise ja pakendamise vahele jäävat aega ning aitab seega ära hoida toodete kvaliteedi muutumist.

Töödeldud foie gras ja confit-meetodil valmistatud toodete puhul on pakendamine valmistamisprotsessi lahutamatu osa, kuna nimetatud tooteid kuumutatakse pärast pakendamist stabiliseerimise eesmärgil.

foie gras

confit

Pakendamine geograafilises piirkonnas hõlbustab toodete jälgitavust ja kontrolli.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Erieeskirjad märgistamise kohta

Turustatava toote märgistusel peab olema järgmine teave:

| — | nimetus „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”; |
| --- | --- |

—

nimetus „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”;

| — | toote määratlus, millele järgneb üks järgmistest geograafilistest nimedest: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord või Quercy. Sellisel juhul on lõpptoode valmistatud pardist, kes on kasvatatud, sundsöödetud, tapetud, tükeldatud, töödeldud ja pakendatud nimetatud tootmispiirkondades; |
| --- | --- |

—

toote määratlus, millele järgneb üks järgmistest geograafilistest nimedest: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord või Quercy. Sellisel juhul on lõpptoode valmistatud pardist, kes on kasvatatud, sundsöödetud, tapetud, tükeldatud, töödeldud ja pakendatud nimetatud tootmispiirkondades;

| — | märgistuse ühiselemendid, mis on sätestatud tootjate rühma kehtestatud kehtivate ühisnormidega ja tehtud kättesaadavaks kõigile ettevõtjatele. Märgistuse muutmisest tuleb teavitada kõiki ettevõtjaid, kontrolliasutust ja pädevaid kontrolliorganeid. |
| --- | --- |

—

märgistuse ühiselemendid, mis on sätestatud tootjate rühma kehtestatud kehtivate ühisnormidega ja tehtud kättesaadavaks kõigile ettevõtjatele. Märgistuse muutmisest tuleb teavitada kõiki ettevõtjaid, kontrolliasutust ja pädevaid kontrolliorganeid.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond koosneb järgmistest piirkondadest, departemangudest ja/või kantonitest:

AKVITAANIA (Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques),

MIDI-PYRÉNÉES (Lot, Tarn-et-Garonne, Gers, Hautes-Pyrénées, Haute-Garonne, Ariège, Tarn, Aveyron),

LIMOUSIN: Corrèze ja Haute-Vienne’i piirialal asuvad kantonid: Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche, Aude: kantonid: Castelnaudary-Sud ja Nord, Salles, Belpech, Fanjeaux

CHALOSSE koosneb järgmistest Landesi kantonitest: Pouillon, Montfort, Amou, Hagetmau, Saint-Sever.

GASCOGNE koosneb järgmistest departemangudest – Gers, Landes, Hautes-Pyrénées ja Saint-Gaudensi ringkonnast (Haute-Garonne).

GERS vastab Gersi haldusdepartemangule.

LANDES vastab Landesi haldusdepartemangule.

PERIGORD koosneb Dordogne’i departemangust ja Haute-Vienne’i piirialal asuvatest kantonitest (Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche), Corrèze’i piirialal asuvatest kantonitest (Lubersac, Juillac, Ayen, Larche, Brive-la-Gaillarde), Lot’ piirialal asuvatest kantonitest (Souillac, Payrac, Gourdon, Salviac, Cazals, Puy-l’Évêque) ja Lot-et-Garonne’i piirialal asuvatest kantonitest (Fumel, Monflanquin, Villereal, Castillonnes, Lauzun, Duras).

QUERCY koosneb Lot’ departemangust ja Tarni ning Garonne’i järgmistest kantonitest: Montaigu-de-Quercy, Bourg-de-Visa, Moissac, Lauzerte, Molières, Lafrançaise, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Caussade, Négrepelisse, Monclar-de-Quercy, Villebrumier, Caylus ja Saint-Antonin-Noble-Val.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

a)   Looduslikud tegurid

Looduslikud tegurid

Geograafiline piirkond vastab üldjoontes Akvitaania piirkonna geoloogilisele tervikule. Tegemist on mesosoikumis moodustunud tohutu settebasseiniga, mis katab suuremat osa Edela-Prantsusmaast. Läänes piirneb ala Atlandi ookeaniga, lõunas Pürenee mäeahelikuga, idas Keskmassiivi ja Castelnaudary linna vahel asuva joonega ning põhjas Poitou-Charentes’i piirkonna halduspiiriga.

