# Jurnalul Oficial L 20/2015

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 20 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5827 ianuarie 2015 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 20

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5827 ianuarie 2015

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Informare privind semnarea și aplicarea provizorie a Acordului dintre Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind accesul reciproc la pescuit în Skagerrak pentru navele care arborează pavilionul Danemarcei, al Norvegiei și al Suediei | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/108 al Consiliului din 26 ianuarie 2015 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 36/2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria | 2 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/109 al Consiliului din 26 ianuarie 2015 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 560/2005 de impunere a anumitor măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Côte d'Ivoire | 4 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/110 al Comisiei din 26 ianuarie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia și de încheiere a procedurii privind importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Ucraina, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului | 6 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/111 al Comisiei din 26 ianuarie 2015 de stabilire a unor măsuri pentru a atenua o amenințare gravă pentru conservarea stocului de biban-de-mare (Dicentrarchus labrax) din Marea Celtică, din Canalul Mânecii, din Marea Irlandei și din Marea Nordului meridională | 31 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/112 al Comisiei din 26 ianuarie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 34 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/113 al Comisiei din 26 ianuarie 2015 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 539/2007 în sectorul ouălor și al ovalbuminelor | 36 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/114 al Comisiei din 26 ianuarie 2015 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 536/2007 pentru carnea de pasăre originară din Statele Unite ale Americii | 38 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/115 al Comisiei din 26 ianuarie 2015 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 1384/2007 în sectorul cărnii de pasăre originare din Israel | 40 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2015/116 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 | 42 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (PESC) 2015/117 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 privind punerea în aplicare a Deciziei 2013/255/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei | 85 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (PESC) 2015/118 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 de punere în aplicare a Deciziei 2010/656/PESC de reînnoire a măsurilor restrictive impuse împotriva Côte d'Ivoire | 87 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Informare privind semnarea și aplicarea provizorie a Acordului dintre Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind accesul reciproc la pescuit în Skagerrak pentru navele care arborează pavilionul Danemarcei, al Norvegiei și al Suediei

1

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/108 al Consiliului din 26 ianuarie 2015 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 36/2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria

2

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/109 al Consiliului din 26 ianuarie 2015 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 560/2005 de impunere a anumitor măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Côte d'Ivoire

4

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/110 al Comisiei din 26 ianuarie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia și de încheiere a procedurii privind importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Ucraina, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

6

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/111 al Comisiei din 26 ianuarie 2015 de stabilire a unor măsuri pentru a atenua o amenințare gravă pentru conservarea stocului de biban-de-mare (Dicentrarchus labrax) din Marea Celtică, din Canalul Mânecii, din Marea Irlandei și din Marea Nordului meridională

Dicentrarchus labrax

31

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/112 al Comisiei din 26 ianuarie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

34

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/113 al Comisiei din 26 ianuarie 2015 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 539/2007 în sectorul ouălor și al ovalbuminelor

36

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/114 al Comisiei din 26 ianuarie 2015 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 536/2007 pentru carnea de pasăre originară din Statele Unite ale Americii

38

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/115 al Comisiei din 26 ianuarie 2015 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 1384/2007 în sectorul cărnii de pasăre originare din Israel

40

DECIZII

*

Decizia (UE) 2015/116 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020

42

*

Decizia de punere în aplicare (PESC) 2015/117 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 privind punerea în aplicare a Deciziei 2013/255/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei

85

*

Decizia de punere în aplicare (PESC) 2015/118 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 de punere în aplicare a Deciziei 2010/656/PESC de reînnoire a măsurilor restrictive impuse împotriva Côte d'Ivoire

87

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 27.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/1

---

Informare privind semnarea și aplicarea provizorie a Acordului dintre Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind accesul reciproc la pescuit în Skagerrak pentru navele care arborează pavilionul Danemarcei, al Norvegiei și al Suediei

La 15 ianuarie 2015, Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei au semnat la Bruxelles Acordul privind accesul reciproc la pescuit în Skagerrak pentru navele care arborează pavilionul Danemarcei, al Norvegiei și al Suediei (1).

În consecință, în temeiul articolului 9 din acord, acesta se aplică cu titlu provizoriu, cu începere de la 15 ianuarie 2015.

---

(1)  JO L 224, 30.7.2014, p. 3.

---

REGULAMENTE

| 27.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/2

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/108 AL CONSILIULUI

din 26 ianuarie 2015

privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 36/2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 36/2012 al Consiliului din 18 ianuarie 2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 442/2011 (1), în special articolul 32 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | La 18 ianuarie 2012, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 36/2012. |
| --- | --- |

(1)

La 18 ianuarie 2012, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 36/2012.

| (2) | Prin hotărârile sale din 13 noiembrie 2014 în cauzele T-653/11, T-654/11 și T-43/12, Tribunalul Uniunii Europene a anulat decizia Consiliului de a include pe Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho și Hamcho International pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive, prevăzută în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 36/2012. |
| --- | --- |

(2)

Prin hotărârile sale din 13 noiembrie 2014 în cauzele T-653/11, T-654/11 și T-43/12, Tribunalul Uniunii Europene a anulat decizia Consiliului de a include pe Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho și Hamcho International pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive, prevăzută în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 36/2012.

| (3) | Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho și Hamcho International ar trebui incluși din nou pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive, pe baza unor noi expuneri de motive. |
| --- | --- |

(3)

Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho și Hamcho International ar trebui incluși din nou pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive, pe baza unor noi expuneri de motive.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 36/2012 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 36/2012 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa II la Regulamentul (UE) nr. 36/2012 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

E. RINKĒVIČS

---

(1)  JO L 16, 19.1.2012, p. 1.

1

---

ANEXĂ

Persoanele și entitatea enumerate în continuare se adaugă pe lista persoanelor și entităților prevăzută în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 36/2012.

I.   LISTA PERSOANELOR FIZICE ȘI JURIDICE, ENTITĂȚILOR SAU ORGANISMELOR MENȚIONATE LA ARTICOLUL 14 ȘI LA ARTICOLUL 15 ALINEATUL (1) LITERA (a)

A.   PERSOANE

| | Nume | Informații de identificare | Motive | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. | Mohammed (

  ) Hamcho (

  ) | Data nașterii: 20 mai 1966.
  Pașaport nr. 002954347 | Proeminent om de afaceri sirian, proprietar al Hamcho International, apropiat al unor personalități marcante ale regimului sirian, printre care se numără președintele Bashar al-Assad și Maher al-Assad.
  Din martie 2014, deține funcția de președinte pentru China al consiliilor bilaterale de afaceri, ca urmare a numirii sale de către ministrul economiei, Khodr Orfali.
  Mohammed Hamcho beneficiază de sprijinul regimului sirian pe care îl susține la rândul său și este asociat cu persoane care beneficiază de regim și care îl susțin. | 27.1.2015 |
| 28. | Khalid (

  ) (alias Khaled) Qaddur (

  ) (alias Qadour, Qaddour, Kaddour) | | Proeminent om de afaceri sirian, apropiat al lui Maher al-Assad, o personalitate marcantă a regimului sirian.
  Khalid Qaddur beneficiază de sprijinul regimului sirian pe care îl susține la rândul său și este asociat cu persoane care beneficiază de regim și care îl susțin. | 27.1.2015 |
| 33. | Ayman (

  ) Jabir (

  ) (alias Aiman Jaber) | Locul nașterii: Latakia | Proeminent om de afaceri sirian, apropiat al unor personalități marcante ale regimului sirian, printre care se numără Maher al-Assad și Rami Makhlouf.
  De asemenea, a oferit sprijin regimului prin facilitarea importului de petrol de la Overseas Petroleum Trading în Siria prin intermediul societății sale El Jazireh.
  Ayman Jabir beneficiază de sprijinul regimului pe care îl susține la rândul său și este asociat cu persoane care beneficiază de regim și care îl susțin. | 27.1.2015 |

Nume

Informații de identificare

Motive

Data includerii pe listă

18.

Image

Image

Data nașterii: 20 mai 1966.

Pașaport nr. 002954347

Proeminent om de afaceri sirian, proprietar al Hamcho International, apropiat al unor personalități marcante ale regimului sirian, printre care se numără președintele Bashar al-Assad și Maher al-Assad.

Din martie 2014, deține funcția de președinte pentru China al consiliilor bilaterale de afaceri, ca urmare a numirii sale de către ministrul economiei, Khodr Orfali.

Mohammed Hamcho beneficiază de sprijinul regimului sirian pe care îl susține la rândul său și este asociat cu persoane care beneficiază de regim și care îl susțin.

27.1.2015

28.

Image

Image

Proeminent om de afaceri sirian, apropiat al lui Maher al-Assad, o personalitate marcantă a regimului sirian.

Khalid Qaddur beneficiază de sprijinul regimului sirian pe care îl susține la rândul său și este asociat cu persoane care beneficiază de regim și care îl susțin.

27.1.2015

33.

Image

Image

Locul nașterii: Latakia

Proeminent om de afaceri sirian, apropiat al unor personalități marcante ale regimului sirian, printre care se numără Maher al-Assad și Rami Makhlouf.

De asemenea, a oferit sprijin regimului prin facilitarea importului de petrol de la Overseas Petroleum Trading în Siria prin intermediul societății sale El Jazireh.

Ayman Jabir beneficiază de sprijinul regimului pe care îl susține la rândul său și este asociat cu persoane care beneficiază de regim și care îl susțin.

27.1.2015

B.   ENTITĂȚI

| | Denumire | Informații de identificare | Motive | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. | Hamcho International
  (alias Hamsho International Group) | Baghdad Street, |
| PO Box 8254 |
| Damasc |
| Tel. 963 112316675 |
| Fax 963 112318875 |
| Site: www.hamshointl.com |
| E-mail: info@hamshointl.com și hamshogroup@yahoo.com |

Denumire

Informații de identificare

Motive

Data includerii pe listă

3.

Hamcho International

(alias Hamsho International Group)

Baghdad Street,

PO Box 8254

Damasc

Tel. 963 112316675

Fax 963 112318875

Site: www.hamshointl.com

E-mail: info@hamshointl.com și hamshogroup@yahoo.com

Hamcho International este o importantă societate holding siriană deținută de Mohammed Hamcho.

Hamcho International beneficiază de sprijinul regimului pe care îl susține la rândul său și este asociat cu o persoană care beneficiază de regim și care îl susține.

27.1.2015

---

| 27.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/4

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/109 AL CONSILIULUI

din 26 ianuarie 2015

de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 560/2005 de impunere a anumitor măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Côte d'Ivoire

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 560/2005 al Consiliului din 12 aprilie 2005 de impunere a anumitor măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Côte d'Ivoire (1), în special articolul 11a alineatul (1),

întrucât:

| (1) | La 12 aprilie 2005, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 560/2005. |
| --- | --- |

(1)

La 12 aprilie 2005, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 560/2005.

| (2) | La 20 noiembrie 2014, Comitetul de sancțiuni, instituit în temeiul Rezoluției 1572 (2004) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite cu privire la Côte d'Ivoire, a eliminat o persoană de pe lista cu persoanele care fac obiectul măsurilor prevăzute la punctele 9-12 din respectiva rezoluție. |
| --- | --- |

(2)

La 20 noiembrie 2014, Comitetul de sancțiuni, instituit în temeiul Rezoluției 1572 (2004) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite cu privire la Côte d'Ivoire, a eliminat o persoană de pe lista cu persoanele care fac obiectul măsurilor prevăzute la punctele 9-12 din respectiva rezoluție.

| (3) | Prin urmare, lista persoanelor care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 560/2005 ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, lista persoanelor care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 560/2005 ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 560/2005 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

J. DŪKLAVS

---

(1)  JO L 95, 14.4.2005, p. 1.

1

---

ANEXĂ

Se elimină din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 560/2005 mențiunea referitoare la persoana următoare:

Alcide DJÉDJÉ

---

| 27.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/6

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/110 AL COMISIEI

din 26 ianuarie 2015

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia și de încheiere a procedurii privind importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Ucraina, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2) și (5),

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsuri în vigoare

| (1) | În urma unei anchete antidumping („ancheta anterioară”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1256/2008 (2), o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat, încadrate în prezent la codurile NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 și ex 7306 30 77, originare din Belarus, Republica Populară Chineză („RPC”), Rusia, Thailanda și Ucraina („măsurile antidumping definitive”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 10,1 % și 90,6 %. |
| --- | --- |

(1)

În urma unei anchete antidumping („ancheta anterioară”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1256/2008 (2), o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat, încadrate în prezent la codurile NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 și ex 7306 30 77, originare din Belarus, Republica Populară Chineză („RPC”), Rusia, Thailanda și Ucraina („măsurile antidumping definitive”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 10,1 % și 90,6 %.

2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (2) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 18 septembrie 2013, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor respective, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de Comitetul pentru protecția sectorului industrial al tuburilor din oțel sudate din Uniunea Europeană („solicitantul”), în numele unor producători care reprezintă o proporție semnificativă din producția totală de tuburi și țevi sudate a Uniunii, și anume, în acest caz, peste 25 %. |
| --- | --- |

(2)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 18 septembrie 2013, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor respective, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de Comitetul pentru protecția sectorului industrial al tuburilor din oțel sudate din Uniunea Europeană („solicitantul”), în numele unor producători care reprezintă o proporție semnificativă din producția totală de tuburi și țevi sudate a Uniunii, și anume, în acest caz, peste 25 %.

| (3) | Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar putea conduce la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(3)

Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar putea conduce la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.