Piirkonda iseloomustab haritavate tasandike ja küngaste vahelduvus ning pehme poolmereline kliima.

Temperatuur on suhteliselt kõrge ja suviti sajab palju. Sademete hulk on kõikjal piirkonnas keskmiselt üle 900 mm (allikas: Météo France ajavahemikul 1981–2010).

Tänu kliimatingimustele on piirkond olnud ajalooliselt sobiv maisi kasvatamiseks: „Teise teraviljana kasvatame peamiselt maisi, kuna see vajab vett alles veidi hiljem. Edelapiirkond on selle teravilja parim kasvatuspiirkond [...]. Maisil on üksnes seal [...] vajalikud temperatuuri- ja niiskustingimused” (DE LAVERGNE, M.L. (1860) Economie rurale de la France depuis 1789. Paris: Guillaumin et Cie et Librairie agricole de la maison rustique).

Economie rurale de la France depuis 1789.

ie

b)   Inimtegur

Inimtegur

Partide „Canard à foie gras du Sud-Ouest” traditsiooniline kasvatamine geograafilises piirkonnas

Edelapiirkonnas on alates keskajast leidunud peamiselt väikesi põllumajandusettevõtteid ja kasutatud loonusrenti. Nuumhanede ja -partide pidamine kodumajapidamistes on sellest ajast peale olnud edelapiirkonna põllumajandusettevõtetele iseloomulik.

Kodulindude kasvatamine on oluline tegur põllumajandustootja ja tema pere sissetuleku tagamisel. Lisaks põhineb kodulinnupidamine juba alates XVI sajandist maisikasvatusel, millega vahetati juba XVI sajandil, mil see edelapiirkonnas kasutusele võeti, välja harilik hirss ja vitshirss nii piirkonna loomade kui ka inimeste toidulaual.

Kuni VII sajandi lõpuni nuumavad pardid ise end maisiga, mida neil on hämaras ruumis piiramatus koguses. Sundsöötmise tehnoloogia väljatöötamine XVIII sajandi lõpus muudab loomade nuumamisviisi. Söötmine muutub intensiivsemaks ja kasutusele võetakse toores või keedetud mais jahu või klimpidena.

Partide „Canard à foie gras du Sud-Ouest” ja neist saadud toodete endisaegne turustamine

Lisaks tüüpilisele kasvatusmeetodile hakati XVII sajandil Edela-Prantsusmaa põllumajandusettevõtetes kasutama erilist säilitusmeetodit, nn confit-meetodit, mille käigus pardiliha tükke ja rupsi keedeti rasvas. Partidest „Canard à foie gras du Sud-Ouest” saadud toodete turustamine arenes märkimisväärselt XVIII sajandi lõpus, mil Nicolas Appert leiutas konservide steriliseerimise, mis hõlbustas pardilihast ja -rupsist valmistatud toodete (eelkõige foie gras ja confit-meetodil valmistatud tooted) turustamist konservidena ja võimaldas leida uusi turustusvõimalusi väljaspool Edela-Prantsusmaa piire.

confit

foie gras

confit

Alates XVIII sajandi lõpust arenes tervete või ilma sisikonnata nuumpartide müük nuumlinnuturgude (marchés au gras) raames, mis olid loodud üksnes nimetatud toodete müügiks ja mida korraldati sügise lõpu ja kevade alguse vahelisel ajal.

marchés au gras

Veel tänagi on need turud alles paljudes Edela-Prantsusmaa linnades, nagu Samatan (Gers), Seissan (Gers), Périgueux (Périgord), Mont de Marsan (Landes), Cahors (Quercy) või Monfort-en-Chalosse (Chalosse). Sellistel traditsioonilistel turgudel pakutakse tootjatele võimalust müüa otse terveid parte (maksaga või ilma), ilma sisikonnata rümpasid, lisaks ka kõiki partide jaotustükke ja rupsi, nagu toores rasvamaks (foie gras), pugud ja südamed.

foie gras

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Partide „Canard à foie gras du Sud-Ouest” eripära seisneb nende kõrges rasvasisalduses, mis tuleneb loomade järkjärgulisel nuumamisel põhinevast spetsiifilisest kasvatus- ja söötmisviisist.

Pärast pikka vabapidamisperioodi (vähemalt 81 päeva) nuumatakse parte „Canard à foie gras du Sud-Ouest” järk-järgult vähemalt 10 päeva vältel söödaga, mis koosneb vähemalt 95 % ulatuses maisist.