3.   Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor

| (4) | După ce a stabilit, în urma consultării comitetului consultativ, că există suficiente dovezi pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 19 decembrie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) („avizul de deschidere”), deschiderea unei astfel de reexaminări în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(4)

După ce a stabilit, în urma consultării comitetului consultativ, că există suficiente dovezi pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 19 decembrie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) („avizul de deschidere”), deschiderea unei astfel de reexaminări în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

4.   Ancheta

4.1.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada luată în considerare

| (5) | Ancheta privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului a acoperit perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(5)

Ancheta privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului a acoperit perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).

4.2.   Părțile vizate de procedură

| (6) | Comisia a anunțat oficial solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din Belarus, RPC, Rusia și Ucraina („țările în cauză”), importatorii neafiliați și utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții țărilor în cauză, cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și transmite opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a anunțat oficial solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din Belarus, RPC, Rusia și Ucraina („țările în cauză”), importatorii neafiliați și utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții țărilor în cauză, cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și transmite opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

| (7) | Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au indicat motivele specifice ale solicitării. |
| --- | --- |

(7)

Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au indicat motivele specifice ale solicitării.

4.2.1.   Selectarea unui eșantion de producători-exportatori

| (8) | Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, Rusia și Ucraina, în avizul de deschidere s-a prevăzut recurgerea la eșantionare în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să îi furnizeze acesteia informațiile solicitate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, Rusia și Ucraina, în avizul de deschidere s-a prevăzut recurgerea la eșantionare în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să îi furnizeze acesteia informațiile solicitate în avizul de deschidere.

| (9) | În final, Comisia nu a primit răspunsuri în privința eșantionării de la producătorii-exportatori din RPC. Un răspuns în acest sens a fost primit de la un producător-exportator din Ucraina. Trei răspunsuri au fost primite de la producători-exportatori din Rusia. Prin urmare, Comisia a considerat că eșantionarea producătorilor-exportatori nu este necesară. |
| --- | --- |

(9)

În final, Comisia nu a primit răspunsuri în privința eșantionării de la producătorii-exportatori din RPC. Un răspuns în acest sens a fost primit de la un producător-exportator din Ucraina. Trei răspunsuri au fost primite de la producători-exportatori din Rusia. Prin urmare, Comisia a considerat că eșantionarea producătorilor-exportatori nu este necesară.

4.2.2.   Selectarea unui eșantion de importatori și a unui eșantion de producători din Uniune

| (10) | Având în vedere numărul aparent mare de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut recurgerea la eșantionare în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să îi furnizeze acesteia informațiile solicitate în avizul de deschidere. Deoarece nu s-a primit niciun răspuns de la importatorii neafiliați, eșantionarea nu a fost aplicată în cazul acestora. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere numărul aparent mare de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut recurgerea la eșantionare în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să îi furnizeze acesteia informațiile solicitate în avizul de deschidere. Deoarece nu s-a primit niciun răspuns de la importatorii neafiliați, eșantionarea nu a fost aplicată în cazul acestora.

| (11) | Având în vedere numărul mare de producători din Uniune implicați în această procedură, în avizul de deschidere s-a anunțat selectarea provizorie de către Comisie, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, a unui eșantion de producători din Uniune, în vederea stabilirii prejudiciului. Această preselecție s-a efectuat utilizând informațiile de care dispunea Comisia în etapa de deschidere și a fost bazată pe volumul vânzărilor și volumul producției înregistrate de producători, precum și pe localizarea geografică a acestora în Uniune. Eșantionul corespundea celui mai mare volum reprezentativ de producție și vânzări care putea fi, în mod rezonabil, supus anchetei în timpul disponibil și reprezenta 52 % din producția și vânzările totale către clienți neafiliați din UE, înregistrate de industria din Uniune. În plus, eșantionul era reprezentativ din punctul de vedere al localizării geografice a întreprinderilor, deoarece acoperea patru state membre. Producătorii din UE au fost consultați cu privire la eșantionul propus la data publicării avizului de deschidere. Dat fiind că nu s-a manifestat niciun alt producător și nu au fost primite observații cu privire la eșantion, eșantionul propus a fost confirmat. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere numărul mare de producători din Uniune implicați în această procedură, în avizul de deschidere s-a anunțat selectarea provizorie de către Comisie, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, a unui eșantion de producători din Uniune, în vederea stabilirii prejudiciului. Această preselecție s-a efectuat utilizând informațiile de care dispunea Comisia în etapa de deschidere și a fost bazată pe volumul vânzărilor și volumul producției înregistrate de producători, precum și pe localizarea geografică a acestora în Uniune. Eșantionul corespundea celui mai mare volum reprezentativ de producție și vânzări care putea fi, în mod rezonabil, supus anchetei în timpul disponibil și reprezenta 52 % din producția și vânzările totale către clienți neafiliați din UE, înregistrate de industria din Uniune. În plus, eșantionul era reprezentativ din punctul de vedere al localizării geografice a întreprinderilor, deoarece acoperea patru state membre. Producătorii din UE au fost consultați cu privire la eșantionul propus la data publicării avizului de deschidere. Dat fiind că nu s-a manifestat niciun alt producător și nu au fost primite observații cu privire la eșantion, eșantionul propus a fost confirmat.

| (12) | Comisia a căutat să obțină și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, probabilitatea continuării sau reapariției prejudiciului, precum și interesul Uniunii. În acest scop, Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori și producătorilor din Uniune incluși în eșantion. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | producători din Uniune:






  — | Arcelor Mittal Karvina, Republica Cehă; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Comisia a căutat să obțină și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, probabilitatea continuării sau reapariției prejudiciului, precum și interesul Uniunii. În acest scop, Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori și producătorilor din Uniune incluși în eșantion. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

producători din Uniune:

—

Arcelor Mittal Karvina, Republica Cehă;

| — | Arcelor Mittal Krakow, Polonia; |
| --- | --- |

—

Arcelor Mittal Krakow, Polonia;

| — | Arvedi Tubi Acciaio S.p.A, Cremona, Italia; |
| --- | --- |

—

Arvedi Tubi Acciaio S.p.A, Cremona, Italia;

| — | Tata Steel UK Limited, Corby, Regatul Unit; |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Corby, Regatul Unit;

| (b) | producător-exportator din Belarus:






  — | Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Belarus; |
| --- | --- | --- |

(b)

producător-exportator din Belarus:

—

Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Belarus;

| (c) | agent afiliat cu producătorul-exportator din Ucraina:






  — | Interpipe Europe SA, Lugano, Elveția; |
| --- | --- | --- |

(c)

agent afiliat cu producătorul-exportator din Ucraina:

—

Interpipe Europe SA, Lugano, Elveția;

| (d) | producător din Rusia:






  — | Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusia; |
| --- | --- | --- |

(d)

producător din Rusia:

—

Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusia;

| (e) | producător din țara analoagă:






  — | Robor Ltd. Johannesburg, Africa de Sud. |
| --- | --- | --- |

(e)

producător din țara analoagă:

—

Robor Ltd. Johannesburg, Africa de Sud.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (13) | Produsul în cauză constă în tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat, cu secțiune circulară și diametru exterior de maximum 168,3 mm, din care se exclud țevile de tipul celor utilizate pentru conductele de petrol sau gaze, burlanele de foraj și țevile de extracție de tipul celor utilizate pentru forarea puțurilor de petrol sau gaze, tuburile de precizie, precum și tuburile și țevile cu fitinguri atașate, adecvate pentru circuitele de gaze sau de lichide și utilizate la aeronavele civile, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 și ex 7306 30 77, originare din Belarus, RPC, Rusia și Ucraina. |
| --- | --- |

(13)

Produsul în cauză constă în tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat, cu secțiune circulară și diametru exterior de maximum 168,3 mm, din care se exclud țevile de tipul celor utilizate pentru conductele de petrol sau gaze, burlanele de foraj și țevile de extracție de tipul celor utilizate pentru forarea puțurilor de petrol sau gaze, tuburile de precizie, precum și tuburile și țevile cu fitinguri atașate, adecvate pentru circuitele de gaze sau de lichide și utilizate la aeronavele civile, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 și ex 7306 30 77, originare din Belarus, RPC, Rusia și Ucraina.

| (14) | Ancheta a arătat că toate tipurile produsului în cauză au aceleași caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice și sunt utilizate, în general, pentru aceleași scopuri. |
| --- | --- |

(14)

Ancheta a arătat că toate tipurile produsului în cauză au aceleași caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice și sunt utilizate, în general, pentru aceleași scopuri.

2.   Produsul similar

| (15) | S-a constatat că tuburile și țevile sudate produse și vândute în Uniune de către industria din Uniune și tuburile și țevile sudate produse și vândute în țările în cauză și în țara analoagă au, în esență, aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și aceleași utilizări de bază ca și tuburile și țevile sudate produse în țările în cauză și vândute pentru export către Uniune. Prin urmare, acestea sunt considerate similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(15)

S-a constatat că tuburile și țevile sudate produse și vândute în Uniune de către industria din Uniune și tuburile și țevile sudate produse și vândute în țările în cauză și în țara analoagă au, în esență, aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și aceleași utilizări de bază ca și tuburile și țevile sudate produse în țările în cauză și vândute pentru export către Uniune. Prin urmare, acestea sunt considerate similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

| (16) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat posibilitatea ca expirarea măsurilor existente să conducă la o continuare sau o reapariție a dumpingului din partea celor patru țări în cauză. |
| --- | --- |

(16)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat posibilitatea ca expirarea măsurilor existente să conducă la o continuare sau o reapariție a dumpingului din partea celor patru țări în cauză.

| (17) | Toate cele patru țări care fac obiectul anchetei au exportat cantități neglijabile din produsul în cauză în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu există o probabilitate de continuare a dumpingului din partea celor patru țări supuse anchetei. Evaluarea s-a limitat la probabilitatea de reapariție a dumpingului, fiind analizate în acest sens prețurile de export către alte țări terțe. Ca și în ancheta anterioară, exporturile către Belarus nu au fost luate în considerare în acest context. |
| --- | --- |

(17)

Toate cele patru țări care fac obiectul anchetei au exportat cantități neglijabile din produsul în cauză în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu există o probabilitate de continuare a dumpingului din partea celor patru țări supuse anchetei. Evaluarea s-a limitat la probabilitatea de reapariție a dumpingului, fiind analizate în acest sens prețurile de export către alte țări terțe. Ca și în ancheta anterioară, exporturile către Belarus nu au fost luate în considerare în acest context.

ȚĂRI FĂRĂ ECONOMIE DE PIAȚĂ

1.   Țară analoagă

| (18) | În temeiul dispozițiilor articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, Belarus și RPC nu sunt considerate țări cu economie de piață. În ancheta anterioară, SUA au fost considerate țară analoagă, în scopul stabilirii valorii normale. În avizul de deschidere, s-a prevăzut ca, în scopul prezentei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, SUA să fie considerate țară analoagă, astfel cum a sugerat solicitantul. |
| --- | --- |

(18)

În temeiul dispozițiilor articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, Belarus și RPC nu sunt considerate țări cu economie de piață. În ancheta anterioară, SUA au fost considerate țară analoagă, în scopul stabilirii valorii normale. În avizul de deschidere, s-a prevăzut ca, în scopul prezentei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, SUA să fie considerate țară analoagă, astfel cum a sugerat solicitantul.

| (19) | Comisia a primit observații din partea societății Mogilev și a autorităților din Belarus. Nu au fost primite observații de la părțile interesate din RPC. |
| --- | --- |

(19)

Comisia a primit observații din partea societății Mogilev și a autorităților din Belarus. Nu au fost primite observații de la părțile interesate din RPC.

| (20) | Părțile din Belarus au susținut că SUA nu constituie o alegere potrivită, din cauza pretinselor legături dintre unicul producător cooperant din SUA și industria din Uniune. |
| --- | --- |

(20)

Părțile din Belarus au susținut că SUA nu constituie o alegere potrivită, din cauza pretinselor legături dintre unicul producător cooperant din SUA și industria din Uniune.

| (21) | Părțile din Belarus au sugerat că Rusia ar trebui considerată țară analoagă, deoarece industria siderurgică rusească ar fi similară cu cea din Belarus, ca urmare a legăturilor comune cu fosta Uniune Sovietică. |
| --- | --- |

(21)

Părțile din Belarus au sugerat că Rusia ar trebui considerată țară analoagă, deoarece industria siderurgică rusească ar fi similară cu cea din Belarus, ca urmare a legăturilor comune cu fosta Uniune Sovietică.

| (22) | Ancheta a stabilit însă că valoarea gazelor naturale nu a fost reflectată în mod corespunzător în costul de producție al singurului producător cooperant din Rusia (a se vedea considerentul 69 de mai jos). În plus, cooperarea din partea acestui producător din Rusia nu a fost suficientă (a se vedea considerentul 61 de mai jos). Prin urmare, alegerea Rusiei nu a fost considerată adecvată. |
| --- | --- |

(22)

Ancheta a stabilit însă că valoarea gazelor naturale nu a fost reflectată în mod corespunzător în costul de producție al singurului producător cooperant din Rusia (a se vedea considerentul 69 de mai jos). În plus, cooperarea din partea acestui producător din Rusia nu a fost suficientă (a se vedea considerentul 61 de mai jos). Prin urmare, alegerea Rusiei nu a fost considerată adecvată.

| (23) | Comisia a identificat, de asemenea, alte țări terțe care exportă produsul în cauză în Uniune. Aceasta a contactat producători din 14 țări cunoscute ca producătoare de oțel. Printre țările respective se numără Bosnia și Herțegovina, Brazilia, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Serbia, Africa de Sud, Coreea de Sud și Taiwan. |
| --- | --- |

(23)

Comisia a identificat, de asemenea, alte țări terțe care exportă produsul în cauză în Uniune. Aceasta a contactat producători din 14 țări cunoscute ca producătoare de oțel. Printre țările respective se numără Bosnia și Herțegovina, Brazilia, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Serbia, Africa de Sud, Coreea de Sud și Taiwan.

| (24) | În final, producătorii din SUA nu au cooperat cu Comisia. Aceasta a primit însă răspunsuri complete la chestionare din partea producătorilor din fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și din Africa de Sud. Ca urmare a volumului semnificativ al vânzărilor interne ale producătorului din această țară, Comisia a considerat că Africa de Sud reprezintă cea mai potrivită alegere. |
| --- | --- |

(24)

În final, producătorii din SUA nu au cooperat cu Comisia. Aceasta a primit însă răspunsuri complete la chestionare din partea producătorilor din fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și din Africa de Sud. Ca urmare a volumului semnificativ al vânzărilor interne ale producătorului din această țară, Comisia a considerat că Africa de Sud reprezintă cea mai potrivită alegere.

BELARUS

1.   Observație preliminară

| (25) | Cel mai mare producător cunoscut din Belarus, OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev”) a cooperat la anchetă. Mogilev nu a exportat însă produsul în cauză în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, informațiile privind prețurile probabile de export către Uniune s-au bazat pe prețurile de export către alte țări terțe, astfel cum se indică în considerentul 27 de mai jos. |
| --- | --- |

(25)

Cel mai mare producător cunoscut din Belarus, OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev”) a cooperat la anchetă. Mogilev nu a exportat însă produsul în cauză în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, informațiile privind prețurile probabile de export către Uniune s-au bazat pe prețurile de export către alte țări terțe, astfel cum se indică în considerentul 27 de mai jos.

2.   Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare

2.1.   Determinarea valorii normale

| (26) | Valoarea normală pentru Belarus a fost stabilită per tip de produs al produsului similar, pe baza prețurilor practicate la vânzările interne către clienți neafiliați, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în Africa de Sud („țara analoagă”). Atunci când nu au avut loc vânzări ale unui tip de produs al produsului similar în cadrul activității comerciale normale sau dacă un tip de produs nu a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă din Africa de Sud, Comisia a calculat valoarea normală prin adăugarea la costul de producție al produsului similar a cheltuielilor de vânzare, generale și administrative și a profitului. |
| --- | --- |

(26)

Valoarea normală pentru Belarus a fost stabilită per tip de produs al produsului similar, pe baza prețurilor practicate la vânzările interne către clienți neafiliați, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în Africa de Sud („țara analoagă”). Atunci când nu au avut loc vânzări ale unui tip de produs al produsului similar în cadrul activității comerciale normale sau dacă un tip de produs nu a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă din Africa de Sud, Comisia a calculat valoarea normală prin adăugarea la costul de producție al produsului similar a cheltuielilor de vânzare, generale și administrative și a profitului.

2.2.   Determinarea prețului probabil de export

| (27) | În cursul perioadei anchetei de reexaminare, Mogilev nu a exportat produsul în cauză în Uniune. În consecință, prețul probabil de export a fost stabilit pe baza prețurilor de vânzare către alte țări terțe. |
| --- | --- |

(27)

În cursul perioadei anchetei de reexaminare, Mogilev nu a exportat produsul în cauză în Uniune. În consecință, prețul probabil de export a fost stabilit pe baza prețurilor de vânzare către alte țări terțe.

2.3.   Comparație

| (28) | Comparația dintre valoarea normală și prețul probabil de export s-a efectuat la nivel franco fabrică. Pentru a asigura efectuarea unei comparații echitabile, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor. |
| --- | --- |

(28)

Comparația dintre valoarea normală și prețul probabil de export s-a efectuat la nivel franco fabrică. Pentru a asigura efectuarea unei comparații echitabile, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor.

| (29) | După caz, s-au făcut ajustări pentru diferențele înregistrate în ceea ce privește costurile de transport, rabaturile, reducerile și nivelul schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

(29)

După caz, s-au făcut ajustări pentru diferențele înregistrate în ceea ce privește costurile de transport, rabaturile, reducerile și nivelul schimburilor comerciale.

2.4.   Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare

| (30) | Pe baza celor de mai sus, marja de dumping probabil, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost stabilită la 28,4 %. |
| --- | --- |

(30)

Pe baza celor de mai sus, marja de dumping probabil, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost stabilită la 28,4 %.

3.   Evoluția exporturilor în cazul abrogării măsurilor

3.1.   Capacitatea de producție a producătorilor-exportatori

| (31) | Liniile de producție ale societății Mogilev au fost utilizate atât pentru producția de tuburi și țevi sudate, cât și pentru producția de profile tubulare (numai o etapă minoră de producție separă procesele de producție ale celor două produse). Societatea Mogilev a produs volume semnificative de profile tubulare pe care le-a exportat și în Uniune, având în vedere că aceste bunuri nu sunt supuse taxelor antidumping. Această societate a produs, de asemenea, țevi sudate cu diametrul mai mare de 168,3 mm („țevi de diametru mare”), care nu sunt supuse taxelor antidumping în Uniune. |
| --- | --- |

(31)

Liniile de producție ale societății Mogilev au fost utilizate atât pentru producția de tuburi și țevi sudate, cât și pentru producția de profile tubulare (numai o etapă minoră de producție separă procesele de producție ale celor două produse). Societatea Mogilev a produs volume semnificative de profile tubulare pe care le-a exportat și în Uniune, având în vedere că aceste bunuri nu sunt supuse taxelor antidumping. Această societate a produs, de asemenea, țevi sudate cu diametrul mai mare de 168,3 mm („țevi de diametru mare”), care nu sunt supuse taxelor antidumping în Uniune.

| (32) | Pe baza actualei game de produse, capacitatea de rezervă a Mogilev este estimată la aproximativ 20 000 de tone, ceea ce reprezintă în jur de 5 % din consumul Uniunii. |
| --- | --- |

(32)

Pe baza actualei game de produse, capacitatea de rezervă a Mogilev este estimată la aproximativ 20 000 de tone, ceea ce reprezintă în jur de 5 % din consumul Uniunii.

| (33) | În consecință, dacă măsurile sunt abrogate, există riscul ca Mogilev să vândă pe piața Uniunii volume semnificative de țevi sudate, la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(33)

În consecință, dacă măsurile sunt abrogate, există riscul ca Mogilev să vândă pe piața Uniunii volume semnificative de țevi sudate, la prețuri de dumping.

| (34) | În urma comunicării acestei concluzii, Mogilev a susținut că actuala sa capacitate de rezervă este considerabil mai scăzută din cauza unei limitări induse de testarea hidraulică. Testarea hidraulică nu este însă decât o etapă minoră în procesul de producție al produsului în cauză și, prin urmare, o astfel de limitare este relativ ușor de înlăturat. În consecință, nu poate fi acceptat argumentul conform căruia la stabilirea capacității de rezervă a uzinei trebuie să se țină seama de limitarea indusă de echipamentul de testare hidraulică. |
| --- | --- |

(34)

În urma comunicării acestei concluzii, Mogilev a susținut că actuala sa capacitate de rezervă este considerabil mai scăzută din cauza unei limitări induse de testarea hidraulică. Testarea hidraulică nu este însă decât o etapă minoră în procesul de producție al produsului în cauză și, prin urmare, o astfel de limitare este relativ ușor de înlăturat. În consecință, nu poate fi acceptat argumentul conform căruia la stabilirea capacității de rezervă a uzinei trebuie să se țină seama de limitarea indusă de echipamentul de testare hidraulică.

3.2.   Reorientarea producției, abandonând accentul pe alte produse fabricate în aceleași unități de producție

| (35) | După cum s-a indicat în considerentul 31 de mai sus, pentru societatea Mogilev este mai profitabilă în prezent producția de profile tubulare, deoarece acestea nu sunt supuse taxelor antidumping, în timp ce țevile sudate sunt supuse taxelor antidumping în Uniune. Într-adevăr, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, producția a fost puternic concentrată pe produse care nu fac obiectul taxelor antidumping în Uniune, acestea reprezentând marea majoritate a produselor fabricate. În lipsa măsurilor privind țevile sudate, este de așteptat ca Mogilev să producă o gamă mai echilibrată de produse, reorientând capacități de producție dedicate produselor care nu sunt în prezent supuse măsurilor, către producția de țevi sudate. |
| --- | --- |

(35)

După cum s-a indicat în considerentul 31 de mai sus, pentru societatea Mogilev este mai profitabilă în prezent producția de profile tubulare, deoarece acestea nu sunt supuse taxelor antidumping, în timp ce țevile sudate sunt supuse taxelor antidumping în Uniune. Într-adevăr, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, producția a fost puternic concentrată pe produse care nu fac obiectul taxelor antidumping în Uniune, acestea reprezentând marea majoritate a produselor fabricate. În lipsa măsurilor privind țevile sudate, este de așteptat ca Mogilev să producă o gamă mai echilibrată de produse, reorientând capacități de producție dedicate produselor care nu sunt în prezent supuse măsurilor, către producția de țevi sudate.

| (36) | În consecință, dacă măsurile sunt abrogate, există un risc substanțial ca Mogilev să treacă, cel puțin parțial, de la producția de produse care în prezent nu sunt supuse taxelor antidumping, la producția de țevi sudate pentru piața Uniunii la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(36)

În consecință, dacă măsurile sunt abrogate, există un risc substanțial ca Mogilev să treacă, cel puțin parțial, de la producția de produse care în prezent nu sunt supuse taxelor antidumping, la producția de țevi sudate pentru piața Uniunii la prețuri de dumping.

| (37) | În urma comunicării acestei concluzii, Mogilev a susținut că nu și-ar reorienta imediat gama de produse de la profile tubulare la tuburi și țevi sudate, deoarece, timp de mai mulți ani, vânzările sale de profile tubulare au fost mult mai mari decât vânzările de tuburi și țevi sudate și nu ar exista motive pentru schimbarea acestei practici. |
| --- | --- |

(37)

În urma comunicării acestei concluzii, Mogilev a susținut că nu și-ar reorienta imediat gama de produse de la profile tubulare la tuburi și țevi sudate, deoarece, timp de mai mulți ani, vânzările sale de profile tubulare au fost mult mai mari decât vânzările de tuburi și țevi sudate și nu ar exista motive pentru schimbarea acestei practici.

| (38) | În această privință, trebuie subliniat faptul că UE este pentru Mogilev cea mai mare piață de profile tubulare și că, în prezent, societatea nu vinde tuburi și țevi sudate pe piața Uniunii. Mogilev nu a furnizat nicio dovadă că, în cazul abrogării măsurilor, raporturile dintre vânzările diferitelor produse către UE nu s-ar schimba. Prin urmare, se menține concluzia potrivit căreia, în cazul abrogării măsurilor, Mogilev va produce probabil o gamă de produse mai echilibrată și va reorienta producția, cel puțin parțial, de la profilele tubulare la tuburile și țevile sudate destinate pieței Uniunii. |
| --- | --- |

(38)

În această privință, trebuie subliniat faptul că UE este pentru Mogilev cea mai mare piață de profile tubulare și că, în prezent, societatea nu vinde tuburi și țevi sudate pe piața Uniunii. Mogilev nu a furnizat nicio dovadă că, în cazul abrogării măsurilor, raporturile dintre vânzările diferitelor produse către UE nu s-ar schimba. Prin urmare, se menține concluzia potrivit căreia, în cazul abrogării măsurilor, Mogilev va produce probabil o gamă de produse mai echilibrată și va reorienta producția, cel puțin parțial, de la profilele tubulare la tuburile și țevile sudate destinate pieței Uniunii.