Sellise traditsioonilise tootmisetapi järel tapetud partide rümpade rasv ja nahk on määrdunudvalget kuni kollast värvi ning rasvasisaldus on kõikides jaotustükkides kõrge, mistõttu nt rinnaliha rasvasisaldus on 25–45 % ja tänu partide heale kehaehitusele on jaotustükid üpris rasked (nt rinnaliha tükkide miinimumkaal on 300 g ja rasvamaksal 350 g).

Lisaks hakkasid XVIII sajandil nuumlindudelt saadud foie gras’d hindama ka kokad, kes tegid selle tuntuks.

foie gras

Pardid „Canard à foie gras du Sud-Ouest” on juba väga ammu laialdaselt tuntud ja seda ka väljaspool nii Prantsusmaa edelaosa kui ka kogu Prantsusmaad.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Partide „Canard à foie gras du Sud-Ouest” seos päritolupiirkonnaga põhineb peaasjalikult nimetatud partide ja nendest saadud toodete mainel.

Maine on eelkõige seotud asjakohase piirkonna traditsiooniga kasutada partide nuumamiseks maisi.

Tänu sobivatele kliimatingimustele on maisi geograafilises piirkonnas kasvatatud juba alates XVI sajandist ja sellest on saanud peamine teravili eelkõige partide nuumamiseks. Paljudes teostes räägitakse selle söötmistava ja toote maine vahelisest seosest: „need kogu Euroopas tuntud pardimaksad on nii suurepärased üksnes tänu sellele teraviljale” (Parmentier, M. (1785) Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux. Bordeaux: Arnaud-Antoine Pallandre). Abt Rozier kirjutab sellest seosest oma põllumajandusülevaates aastal 1787: „iga liiki linnud [...] koguvad tublisti rasva ja nende liha omandab peene ja hõrgu maitse; parimad isendid pärinevad piirkondadest, kus seda teravilja laialdaselt kasvatatakse”.

Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux.

Maisiviljelus võimaldas tootjatel keskenduda nuumlindude kasvatamisele ja töötada välja oskusteave, mis põhineb nimetatud teraviljaga söötmisel ja järkjärgulisel nuumamisel. See oskusteave, mida seostatakse pikaajalise vabapidamisega, mis on võimalik tänu aastaringselt pehmele ja mõõdukale kliimale, võimaldab kasvatada hea kehaehitusega loomi, kelle liha rasvasisaldus on märkimisväärselt suur. Maisiga söötmine nuumamisetapis määrab kindlaks naha ja rasva värvi vastavalt kasutatud maisiliigile (valge või kollane mais).

Partide „Canard à foie gras du Sud-Ouest” ja neist saadud toodete maine kujunes välja tänu toodete kohalike ja algupäraste konserveerimismeetodite kasutamisele (confit-meetod ja konservide steriliseerimine), mis võimaldas turustada tooteid Prantsusmaa edelapiirkonnast väljaspool ja luua piirkondlikud ja riiklikud turustusvõrgustikud.

confit

Sellega seoses on foie gras mainet juba ammu tunnustatud paljudes teostes, nagu Aussy 1787. aastal avaldatud teos L’histoire de la vie privée des français, milles mainitakse, et Toulouse’i maine põhineb pardi foie gras’l, või 1926. aasta Larousse Ménager, milles väidetakse, et „foie gras’d kasutatakse peamiselt teatavate piirkondade spetsialiteetide – pasteetide ja terriinide – valmistamisel. [...] Toulouse’i pasteete valmistatakse pardimaksast ja need võistlevad Strasbourgi pasteetidega”.

foie gras

L’histoire de la vie privée des français

foie gras

Larousse Ménager,

foie gras

XVIII sajandi lõpul nimetatud geograafilises piirkonnas asutatud ja tänaseni tegutsevad nuumlinnuturud (marchés au gras) on tõestuseks sellest, et kõikide toodete, nii terve pardi (millest valmistatakse sööki kodudes) kui ka jaotustükkide ja juba ette valmistatud rupsi tootmine ja turustamine on kultuuriliselt juurdunud.

marchés au gras

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse (EÜ) nr 510/2006 (5) artikli 5 lõige 7)

5

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPCanardafoiegrasduSudOuestV3.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

2

(3)  ELT L 369, 23.12.2006, lk 1. Asendatud komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse määruse (EL) nr 1151/2012 rakenduseeskirjad.

3

(4)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

4

(5)  Vt joonealune märkus 4.

5

---