3.3.   Atractivitatea pieței Uniunii

| (39) | După cum s-a menționat în considerentul 27 de mai sus, produsul în cauză nu a fost exportat din Belarus în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În consecință, evaluarea probabilității riscului de reorientare a schimburilor comerciale către piața Uniunii în cazul abrogării măsurilor ar trebui să se bazeze pe:






  — | prețurile prevalente de vânzare pe alte piețe de export; |
| --- | --- | --- |

(39)

După cum s-a menționat în considerentul 27 de mai sus, produsul în cauză nu a fost exportat din Belarus în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În consecință, evaluarea probabilității riscului de reorientare a schimburilor comerciale către piața Uniunii în cazul abrogării măsurilor ar trebui să se bazeze pe:

—

prețurile prevalente de vânzare pe alte piețe de export;

| — | prețurile prevalente de pe piața Uniunii, atât cele practicate de industria din Uniune, cât și cele practicate de alte surse de importuri; și |
| --- | --- |

—

prețurile prevalente de pe piața Uniunii, atât cele practicate de industria din Uniune, cât și cele practicate de alte surse de importuri; și

| — | comportamentul societății Mogilev în ceea ce privește vânzarea produselor care nu sunt supuse taxelor antidumping. |
| --- | --- |

—

comportamentul societății Mogilev în ceea ce privește vânzarea produselor care nu sunt supuse taxelor antidumping.

| (40) | Atunci când se compară prețul de vânzare mediu practicat de Mogilev în alte țări cu prețurile de pe piața Uniunii, se poate constata un nivel semnificativ de subcotare. Nivelul de subcotare față de prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune variază între 30 % și 50 %. Prețurile practicate de Mogilev sunt, de asemenea, mai scăzute decât cele practicate de alte surse de importuri pe piața Uniunii, cum ar fi India și Turcia. |
| --- | --- |

(40)

Atunci când se compară prețul de vânzare mediu practicat de Mogilev în alte țări cu prețurile de pe piața Uniunii, se poate constata un nivel semnificativ de subcotare. Nivelul de subcotare față de prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune variază între 30 % și 50 %. Prețurile practicate de Mogilev sunt, de asemenea, mai scăzute decât cele practicate de alte surse de importuri pe piața Uniunii, cum ar fi India și Turcia.

| (41) | La atractivitatea probabilă a pieței Uniunii contribuie și canalele de vânzare de care Mogilev dispune deja, care sunt în prezent utilizate pentru vânzarea altor produse și care, în cazul abrogării măsurilor, ar putea fi utilizate și pentru vânzarea produsului în cauză. |
| --- | --- |

(41)

La atractivitatea probabilă a pieței Uniunii contribuie și canalele de vânzare de care Mogilev dispune deja, care sunt în prezent utilizate pentru vânzarea altor produse și care, în cazul abrogării măsurilor, ar putea fi utilizate și pentru vânzarea produsului în cauză.

| (42) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că, în cazul abrogării măsurilor există un risc semnificativ de redirecționare a exporturilor către piața Uniunii la prețuri de dumping, deoarece această piață este mult mai atractivă din punctul de vedere al prețurilor. |
| --- | --- |

(42)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că, în cazul abrogării măsurilor există un risc semnificativ de redirecționare a exporturilor către piața Uniunii la prețuri de dumping, deoarece această piață este mult mai atractivă din punctul de vedere al prețurilor.

| (43) | În urma comunicării acestei concluzii, Mogilev a susținut că nu s-a ținut seama în mod corespunzător de creșterea semnificativă a vânzărilor sale de tuburi și țevi sudate pe piața internă și pe piața rusă în cursul perioadei luate în considerare. În această privință, trebuie remarcat faptul că, în cursul anchetei, a fost confirmată creșterea volumelor de vânzări pe aceste piețe. În observațiile transmise după comunicare, Mogilev a mai confirmat că tuburile și țevile sudate sunt vândute la prețuri mai mici decât prețurile prevalente pe piața UE. Prin urmare, creșterea de-a lungul timpului a volumelor de vânzări ale acestor produse atât pe piața internă, cât și pe piața rusă nu reduce sau nu elimină riscul de redirecționare către piața Uniunii, ca urmare a prețurilor mai atractive din UE. În consecință, argumentul adus de societatea Mogilev este respins. |
| --- | --- |

(43)

În urma comunicării acestei concluzii, Mogilev a susținut că nu s-a ținut seama în mod corespunzător de creșterea semnificativă a vânzărilor sale de tuburi și țevi sudate pe piața internă și pe piața rusă în cursul perioadei luate în considerare. În această privință, trebuie remarcat faptul că, în cursul anchetei, a fost confirmată creșterea volumelor de vânzări pe aceste piețe. În observațiile transmise după comunicare, Mogilev a mai confirmat că tuburile și țevile sudate sunt vândute la prețuri mai mici decât prețurile prevalente pe piața UE. Prin urmare, creșterea de-a lungul timpului a volumelor de vânzări ale acestor produse atât pe piața internă, cât și pe piața rusă nu reduce sau nu elimină riscul de redirecționare către piața Uniunii, ca urmare a prețurilor mai atractive din UE. În consecință, argumentul adus de societatea Mogilev este respins.

4.   Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (44) | Capacitatea de producție de rezervă disponibilă în Belarus, riscul de reorientare a producției de la alte produse către produsul în cauză și nivelul atractiv al prețurilor de pe piața Uniunii conduc la concluzia că există un risc de creștere a exporturilor de produs în cauză din Belarus la prețuri de dumping, dacă se permite expirarea măsurilor în vigoare. |
| --- | --- |

(44)

Capacitatea de producție de rezervă disponibilă în Belarus, riscul de reorientare a producției de la alte produse către produsul în cauză și nivelul atractiv al prețurilor de pe piața Uniunii conduc la concluzia că există un risc de creștere a exporturilor de produs în cauză din Belarus la prețuri de dumping, dacă se permite expirarea măsurilor în vigoare.

RPC

1.   Observații preliminare

| (45) | După cum s-a precizat în considerentul 9 de mai sus, Comisia nu a primit niciun răspuns din RPC. În consecință, în lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Autoritățile chineze au fost informate în legătură cu intenția Comisiei de a aplica articolul 18 din regulamentul de bază și de a-și întemeia concluziile pe datele disponibile. |
| --- | --- |

(45)

După cum s-a precizat în considerentul 9 de mai sus, Comisia nu a primit niciun răspuns din RPC. În consecință, în lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Autoritățile chineze au fost informate în legătură cu intenția Comisiei de a aplica articolul 18 din regulamentul de bază și de a-și întemeia concluziile pe datele disponibile.

| (46) | Prin urmare, probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a fost evaluată utilizând cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile de comerț privind importurile și exporturile (datele Eurostat și date privind exporturile chineze) și serviciul de informare Metal Bulletin. |
| --- | --- |

(46)

Prin urmare, probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a fost evaluată utilizând cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile de comerț privind importurile și exporturile (datele Eurostat și date privind exporturile chineze) și serviciul de informare Metal Bulletin.

| (47) | Efectuarea comparației dintre valoarea normală și prețul de export al diverselor tipuri de produs a fost afectată de lipsa cooperării. S-a considerat că este adecvat să se stabilească la nivel global atât valoarea normală, cât și prețul de export, și anume pe baza valorilor medii, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(47)

Efectuarea comparației dintre valoarea normală și prețul de export al diverselor tipuri de produs a fost afectată de lipsa cooperării. S-a considerat că este adecvat să se stabilească la nivel global atât valoarea normală, cât și prețul de export, și anume pe baza valorilor medii, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

2.   Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare

2.1.   Determinarea valorii normale

| (48) | Valoarea normală pentru RPC a fost stabilită pe baza prețului mediu practicat la vânzările interne către clienți neafiliați, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în Africa de Sud („țara analoagă”). |
| --- | --- |

(48)

Valoarea normală pentru RPC a fost stabilită pe baza prețului mediu practicat la vânzările interne către clienți neafiliați, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în Africa de Sud („țara analoagă”).

2.2.   Determinarea prețului probabil de export

| (49) | În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețurile de export trebuiau calculate pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(49)

În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețurile de export trebuiau calculate pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

| (50) | Comisia a analizat în primul rând statisticile furnizate de Eurostat. Cantitățile de produs importate din RPC au fost însă foarte scăzute și, prin urmare, prețurile acestora au fost considerate nereprezentative. Din acest motiv, prețul probabil de export a fost stabilit pe baza statisticilor de comerț chineze privind exporturile către țări terțe. |
| --- | --- |

(50)

Comisia a analizat în primul rând statisticile furnizate de Eurostat. Cantitățile de produs importate din RPC au fost însă foarte scăzute și, prin urmare, prețurile acestora au fost considerate nereprezentative. Din acest motiv, prețul probabil de export a fost stabilit pe baza statisticilor de comerț chineze privind exporturile către țări terțe.

2.3.   Comparație

| (51) | Comparația dintre valoarea normală și prețul probabil de export s-a efectuat la nivel franco fabrică. Pentru a asigura efectuarea unei comparații echitabile, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor. |
| --- | --- |

(51)

Comparația dintre valoarea normală și prețul probabil de export s-a efectuat la nivel franco fabrică. Pentru a asigura efectuarea unei comparații echitabile, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor.

| (52) | După caz, s-au făcut ajustări pentru diferențele înregistrate în ceea ce privește costurile de transport, costurile de asigurare, TVA nerambursabilă, costurile de export, rabaturile și reducerile. |
| --- | --- |

(52)

După caz, s-au făcut ajustări pentru diferențele înregistrate în ceea ce privește costurile de transport, costurile de asigurare, TVA nerambursabilă, costurile de export, rabaturile și reducerile.

2.4.   Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare

| (53) | Pe baza celor de mai sus, marja de dumping probabil, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost stabilită la 39,3 %. |
| --- | --- |

(53)

Pe baza celor de mai sus, marja de dumping probabil, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost stabilită la 39,3 %.

3.   Evoluția exporturilor în cazul abrogării măsurilor

3.1.   Capacitatea de producție a producătorilor-exportatori

| (54) | În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, s-au utilizat următoarele surse:






  — | informațiile furnizate de solicitant; |
| --- | --- | --- |

(54)

În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, s-au utilizat următoarele surse:

—

informațiile furnizate de solicitant;

| — | publicațiile disponibile (de exemplu, Metal Bulletin); |
| --- | --- |

—

publicațiile disponibile (de exemplu, Metal Bulletin);

| — | informațiile culese în cadrul anchetei anterioare |
| --- | --- |

—

informațiile culese în cadrul anchetei anterioare

| (55) | Sectorul industrial al țevilor sudate din China este cunoscut ca fiind, în mod detașat, cel mai mare din lume. Metal Bulletin a raportat o producție anuală de țevi sudate de aproximativ 35 de milioane de tone în 2012. Conform estimărilor solicitantului, capacitatea de producție de țevi sudate a RPC depășește cu mult 45 de milioane de tone pe an. Prin urmare, capacitatea de rezervă totală ar depăși 10 milioane de tone, ceea ce reprezintă consumul aparent total de țevi sudate al UE înmulțit cu 25. |
| --- | --- |

(55)

Sectorul industrial al țevilor sudate din China este cunoscut ca fiind, în mod detașat, cel mai mare din lume. Metal Bulletin a raportat o producție anuală de țevi sudate de aproximativ 35 de milioane de tone în 2012. Conform estimărilor solicitantului, capacitatea de producție de țevi sudate a RPC depășește cu mult 45 de milioane de tone pe an. Prin urmare, capacitatea de rezervă totală ar depăși 10 milioane de tone, ceea ce reprezintă consumul aparent total de țevi sudate al UE înmulțit cu 25.

| (56) | În consecință, dacă măsurile sunt abrogate, există un risc substanțial ca producătorii-exportatori chinezi să vândă pe piața Uniunii volume semnificative de țevi sudate, la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(56)

În consecință, dacă măsurile sunt abrogate, există un risc substanțial ca producătorii-exportatori chinezi să vândă pe piața Uniunii volume semnificative de țevi sudate, la prețuri de dumping.

3.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

| (57) | În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, constatările s-au bazat pe datele disponibile. În acest sens, evaluarea riscului de reorientare a schimburilor comerciale către piața Uniunii în cazul abrogării măsurilor s-a bazat pe surse public disponibile. |
| --- | --- |

(57)

În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, constatările s-au bazat pe datele disponibile. În acest sens, evaluarea riscului de reorientare a schimburilor comerciale către piața Uniunii în cazul abrogării măsurilor s-a bazat pe surse public disponibile.

| (58) | Conform surselor public disponibile, cum ar fi Metal Bulletin, nivelul prețurilor în China este mult inferior prețului mediu de vânzare de 848 EUR/tonă practicat de industria din Uniune și prețurilor medii de import în Uniune din principalele țări exportatoare, India și Turcia. Nivelul de subcotare față de prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune variază între 30 % și 50 %. Acest lucru demonstrează evident atractivitatea pieței Uniunii și capacitatea întreprinderilor chineze de a fi competitive datorită prețurilor, în cazul în care măsurile se abrogă. |
| --- | --- |

(58)

Conform surselor public disponibile, cum ar fi Metal Bulletin, nivelul prețurilor în China este mult inferior prețului mediu de vânzare de 848 EUR/tonă practicat de industria din Uniune și prețurilor medii de import în Uniune din principalele țări exportatoare, India și Turcia. Nivelul de subcotare față de prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune variază între 30 % și 50 %. Acest lucru demonstrează evident atractivitatea pieței Uniunii și capacitatea întreprinderilor chineze de a fi competitive datorită prețurilor, în cazul în care măsurile se abrogă.

| (59) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că, din cauza diferenței substanțiale de preț menționate anterior, există un risc semnificativ de reorientare a schimburilor comerciale de la piețele cu prețuri mai mici ale țărilor terțe la piața mai profitabilă a Uniunii, în cazul în care măsurile se abrogă. |
| --- | --- |

(59)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că, din cauza diferenței substanțiale de preț menționate anterior, există un risc semnificativ de reorientare a schimburilor comerciale de la piețele cu prețuri mai mici ale țărilor terțe la piața mai profitabilă a Uniunii, în cazul în care măsurile se abrogă.

4.   Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (60) | Capacitatea de producție de rezervă disponibilă în RPC și nivelul atractiv al prețurilor de pe piața Uniunii conduc la concluzia că există un risc de creștere semnificativă a exporturilor de produs în cauză din China la prețuri de dumping, dacă se permite expirarea măsurilor în vigoare. |
| --- | --- |

(60)

Capacitatea de producție de rezervă disponibilă în RPC și nivelul atractiv al prețurilor de pe piața Uniunii conduc la concluzia că există un risc de creștere semnificativă a exporturilor de produs în cauză din China la prețuri de dumping, dacă se permite expirarea măsurilor în vigoare.

ȚĂRI CU ECONOMIE DE PIAȚĂ

RUSIA

1.   Observații preliminare

| (61) | Doi producători-exportatori ruși reprezentând aproximativ 75 % din producția rusă, care au transmis răspunsuri în privința eșantionării, au informat ulterior Comisia că nu intenționează să răspundă la chestionarul pentru producători. Numai un mic producător, fără exporturi către Uniune și cu exporturi nesemnificative către alte țări a cooperat în cadrul anchetei, răspunzând la chestionar și acceptând o vizită de verificare. Ca urmare a lipsei semnificative de cooperare din partea producătorilor-exportatori din Rusia, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Producătorii-exportatori ruși necooperanți și autoritățile ruse au fost informate în legătură cu intenția Comisiei de a aplica articolul 18 din regulamentul de bază și de a-și întemeia concluziile pe datele disponibile. |
| --- | --- |

(61)

Doi producători-exportatori ruși reprezentând aproximativ 75 % din producția rusă, care au transmis răspunsuri în privința eșantionării, au informat ulterior Comisia că nu intenționează să răspundă la chestionarul pentru producători. Numai un mic producător, fără exporturi către Uniune și cu exporturi nesemnificative către alte țări a cooperat în cadrul anchetei, răspunzând la chestionar și acceptând o vizită de verificare. Ca urmare a lipsei semnificative de cooperare din partea producătorilor-exportatori din Rusia, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Producătorii-exportatori ruși necooperanți și autoritățile ruse au fost informate în legătură cu intenția Comisiei de a aplica articolul 18 din regulamentul de bază și de a-și întemeia concluziile pe datele disponibile.

| (62) | Prin urmare, probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a fost evaluată utilizând cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile de comerț ale Eurostat privind importurile, statisticile rusești privind exporturile și serviciul de informare Metal Bulletin. |
| --- | --- |

(62)

Prin urmare, probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a fost evaluată utilizând cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile de comerț ale Eurostat privind importurile, statisticile rusești privind exporturile și serviciul de informare Metal Bulletin.

| (63) | Efectuarea comparației dintre valoarea normală și prețul de export al diverselor tipuri de produs a fost afectată de lipsa semnificativă de cooperare. S-a considerat că este adecvat să se stabilească la nivel global atât valoarea normală, cât și prețul de export, și anume pe baza valorilor medii, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(63)

Efectuarea comparației dintre valoarea normală și prețul de export al diverselor tipuri de produs a fost afectată de lipsa semnificativă de cooperare. S-a considerat că este adecvat să se stabilească la nivel global atât valoarea normală, cât și prețul de export, și anume pe baza valorilor medii, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

| (64) | Comisia a observat că în statisticile Eurostat figurează unele importuri ale produsului în cauză din Rusia. Cantitățile au fost însă foarte scăzute și, în consecință, prețurile acestor importuri au fost considerate nereprezentative. Prin urmare, informațiile privind prețurile probabile de export către Uniune s-au bazat pe prețurile de export către alte țări terțe, astfel cum se indică în considerentul 73 de mai jos. |
| --- | --- |

(64)

Comisia a observat că în statisticile Eurostat figurează unele importuri ale produsului în cauză din Rusia. Cantitățile au fost însă foarte scăzute și, în consecință, prețurile acestor importuri au fost considerate nereprezentative. Prin urmare, informațiile privind prețurile probabile de export către Uniune s-au bazat pe prețurile de export către alte țări terțe, astfel cum se indică în considerentul 73 de mai jos.

2.   Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare

2.1.   Determinarea valorii normale

| (65) | După cum s-a menționat în considerentul 61 de mai sus, din cauza lipsei semnificative de cooperare din partea producătorilor-exportatori din Rusia, Comisia a fost nevoită să recurgă la datele disponibile pentru a stabili valoarea normală. În acest scop, s-au utilizat informațiile transmise de producătorul cooperant rus. |
| --- | --- |

(65)

După cum s-a menționat în considerentul 61 de mai sus, din cauza lipsei semnificative de cooperare din partea producătorilor-exportatori din Rusia, Comisia a fost nevoită să recurgă la datele disponibile pentru a stabili valoarea normală. În acest scop, s-au utilizat informațiile transmise de producătorul cooperant rus.

| (66) | Valoarea normală a fost determinată în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) prima teză din regulamentul de bază. S-a stabilit mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost reprezentativ în comparație cu vânzările rusești la export către țări terțe. Vânzările interne se consideră reprezentative dacă volumul vânzărilor produsului similar reprezintă cel puțin 5 % din vânzările rusești la export către țări terțe. |
| --- | --- |

(66)

Valoarea normală a fost determinată în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) prima teză din regulamentul de bază. S-a stabilit mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost reprezentativ în comparație cu vânzările rusești la export către țări terțe. Vânzările interne se consideră reprezentative dacă volumul vânzărilor produsului similar reprezintă cel puțin 5 % din vânzările rusești la export către țări terțe.

| (67) | S-a examinat apoi dacă produsul similar a fost vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest lucru a fost efectuat prin determinarea proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți, pentru tipul de produs în cauză. |
| --- | --- |

(67)

S-a examinat apoi dacă produsul similar a fost vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest lucru a fost efectuat prin determinarea proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți, pentru tipul de produs în cauză.

| (68) | Pentru efectuarea verificării referitoare la operațiunile comerciale normale, a fost luat în considerare costul mediu de producție. În ceea ce privește costurile de fabricație și, în special, costurile cu energia, mai precis costul gazelor, s-a verificat dacă prețul plătit pentru gaze de singurul producător-exportator cooperant a reflectat în mod rezonabil costurile asociate producției și distribuției gazelor. |
| --- | --- |

(68)

Pentru efectuarea verificării referitoare la operațiunile comerciale normale, a fost luat în considerare costul mediu de producție. În ceea ce privește costurile de fabricație și, în special, costurile cu energia, mai precis costul gazelor, s-a verificat dacă prețul plătit pentru gaze de singurul producător-exportator cooperant a reflectat în mod rezonabil costurile asociate producției și distribuției gazelor.

| (69) | S-a constatat că prețul intern plătit pentru gaze de producătorii-exportatori era egal cu aproximativ 30 % din prețul de export al gazelor naturale rusești. În această privință, toate datele disponibile au indicat că prețurile interne ale gazelor în Rusia sunt prețuri reglementate, mult mai scăzute decât prețurile de piață plătite pe piețele de export nereglementate pentru gazele naturale rusești. Deoarece costurile gazelor nu au fost reflectate în mod rezonabil în evidențele contabile ale producătorilor-exportatori, astfel cum prevede articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, a fost necesară ajustarea în consecință a acestora. În lipsa unor prețuri pentru gaze nedenaturate și suficient de reprezentative pentru piața internă din Rusia, s-a considerat că este adecvat ca ajustarea să se bazeze, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, pe informațiile aferente altor piețe reprezentative. Prețul ajustat s-a bazat pe prețul mediu al gazului rusesc vândut la export la granița germano-cehă (Waidhaus), ajustat pentru a ține seama de costurile locale de distribuție. Waidhaus este principalul punct de vânzare a gazului rusesc către UE, care reprezintă cea mai mare piață pentru gazul rusesc și ale cărei prețuri reflectă în mod rezonabil costurile. Prin urmare, aceasta poate fi considerată o piață reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(69)

S-a constatat că prețul intern plătit pentru gaze de producătorii-exportatori era egal cu aproximativ 30 % din prețul de export al gazelor naturale rusești. În această privință, toate datele disponibile au indicat că prețurile interne ale gazelor în Rusia sunt prețuri reglementate, mult mai scăzute decât prețurile de piață plătite pe piețele de export nereglementate pentru gazele naturale rusești. Deoarece costurile gazelor nu au fost reflectate în mod rezonabil în evidențele contabile ale producătorilor-exportatori, astfel cum prevede articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, a fost necesară ajustarea în consecință a acestora. În lipsa unor prețuri pentru gaze nedenaturate și suficient de reprezentative pentru piața internă din Rusia, s-a considerat că este adecvat ca ajustarea să se bazeze, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, pe informațiile aferente altor piețe reprezentative. Prețul ajustat s-a bazat pe prețul mediu al gazului rusesc vândut la export la granița germano-cehă (Waidhaus), ajustat pentru a ține seama de costurile locale de distribuție. Waidhaus este principalul punct de vânzare a gazului rusesc către UE, care reprezintă cea mai mare piață pentru gazul rusesc și ale cărei prețuri reflectă în mod rezonabil costurile. Prin urmare, aceasta poate fi considerată o piață reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (70) | În consecință, Comisia a utilizat pentru verificarea referitoare la operațiunile comerciale normale costul mediu de producție, ajustat pentru a ține seama de costul gazelor. |
| --- | --- |

(70)

În consecință, Comisia a utilizat pentru verificarea referitoare la operațiunile comerciale normale costul mediu de producție, ajustat pentru a ține seama de costul gazelor.

| (71) | Valoarea normală a fost astfel stabilită ca fiind prețul mediu al vânzărilor interne profitabile din cursul perioadei anchetei de reexaminare, având în vedere că volumul vânzărilor profitabile a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor. |
| --- | --- |

(71)

Valoarea normală a fost astfel stabilită ca fiind prețul mediu al vânzărilor interne profitabile din cursul perioadei anchetei de reexaminare, având în vedere că volumul vânzărilor profitabile a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor.

2.2.   Determinarea prețului probabil de export

| (72) | Din cauza lipsei semnificative de cooperare din partea producătorilor-exportatori din Rusia, Comisia a fost nevoită să recurgă la datele disponibile pentru a stabili prețul de export. Informațiile furnizate de singurul producător rus cooperant nu au putut fi utilizate, deoarece acesta nu a exportat produsul în cauză către UE, iar către alte țări terțe nu a exportat decât cantități nesemnificative. |
| --- | --- |

(72)

Din cauza lipsei semnificative de cooperare din partea producătorilor-exportatori din Rusia, Comisia a fost nevoită să recurgă la datele disponibile pentru a stabili prețul de export. Informațiile furnizate de singurul producător rus cooperant nu au putut fi utilizate, deoarece acesta nu a exportat produsul în cauză către UE, iar către alte țări terțe nu a exportat decât cantități nesemnificative.

| (73) | Din acest motiv și deoarece exporturile din Rusia către Uniune au fost nesemnificative, prețul probabil de export a fost stabilit pe baza statisticilor de export rusești, utilizând exporturile către alte țări terțe. Exporturile către alte țări terțe au atins volume substanțiale. |
| --- | --- |

(73)

Din acest motiv și deoarece exporturile din Rusia către Uniune au fost nesemnificative, prețul probabil de export a fost stabilit pe baza statisticilor de export rusești, utilizând exporturile către alte țări terțe. Exporturile către alte țări terțe au atins volume substanțiale.

| (74) | Întrucât singurul producător rus cooperant a produs exclusiv așa-numitele „țevi negre” (și anume, țevi negalvanizate), pentru stabilirea prețului de export au fost utilizate numai informațiile referitoare la țevile negre. Statisticile de export rusești atestă, de asemenea, că țevile negre au reprezentat majoritatea covârșitoare a exporturilor rusești. |
| --- | --- |

(74)

Întrucât singurul producător rus cooperant a produs exclusiv așa-numitele „țevi negre” (și anume, țevi negalvanizate), pentru stabilirea prețului de export au fost utilizate numai informațiile referitoare la țevile negre. Statisticile de export rusești atestă, de asemenea, că țevile negre au reprezentat majoritatea covârșitoare a exporturilor rusești.

| (75) | În urma comunicării acestei concluzii, singurul producător rus cooperant a susținut că prețurile sale de export ar fi trebuit să fie utilizate, deoarece exporturile constituie mai mult de 10 % din vânzările sale totale. Aceste vânzări reprezintă însă mai puțin de 2 % din totalul exporturilor care reiese din statisticile de export rusești. Din acest motiv, se menține concluzia potrivit căreia prețurile de export ale acestui producător nu pot fi utilizate din cauza volumelor nesemnificative exportate. |
| --- | --- |

(75)

În urma comunicării acestei concluzii, singurul producător rus cooperant a susținut că prețurile sale de export ar fi trebuit să fie utilizate, deoarece exporturile constituie mai mult de 10 % din vânzările sale totale. Aceste vânzări reprezintă însă mai puțin de 2 % din totalul exporturilor care reiese din statisticile de export rusești. Din acest motiv, se menține concluzia potrivit căreia prețurile de export ale acestui producător nu pot fi utilizate din cauza volumelor nesemnificative exportate.

2.3.   Comparație

| (76) | Comparația dintre valoarea normală și prețul probabil de export s-a efectuat la nivel franco fabrică. Pentru a asigura efectuarea unei comparații echitabile, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor. |
| --- | --- |

(76)

Comparația dintre valoarea normală și prețul probabil de export s-a efectuat la nivel franco fabrică. Pentru a asigura efectuarea unei comparații echitabile, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor.

| (77) | După caz, s-au făcut ajustări pentru diferențele înregistrate în ceea ce privește costurile de transport. |
| --- | --- |

(77)

După caz, s-au făcut ajustări pentru diferențele înregistrate în ceea ce privește costurile de transport.

2.4.   Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare

| (78) | Pe baza celor de mai sus, marja de dumping probabil, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost stabilită la 38,7 %. |
| --- | --- |

(78)

Pe baza celor de mai sus, marja de dumping probabil, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost stabilită la 38,7 %.

3.   Evoluția exporturilor în cazul abrogării măsurilor

3.1.   Capacitatea de producție a producătorilor-exportatori

| (79) | Conform estimărilor solicitantului, capacitatea de producție de rezervă a produsului disponibilă în Rusia depășește consumul total de pe piața UE. Solicitantul și-a bazat estimarea pe informațiile publicate în Metal Expert. În plus, solicitantul a apreciat o utilizare în proporție de 56 % a capacității, fapt confirmat de informațiile furnizate de producătorul cooperant. |
| --- | --- |

(79)

Conform estimărilor solicitantului, capacitatea de producție de rezervă a produsului disponibilă în Rusia depășește consumul total de pe piața UE. Solicitantul și-a bazat estimarea pe informațiile publicate în Metal Expert. În plus, solicitantul a apreciat o utilizare în proporție de 56 % a capacității, fapt confirmat de informațiile furnizate de producătorul cooperant.

| (80) | În consecință, dacă măsurile sunt abrogate, există un risc substanțial ca producătorii-exportatori ruși să vândă pe piața Uniunii volume semnificative de țevi sudate, la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(80)

În consecință, dacă măsurile sunt abrogate, există un risc substanțial ca producătorii-exportatori ruși să vândă pe piața Uniunii volume semnificative de țevi sudate, la prețuri de dumping.

| (81) | În urma comunicării acestei concluzii, producătorii ruși necooperanți, menționați în considerentul 61 de mai sus, au susținut că informațiile pe care le-au trimis, privind o presupusă atractivitate a altor piețe, inclusiv a pieței ruse, și privind capacitățile de producție de rezervă din Rusia, ar fi fost ignorate de Comisie. |
| --- | --- |

(81)

În urma comunicării acestei concluzii, producătorii ruși necooperanți, menționați în considerentul 61 de mai sus, au susținut că informațiile pe care le-au trimis, privind o presupusă atractivitate a altor piețe, inclusiv a pieței ruse, și privind capacitățile de producție de rezervă din Rusia, ar fi fost ignorate de Comisie.

| (82) | În această privință, trebuie subliniat faptul că informațiile privind capacitățile de producție de rezervă se refereau la o gamă mai largă de produse, care cuprinde inclusiv profilele tubulare și țevile cu diametru mare. Prin urmare, informațiile respective sunt mai puțin relevante decât cele furnizate de solicitant. În plus, chiar luând în considerare o rată de utilizare a capacității de 60 %-70 %, după cum susțin producătorii ruși, capacitatea de rezervă rezultată ar acoperi cea mai mare parte a consumului de pe piața UE. |
| --- | --- |

(82)

În această privință, trebuie subliniat faptul că informațiile privind capacitățile de producție de rezervă se refereau la o gamă mai largă de produse, care cuprinde inclusiv profilele tubulare și țevile cu diametru mare. Prin urmare, informațiile respective sunt mai puțin relevante decât cele furnizate de solicitant. În plus, chiar luând în considerare o rată de utilizare a capacității de 60 %-70 %, după cum susțin producătorii ruși, capacitatea de rezervă rezultată ar acoperi cea mai mare parte a consumului de pe piața UE.

| (83) | În ceea ce privește informațiile furnizate de producătorii ruși necooperanți cu privire la o presupusă atractivitate a altor piețe, inclusiv a pieței ruse, trebuie precizat în primul rând faptul că, din cauza lipsei de cooperare, aceste date nu au putut fi verificate. În al doilea rând, aceste informații contrazic informațiile obținute în cursul anchetei, menționate în considerentele 84-86 de mai jos, care se bazează pe statisticile oficiale de export rusești și care nu au fost contestate de cei doi producători ruși necooperanți. |
| --- | --- |

(83)

În ceea ce privește informațiile furnizate de producătorii ruși necooperanți cu privire la o presupusă atractivitate a altor piețe, inclusiv a pieței ruse, trebuie precizat în primul rând faptul că, din cauza lipsei de cooperare, aceste date nu au putut fi verificate. În al doilea rând, aceste informații contrazic informațiile obținute în cursul anchetei, menționate în considerentele 84-86 de mai jos, care se bazează pe statisticile oficiale de export rusești și care nu au fost contestate de cei doi producători ruși necooperanți.

3.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

| (84) | Conform statisticilor de comerț rusești, prețul mediu al exporturilor rusești de 647 EUR/tonă este mult inferior prețului mediu de vânzare de 848 EUR/tonă practicat de industria din Uniune, dar se situează la același nivel cu prețurile medii de import în Uniune din principalele țări exportatoare, cum ar fi India și Turcia. |
| --- | --- |

(84)

Conform statisticilor de comerț rusești, prețul mediu al exporturilor rusești de 647 EUR/tonă este mult inferior prețului mediu de vânzare de 848 EUR/tonă practicat de industria din Uniune, dar se situează la același nivel cu prețurile medii de import în Uniune din principalele țări exportatoare, cum ar fi India și Turcia.

| (85) | Conform acelorași statistici de comerț, 33 % din exporturile rusești au ca destinație Azerbaidjan, care reprezintă cea mai importantă piață de export a Rusiei. Prețul de vânzare către Azerbaidjan de 586 EUR/tonă este semnificativ mai mic decât prețul de vânzare de 848 EUR/tonă practicat de industria din Uniune, fiind chiar mai scăzut decât prețurile practicate de alți mari exportatori către Uniune, cum ar fi India sau Turcia. În plus, exporturile rusești către Azerbaidjan sunt echivalente cu aproximativ 15 % din consumul UE. Prin urmare, există riscul ca exporturile să fie redirecționate către UE în cazul abrogării măsurilor. |
| --- | --- |

(85)

Conform acelorași statistici de comerț, 33 % din exporturile rusești au ca destinație Azerbaidjan, care reprezintă cea mai importantă piață de export a Rusiei. Prețul de vânzare către Azerbaidjan de 586 EUR/tonă este semnificativ mai mic decât prețul de vânzare de 848 EUR/tonă practicat de industria din Uniune, fiind chiar mai scăzut decât prețurile practicate de alți mari exportatori către Uniune, cum ar fi India sau Turcia. În plus, exporturile rusești către Azerbaidjan sunt echivalente cu aproximativ 15 % din consumul UE. Prin urmare, există riscul ca exporturile să fie redirecționate către UE în cazul abrogării măsurilor.

| (86) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există un risc semnificativ de reorientare a schimburilor comerciale către piața Uniunii, dacă măsurile se abrogă. |
| --- | --- |

(86)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există un risc semnificativ de reorientare a schimburilor comerciale către piața Uniunii, dacă măsurile se abrogă.

4.   Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (87) | Capacitatea de producție de rezervă disponibilă în Rusia și nivelul atractiv al prețurilor de pe piața Uniunii conduc la concluzia că există un risc de creștere a exporturilor rusești de produs în cauză către Uniune la prețuri de dumping, dacă se permite expirarea măsurilor în vigoare. |
| --- | --- |

(87)

Capacitatea de producție de rezervă disponibilă în Rusia și nivelul atractiv al prețurilor de pe piața Uniunii conduc la concluzia că există un risc de creștere a exporturilor rusești de produs în cauză către Uniune la prețuri de dumping, dacă se permite expirarea măsurilor în vigoare.

| (88) | În urma comunicării acestei concluzii, părțile interesate au susținut că menținerea măsurilor în vigoare împotriva Rusiei și abrogarea măsurilor în vigoare împotriva Ucrainei (a se vedea mai jos) înseamnă discriminare, întrucât Rusia și Ucraina ar dispune de capacități de rezervă similare. |
| --- | --- |

(88)

În urma comunicării acestei concluzii, părțile interesate au susținut că menținerea măsurilor în vigoare împotriva Rusiei și abrogarea măsurilor în vigoare împotriva Ucrainei (a se vedea mai jos) înseamnă discriminare, întrucât Rusia și Ucraina ar dispune de capacități de rezervă similare.

| (89) | Această afirmație nu este susținută de constatările anchetei, care a stabilit că în Rusia există capacități de rezervă semnificative, ce acoperă cel puțin cea mai mare parte a consumului de pe piața UE. Pe de altă parte, s-a stabilit că în Ucraina capacitățile de rezervă disponibile pentru exporturi către toate țările sunt limitate. Prin urmare, din cauza acestei diferențe semnificative în ceea ce privește capacitățile de rezervă, afirmația privind discriminarea este respinsă. |
| --- | --- |

(89)

Această afirmație nu este susținută de constatările anchetei, care a stabilit că în Rusia există capacități de rezervă semnificative, ce acoperă cel puțin cea mai mare parte a consumului de pe piața UE. Pe de altă parte, s-a stabilit că în Ucraina capacitățile de rezervă disponibile pentru exporturi către toate țările sunt limitate. Prin urmare, din cauza acestei diferențe semnificative în ceea ce privește capacitățile de rezervă, afirmația privind discriminarea este respinsă.

UCRAINA

1.   Observații preliminare

| (90) | Un singur producător-exportator ucrainean, Interpipe Group („Interpipe”), a cooperat la anchetă. O parte semnificativă din producția ucraineană și, aproape în totalitate, puținele exporturile ucrainene către Uniune i se datorează Interpipe. Există cel puțin 4 producători ucraineni cunoscuți care nu au cooperat, însă, conform statisticilor de comerț, exporturile lor către UE sunt nesemnificative. |
| --- | --- |

(90)

Un singur producător-exportator ucrainean, Interpipe Group („Interpipe”), a cooperat la anchetă. O parte semnificativă din producția ucraineană și, aproape în totalitate, puținele exporturile ucrainene către Uniune i se datorează Interpipe. Există cel puțin 4 producători ucraineni cunoscuți care nu au cooperat, însă, conform statisticilor de comerț, exporturile lor către UE sunt nesemnificative.

| (91) | Având în vedere că exporturile ucrainene către Uniune sunt nesemnificative, prețul probabil de export a fost stabilit pe baza prețurilor de vânzare ale Interpipe către alte țări terțe, după cum s-a precizat în considerentul 17 de mai sus. |
| --- | --- |

(91)

Având în vedere că exporturile ucrainene către Uniune sunt nesemnificative, prețul probabil de export a fost stabilit pe baza prețurilor de vânzare ale Interpipe către alte țări terțe, după cum s-a precizat în considerentul 17 de mai sus.

2.   Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare

2.1.   Determinarea valorii normale

| (92) | Comisia a verificat mai întâi, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, dacă volumul total al vânzărilor interne ale unicului producător-exportator cooperant, Interpipe, a fost reprezentativ. Vânzările interne sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor produsului similar către clienți independenți de pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către alte țări terțe în cursul perioadei anchetei de revizuire. În acest sens, vânzările totale ale produsului similar pe piața internă efectuate de Interpipe au fost reprezentative. |
| --- | --- |

(92)

Comisia a verificat mai întâi, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, dacă volumul total al vânzărilor interne ale unicului producător-exportator cooperant, Interpipe, a fost reprezentativ. Vânzările interne sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor produsului similar către clienți independenți de pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către alte țări terțe în cursul perioadei anchetei de revizuire. În acest sens, vânzările totale ale produsului similar pe piața internă efectuate de Interpipe au fost reprezentative.

| (93) | Comisia a identificat apoi tipurile de produs vândute pe piața internă, care au fost identice sau comparabile cu tipurile de produs vândute la export de Interpipe. |
| --- | --- |

(93)

Comisia a identificat apoi tipurile de produs vândute pe piața internă, care au fost identice sau comparabile cu tipurile de produs vândute la export de Interpipe.

| (94) | În continuare, Comisia a verificat dacă vânzările interne ale Interpipe pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu un tip de produs vândut la export au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui tip de produs sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor interne ale tipului de produs respectiv către clienți independenți în cursul perioadei anchetei de reexaminare reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale tipului de produs identic sau comparabil. Comisia a stabilit că, pentru majoritatea tipurilor de produs, vânzările interne au atins volume reprezentative. |
| --- | --- |

(94)

În continuare, Comisia a verificat dacă vânzările interne ale Interpipe pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu un tip de produs vândut la export au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui tip de produs sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor interne ale tipului de produs respectiv către clienți independenți în cursul perioadei anchetei de reexaminare reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale tipului de produs identic sau comparabil. Comisia a stabilit că, pentru majoritatea tipurilor de produs, vânzările interne au atins volume reprezentative.

| (95) | Comisia a determinat apoi, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți de pe piața internă în cursul perioadei anchetei de reexaminare, pentru a decide dacă trebuie utilizate vânzările interne efective pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(95)

Comisia a determinat apoi, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți de pe piața internă în cursul perioadei anchetei de reexaminare, pentru a decide dacă trebuie utilizate vânzările interne efective pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (96) | Valoarea normală se bazează pe prețul real de pe piața internă per tip de produs, indiferent dacă vânzările respective sunt sau nu profitabile, dacă:






  (a) | volumul de vânzări ale tipului de produs, efectuate la un preț net de vânzare mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezintă mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și |
| --- | --- | --- |

(96)

Valoarea normală se bazează pe prețul real de pe piața internă per tip de produs, indiferent dacă vânzările respective sunt sau nu profitabile, dacă:

(a)

volumul de vânzări ale tipului de produs, efectuate la un preț net de vânzare mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezintă mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și

| (b) | prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv este mai mare sau egal cu costul de producție unitar. |
| --- | --- |

(b)

prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv este mai mare sau egal cu costul de producție unitar.

| (97) | În acest caz, valoarea normală este media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale tipului de produs respectiv în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(97)

În acest caz, valoarea normală este media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale tipului de produs respectiv în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (98) | Valoarea normală este prețul real de pe piața internă per tip de produs, înregistrat numai în cazul vânzărilor interne profitabile ale tipurilor de produs în cursul perioadei anchetei de reexaminare, dacă:






  (a) | volumul de vânzări profitabile ale tipului de produs reprezintă 80 % sau mai puțin din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; sau |
| --- | --- | --- |

(98)

Valoarea normală este prețul real de pe piața internă per tip de produs, înregistrat numai în cazul vânzărilor interne profitabile ale tipurilor de produs în cursul perioadei anchetei de reexaminare, dacă:

(a)

volumul de vânzări profitabile ale tipului de produs reprezintă 80 % sau mai puțin din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; sau

| (b) | prețul mediu ponderat al tipului de produs respectiv este mai mic decât costul de producție unitar. |
| --- | --- |

(b)

prețul mediu ponderat al tipului de produs respectiv este mai mic decât costul de producție unitar.

| (99) | Analiza vânzărilor interne a arătat că valoarea normală a fost calculată, în funcție de tipul de produs, ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne din perioada anchetei de reexaminare sau numai ca medie ponderată a vânzărilor profitabile. |
| --- | --- |

(99)

Analiza vânzărilor interne a arătat că valoarea normală a fost calculată, în funcție de tipul de produs, ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne din perioada anchetei de reexaminare sau numai ca medie ponderată a vânzărilor profitabile.

| (100) | Dacă nu au avut loc vânzări ale unui tip de produs al produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale sau dacă un tip de produs nu a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a calculat valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(100)

Dacă nu au avut loc vânzări ale unui tip de produs al produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale sau dacă un tip de produs nu a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a calculat valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază.

| (101) | Valoarea normală a fost obținută adăugând la costul de producție al produsului similar, suportat de Interpipe în cursul perioadei anchetei de reexaminare, următoarele:






  — | cheltuielile de vânzare, generale și administrative suportate de Interpipe pentru vânzările interne ale produsului similar desfășurate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul perioadei anchetei de reexaminare; și |
| --- | --- | --- |

(101)

Valoarea normală a fost obținută adăugând la costul de producție al produsului similar, suportat de Interpipe în cursul perioadei anchetei de reexaminare, următoarele:

—

cheltuielile de vânzare, generale și administrative suportate de Interpipe pentru vânzările interne ale produsului similar desfășurate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul perioadei anchetei de reexaminare; și

| — | profitul obținut de Interpipe în urma vânzărilor interne ale produsului similar desfășurate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

—

profitul obținut de Interpipe în urma vânzărilor interne ale produsului similar desfășurate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

2.2.   Determinarea prețului probabil de export

| (102) | În lipsa unor exporturi ucrainene semnificative către Uniune, prețul probabil de export a fost stabilit, după cum s-a precizat în considerentul 17 de mai sus, pe baza prețurilor de vânzare ale Interpipe către alte țări terțe, către care societatea a efectuat vânzări semnificative. |
| --- | --- |

(102)

În lipsa unor exporturi ucrainene semnificative către Uniune, prețul probabil de export a fost stabilit, după cum s-a precizat în considerentul 17 de mai sus, pe baza prețurilor de vânzare ale Interpipe către alte țări terțe, către care societatea a efectuat vânzări semnificative.

| (103) | Toate vânzările Interpipe au fost efectuate direct către clienți neafiliați din țări terțe. În consecință, prețul de vânzare a fost stabilit pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite de acești clienți independenți. |
| --- | --- |

(103)

Toate vânzările Interpipe au fost efectuate direct către clienți neafiliați din țări terțe. În consecință, prețul de vânzare a fost stabilit pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite de acești clienți independenți.

2.3.   Comparație

| (104) | Comparația dintre valoarea normală și prețul probabil de export s-a efectuat la nivel franco fabrică. Pentru a asigura efectuarea unei comparații echitabile, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor. |
| --- | --- |

(104)

Comparația dintre valoarea normală și prețul probabil de export s-a efectuat la nivel franco fabrică. Pentru a asigura efectuarea unei comparații echitabile, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor.

| (105) | După caz, s-au făcut ajustări pentru diferențele înregistrate în ceea ce privește costurile de transport și costurile creditelor. |
| --- | --- |

(105)

După caz, s-au făcut ajustări pentru diferențele înregistrate în ceea ce privește costurile de transport și costurile creditelor.

2.4.   Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare

| (106) | Pe baza celor de mai sus, marja de dumping probabil, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost stabilită la 16 %. |
| --- | --- |

(106)

Pe baza celor de mai sus, marja de dumping probabil, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost stabilită la 16 %.

| (107) | În urma comunicării acestui procent, părțile interesate au susținut că, în ceea ce privește Ucraina, Comisia ar fi stabilit că dumpingul continuă la un nivel de 16 %. Această afirmație este însă neîntemeiată, deoarece pare să se bazeze pe o neînțelegere. Într-adevăr, după cum s-a indicat în considerentul 17 de mai sus, toate țările, inclusiv Ucraina, au exportat cantități neglijabile din produsul în cauză către UE în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, pe baza acestor cantități nu se pot trage concluzii rezonabile și nu a fost stabilită o continuare a dumpingului din partea Ucrainei. În consecință, afirmația este respinsă. |
| --- | --- |

(107)

În urma comunicării acestui procent, părțile interesate au susținut că, în ceea ce privește Ucraina, Comisia ar fi stabilit că dumpingul continuă la un nivel de 16 %. Această afirmație este însă neîntemeiată, deoarece pare să se bazeze pe o neînțelegere. Într-adevăr, după cum s-a indicat în considerentul 17 de mai sus, toate țările, inclusiv Ucraina, au exportat cantități neglijabile din produsul în cauză către UE în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, pe baza acestor cantități nu se pot trage concluzii rezonabile și nu a fost stabilită o continuare a dumpingului din partea Ucrainei. În consecință, afirmația este respinsă.

3.   Evoluția exporturilor în cazul abrogării măsurilor

Capacitatea de producție a producătorilor-exportatori

| (108) | Conform concluziilor anchetei anterioare a Comisiei, capacitatea de producție din Ucraina depășește 400 000 de tone pe an. În timpul scurs de la această anchetă, doi dintre producătorii cunoscuți, și anume Lugansk Tube Plant și Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, una dintre uzinele din cadrul Interpipe Group, au încetat însă producția de țevi sudate. Întrucât nu există informații confirmate privind suplimentarea între timp a capacității de producție din Ucraina, rezultă că actualele capacități sunt semnificativ mai mici decât cele din cursul anchetei anterioare. |
| --- | --- |

(108)

Conform concluziilor anchetei anterioare a Comisiei, capacitatea de producție din Ucraina depășește 400 000 de tone pe an. În timpul scurs de la această anchetă, doi dintre producătorii cunoscuți, și anume Lugansk Tube Plant și Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, una dintre uzinele din cadrul Interpipe Group, au încetat însă producția de țevi sudate. Întrucât nu există informații confirmate privind suplimentarea între timp a capacității de producție din Ucraina, rezultă că actualele capacități sunt semnificativ mai mici decât cele din cursul anchetei anterioare.

| (109) | În ceea ce privește utilizarea capacității menționate în considerentul 108 de mai sus, s-a constatat, ținând seama de limitările tehnice ale uzinei, că Interpipe a funcționat, pe perioada anchetei de reexaminare, aproape la capacitate maximă. |
| --- | --- |

(109)

În ceea ce privește utilizarea capacității menționate în considerentul 108 de mai sus, s-a constatat, ținând seama de limitările tehnice ale uzinei, că Interpipe a funcționat, pe perioada anchetei de reexaminare, aproape la capacitate maximă.

| (110) | Un alt aspect important este poziționarea geografică a uzinelor ucrainene. Majoritatea acestora sunt amplasate în estul Ucrainei, fiind direct sau indirect afectate de actuala situație a securității din această parte a țării. Prin urmare, nu este clar în ce măsură aceste societăți își pot utiliza integral capacitatea de producție. |
| --- | --- |

(110)

Un alt aspect important este poziționarea geografică a uzinelor ucrainene. Majoritatea acestora sunt amplasate în estul Ucrainei, fiind direct sau indirect afectate de actuala situație a securității din această parte a țării. Prin urmare, nu este clar în ce măsură aceste societăți își pot utiliza integral capacitatea de producție.

| (111) | În urma comunicării acestei concluzii, părțile interesate au susținut că o parte neneglijabilă din producția ucraineană este localizată în afara zonei afectate de prezenta situație de securitate. Trebuie însă subliniat faptul că situația de securitate afectează în mod indirect și societățile din afara acestei zone, de exemplu prin oferta insuficientă de materii prime. Prin urmare, se concluzionează că majoritatea uzinelor ucrainene sunt direct sau indirect afectate de prezenta situația de securitate. În consecință, afirmația este respinsă. |
| --- | --- |

(111)

În urma comunicării acestei concluzii, părțile interesate au susținut că o parte neneglijabilă din producția ucraineană este localizată în afara zonei afectate de prezenta situație de securitate. Trebuie însă subliniat faptul că situația de securitate afectează în mod indirect și societățile din afara acestei zone, de exemplu prin oferta insuficientă de materii prime. Prin urmare, se concluzionează că majoritatea uzinelor ucrainene sunt direct sau indirect afectate de prezenta situația de securitate. În consecință, afirmația este respinsă.

| (112) | În același timp, având în vedere situația specială înregistrată în Ucraina după încheierea perioadei anchetei de reexaminare, este de așteptat ca sectorul construcțiilor să absoarbă capacitățile suplimentare de pe piața internă, după normalizarea situației securității. Produsul similar este utilizat și în construcții, de exemplu, pentru susținerea greutăților, protecție, împrejmuiri, eșafodaje. |
| --- | --- |

(112)

În același timp, având în vedere situația specială înregistrată în Ucraina după încheierea perioadei anchetei de reexaminare, este de așteptat ca sectorul construcțiilor să absoarbă capacitățile suplimentare de pe piața internă, după normalizarea situației securității. Produsul similar este utilizat și în construcții, de exemplu, pentru susținerea greutăților, protecție, împrejmuiri, eșafodaje.

| (113) | În concluzie, capacitățile de rezervă disponibile pentru producția destinată exportului către orice țară sunt limitate, având în vedere reducerea capacității de producție și creșterea așteptată a cererii interne. |
| --- | --- |

(113)

În concluzie, capacitățile de rezervă disponibile pentru producția destinată exportului către orice țară sunt limitate, având în vedere reducerea capacității de producție și creșterea așteptată a cererii interne.

| (114) | În urma comunicării acestei concluzii, părțile interesate au susținut că în Ucraina există o substanțială capacitate de producție de rezervă. Aceste afirmații au fost însă respinse, nefiind susținute de dovezi concrete. |
| --- | --- |

(114)

În urma comunicării acestei concluzii, părțile interesate au susținut că în Ucraina există o substanțială capacitate de producție de rezervă. Aceste afirmații au fost însă respinse, nefiind susținute de dovezi concrete.

| (115) | Părțile interesate au mai susținut că Interpipe a anunțat că va crește în mod semnificativ exporturile către UE, și anume cu aproximativ 60 %, fapt ce contrazice argumentul potrivit căruia în Ucraina capacitățile de producție de rezervă disponibile pentru exporturi sunt limitate. Această afirmație nu poate fi însă acceptată. Anunțul Interpipe se referă la societate în general, și nu în mod specific la produsul în cauză. Chiar dacă s-ar referi la produsul în cauză, creșterea substanțială de aproximativ 60 % ar conduce la o cotă din piața UE de numai aproximativ 0,5 %, care este în continuare considerată neglijabilă. Prin urmare, acest argument nu contrazice concluzia potrivit căreia capacitățile de rezervă disponibile pentru exporturi către toate țările sunt limitate. |
| --- | --- |

(115)

Părțile interesate au mai susținut că Interpipe a anunțat că va crește în mod semnificativ exporturile către UE, și anume cu aproximativ 60 %, fapt ce contrazice argumentul potrivit căruia în Ucraina capacitățile de producție de rezervă disponibile pentru exporturi sunt limitate. Această afirmație nu poate fi însă acceptată. Anunțul Interpipe se referă la societate în general, și nu în mod specific la produsul în cauză. Chiar dacă s-ar referi la produsul în cauză, creșterea substanțială de aproximativ 60 % ar conduce la o cotă din piața UE de numai aproximativ 0,5 %, care este în continuare considerată neglijabilă. Prin urmare, acest argument nu contrazice concluzia potrivit căreia capacitățile de rezervă disponibile pentru exporturi către toate țările sunt limitate.

| (116) | Aceleași părți interesate au susținut că analiza dumpingului nu ar trebui să includă ca element capacitățile de rezervă, deoarece, în analiza prejudiciului, rata de utilizare a capacității nu este considerată un indicator relevant al prejudiciului, după cum se precizează în considerentul 139 de mai jos. |
| --- | --- |

(116)

Aceleași părți interesate au susținut că analiza dumpingului nu ar trebui să includă ca element capacitățile de rezervă, deoarece, în analiza prejudiciului, rata de utilizare a capacității nu este considerată un indicator relevant al prejudiciului, după cum se precizează în considerentul 139 de mai jos.

| (117) | Această afirmație nu poate fi acceptată. Scopurile acestor două evaluări diferă. În cadrul analizei prejudiciului, se evaluează dacă o rată scăzută de utilizare a capacității poate fi considerată un semn al prejudiciului pentru industria din Uniune, ceea ce nu este neapărat adevărat atunci când capacitatea rămasă poate fi utilizată pentru producerea altor produse. Analiza dumpingului se concentrează pe capacitatea de rezervă în sine, și anume pe capacitatea care nu este utilizată pentru producerea vreunui produs și care, prin urmare, este disponibilă cu ușurință pentru producția produsului în cauză. |
| --- | --- |

(117)

Această afirmație nu poate fi acceptată. Scopurile acestor două evaluări diferă. În cadrul analizei prejudiciului, se evaluează dacă o rată scăzută de utilizare a capacității poate fi considerată un semn al prejudiciului pentru industria din Uniune, ceea ce nu este neapărat adevărat atunci când capacitatea rămasă poate fi utilizată pentru producerea altor produse. Analiza dumpingului se concentrează pe capacitatea de rezervă în sine, și anume pe capacitatea care nu este utilizată pentru producerea vreunui produs și care, prin urmare, este disponibilă cu ușurință pentru producția produsului în cauză.

4.   Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (118) | Capacitatea de producție de rezervă limitată disponibilă în Ucraina și riscul limitat de redirecționare a exporturilor efectuate la prețuri de dumping conduc la concluzia că nu există un risc de creștere semnificativă a exporturilor ucrainene de produs în cauză la prețuri de dumping, dacă se permite expirarea măsurilor în vigoare. Prin urmare, nu există probabilitatea ca expirarea măsurilor antidumping împotriva Ucrainei să conducă la o reapariție a dumpingului în volume neneglijabile în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(118)

Capacitatea de producție de rezervă limitată disponibilă în Ucraina și riscul limitat de redirecționare a exporturilor efectuate la prețuri de dumping conduc la concluzia că nu există un risc de creștere semnificativă a exporturilor ucrainene de produs în cauză la prețuri de dumping, dacă se permite expirarea măsurilor în vigoare. Prin urmare, nu există probabilitatea ca expirarea măsurilor antidumping împotriva Ucrainei să conducă la o reapariție a dumpingului în volume neneglijabile în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază.

D.   DEFINIREA INDUSTRIEI DIN UNIUNE

| (119) | În perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de aproximativ 20 de producători din Uniune. Prin urmare, se consideră că producția acestor producători (stabilită, în cazul producătorilor cooperanți, pe baza informațiilor colectate de la aceștia și, în cazul celorlalți producători din Uniune, pe baza datelor din cererea de reexaminare) reprezintă producția totală a Uniunii. Toți acești producători constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(119)

În perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de aproximativ 20 de producători din Uniune. Prin urmare, se consideră că producția acestor producători (stabilită, în cazul producătorilor cooperanți, pe baza informațiilor colectate de la aceștia și, în cazul celorlalți producători din Uniune, pe baza datelor din cererea de reexaminare) reprezintă producția totală a Uniunii. Toți acești producători constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (120) | După cum s-a explicat în considerentul 11, ca urmare a numărului mare de producători din Uniune, a fost selectat un eșantion. Pentru analiza prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:






  — | elementele macroeconomice (producția, capacitatea de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, prețurile unitare medii, amploarea marjelor de dumping și redresarea după efectele dumpingului anterior) au fost evaluate la nivelul industriei din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și, în ceea ce îi privește pe ceilalți producători din Uniune, pe baza unei estimări întemeiate pe datele furnizate în cererea de reexaminare; |
| --- | --- | --- |

(120)

După cum s-a explicat în considerentul 11, ca urmare a numărului mare de producători din Uniune, a fost selectat un eșantion. Pentru analiza prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:

—

elementele macroeconomice (producția, capacitatea de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, prețurile unitare medii, amploarea marjelor de dumping și redresarea după efectele dumpingului anterior) au fost evaluate la nivelul industriei din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și, în ceea ce îi privește pe ceilalți producători din Uniune, pe baza unei estimări întemeiate pe datele furnizate în cererea de reexaminare;

| — | analiza elementelor microeconomice (stocurile, salariile, profitabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de mobilizare a capitalului și investițiile) a fost efectuată pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion, pe baza informațiilor furnizate de aceștia. |
| --- | --- |

—

analiza elementelor microeconomice (stocurile, salariile, profitabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de mobilizare a capitalului și investițiile) a fost efectuată pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion, pe baza informațiilor furnizate de aceștia.

E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

1.   Consumul Uniunii

| (121) | Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza volumelor de vânzări din producția proprie a industriei din Uniune, destinată pieței Uniunii, și pe baza datelor privind volumele importurilor pe piața Uniunii, obținute din statisticile Eurostat. |
| --- | --- |

(121)

Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza volumelor de vânzări din producția proprie a industriei din Uniune, destinată pieței Uniunii, și pe baza datelor privind volumele importurilor pe piața Uniunii, obținute din statisticile Eurostat.

| (122) | În cursul perioadei luate în considerare, consumul UE a scăzut cu 28 %. Acesta a scăzut cu 6 % în 2011, cu 8 puncte procentuale în 2012 și cu alte 10 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. Tendința descrescătoare poate fi parțial explicată printr-un anumit grad de substituire din motive tehnice, având în vedere că, în cazul țevilor pentru apă, există o tendință de a înlocui țevile din oțel cu țevi din alte materiale, cum ar fi cuprul, materialul plastic sau oțelul inoxidabil. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total al UE (tone) | 561 955 | 528 191 | 460 847 | 404 394 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 94 | 82 | 72 |

(122)

În cursul perioadei luate în considerare, consumul UE a scăzut cu 28 %. Acesta a scăzut cu 6 % în 2011, cu 8 puncte procentuale în 2012 și cu alte 10 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. Tendința descrescătoare poate fi parțial explicată printr-un anumit grad de substituire din motive tehnice, având în vedere că, în cazul țevilor pentru apă, există o tendință de a înlocui țevile din oțel cu țevi din alte materiale, cum ar fi cuprul, materialul plastic sau oțelul inoxidabil.

2010

2011

2012

PAR

Consumul total al UE (tone)

561 955

528 191

460 847

404 394

Indice (2010 = 100)

100

94

82

72

| (123) | În urma comunicării acestei concluzii, părțile interesate au susținut că a fost efectuată o subestimare considerabilă a consumului UE. Părțile respective nu au furnizat însă nicio dovadă credibilă în sprijinul afirmației lor și, prin urmare, aceasta nu poate fi acceptată. |
| --- | --- |

(123)

În urma comunicării acestei concluzii, părțile interesate au susținut că a fost efectuată o subestimare considerabilă a consumului UE. Părțile respective nu au furnizat însă nicio dovadă credibilă în sprijinul afirmației lor și, prin urmare, aceasta nu poate fi acceptată.

2.   Importurile din Belarus, RPC și Rusia

| (124) | Întrucât ancheta a stabilit că nu există probabilitatea de continuare sau reapariție a dumpingului din partea Ucrainei (a se vedea considerentele 17 și 118 de mai sus), în analiza de mai jos, puținele importuri din această țară nu au fost luate în considerare împreună cu importurile din celelalte țări în cauză. |
| --- | --- |

(124)

Întrucât ancheta a stabilit că nu există probabilitatea de continuare sau reapariție a dumpingului din partea Ucrainei (a se vedea considerentele 17 și 118 de mai sus), în analiza de mai jos, puținele importuri din această țară nu au fost luate în considerare împreună cu importurile din celelalte țări în cauză.

| (125) | Pentru a evalua cumulul importurilor din Belarus, RPC și Rusia, situația individuală a celor trei țări a fost examinată în lumina condițiilor stabilite la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(125)

Pentru a evalua cumulul importurilor din Belarus, RPC și Rusia, situația individuală a celor trei țări a fost examinată în lumina condițiilor stabilite la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (126) | În ceea ce privește cantitățile și marjele de dumping, având în vedere volumul nesemnificativ al importurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare, Comisia a efectuat o analiză prospectivă a volumelor de export probabile și a marjelor de dumping probabile pentru fiecare țară, în cazul abrogării măsurilor. Aceasta a arătat că volumele ar crește probabil peste nivelurile atinse în perioada anchetei de reexaminare și ar depăși cu siguranță pragul sub care pot fi neglijate, dacă măsurile ar fi abrogate (a se vedea considerentele 33, 56 și 80 de mai sus). În mod similar, Comisia a stabilit că, în cazul abrogării măsurilor, marjele de dumping probabil ar fi semnificative (a se vedea considerentele 30, 53 și 78 de mai sus). |
| --- | --- |

(126)

În ceea ce privește cantitățile și marjele de dumping, având în vedere volumul nesemnificativ al importurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare, Comisia a efectuat o analiză prospectivă a volumelor de export probabile și a marjelor de dumping probabile pentru fiecare țară, în cazul abrogării măsurilor. Aceasta a arătat că volumele ar crește probabil peste nivelurile atinse în perioada anchetei de reexaminare și ar depăși cu siguranță pragul sub care pot fi neglijate, dacă măsurile ar fi abrogate (a se vedea considerentele 33, 56 și 80 de mai sus). În mod similar, Comisia a stabilit că, în cazul abrogării măsurilor, marjele de dumping probabil ar fi semnificative (a se vedea considerentele 30, 53 și 78 de mai sus).

| (127) | În ceea ce privește prețul mediu de import, având în vedere cantitățile neglijabile importate, nu se poate ajunge la o concluzie fermă. |
| --- | --- |

(127)

În ceea ce privește prețul mediu de import, având în vedere cantitățile neglijabile importate, nu se poate ajunge la o concluzie fermă.

| (128) | Ancheta a indicat însă și faptul că pentru operatorii respectivi condițiile de concurență au fost similare. Ancheta a arătat că produsul în cauză importat din Belarus, RPC și Rusia și produsul similar fabricat și vândut de industria din Uniune au avut aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale. |
| --- | --- |

(128)

Ancheta a indicat însă și faptul că pentru operatorii respectivi condițiile de concurență au fost similare. Ancheta a arătat că produsul în cauză importat din Belarus, RPC și Rusia și produsul similar fabricat și vândut de industria din Uniune au avut aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale.

| (129) | Din cele de mai sus, rezultă că, în ceea ce privește Belarus, RPC și Rusia, criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost îndeplinite. În consecință, importurile din aceste trei țări au fost examinate cumulat. |
| --- | --- |

(129)

Din cele de mai sus, rezultă că, în ceea ce privește Belarus, RPC și Rusia, criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost îndeplinite. În consecință, importurile din aceste trei țări au fost examinate cumulat.

(a)   Volumul

| (130) | Volumul importurilor de produs în cauză din Belarus, RPC și Rusia în Uniune a scăzut cu 60 %, și anume de la 7 000 de tone în 2010, la aproximativ 2 900 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Acesta a crescut cu 31 % în 2011, înainte de a scădea cu 62 de puncte procentuale în 2012 și cu alte 28 de puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din Belarus | 25 | 55 | 0,1 | — |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 222 | 0 | 0 |
| Cota de piață a importurilor din Belarus | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Prețul importurilor din Belarus (EUR/tonă) | 677 | 1 246 | 600 | — |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 184 | 89 | — |
| Volumul importurilor din RPC | 712 | 375 | 458 | 118 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 53 | 64 | 17 |
| Cota de piață a importurilor din RPC | 0,1 % | 0,1 % | 0,1 % | 0,0 % |
| Prețul importurilor din RPC (EUR/tonă) | 636 | 1 052 | 1 347 | 2 102 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 165 | 212 | 330 |
| Volumul importurilor din Rusia | 6 396 | 8 937 | 4 440 | 2 790 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 140 | 69 | 44 |
| Cota de piață a importurilor din Rusia | 1,1 % | 1,7 % | 1,0 % | 0,7 % |
| Prețul importurilor din Rusia (EUR/tonă) | 470 | 506 | 513 | 462 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 108 | 109 | 98 |
| Volumul importurilor din țările în cauză | 7 133 | 9 367 | 4 898 | 2 908 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 131 | 69 | 41 |
| Cota de piață a importurilor din țările în cauză | 1,3 % | 1,8 % | 1,1 % | 0,7 % |
| Prețul importurilor din țările în cauză (EUR/tonă) | 488 | 532 | 591 | 528 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 109 | 121 | 111 |
| Sursa: Comext |

(130)

Volumul importurilor de produs în cauză din Belarus, RPC și Rusia în Uniune a scăzut cu 60 %, și anume de la 7 000 de tone în 2010, la aproximativ 2 900 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Acesta a crescut cu 31 % în 2011, înainte de a scădea cu 62 de puncte procentuale în 2012 și cu alte 28 de puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare.

2010

2011

2012

PAR

Volumul importurilor din Belarus

25

55

0,1

—

Indice (2010 = 100)

100

222

0

0

Cota de piață a importurilor din Belarus

0 %

0 %

0 %

0 %

Prețul importurilor din Belarus (EUR/tonă)

677

1 246

600

—

Indice (2010 = 100)

100

184

89

—

Volumul importurilor din RPC

712

375

458

118

Indice (2010 = 100)

100

53

64

17

Cota de piață a importurilor din RPC

0,1 %

0,1 %

0,1 %

0,0 %

Prețul importurilor din RPC (EUR/tonă)

636

1 052

1 347

2 102

Indice (2010 = 100)

100

165

212

330

Volumul importurilor din Rusia

6 396

8 937

4 440

2 790

Indice (2010 = 100)

100

140

69

44

Cota de piață a importurilor din Rusia

1,1 %

1,7 %

1,0 %

0,7 %

Prețul importurilor din Rusia (EUR/tonă)

470

506

513

462

Indice (2010 = 100)

100

108

109

98

Volumul importurilor din țările în cauză

7 133

9 367

4 898

2 908

Indice (2010 = 100)

100

131

69

41

Cota de piață a importurilor din țările în cauză

1,3 %

1,8 %

1,1 %

0,7 %

Prețul importurilor din țările în cauză (EUR/tonă)

488

532

591

528

Indice (2010 = 100)

100

109

121

111

Sursa: Comext

(b)   Cota de piață

| (131) | Cota de piață deținută de exportatorii din Belarus, RPC și Rusia pe piața Uniunii a scăzut de la 1,3 % în 2010, la 0,7 % în perioada anchetei de reexaminare. Concret, cota de piață a crescut de la 1,3 % în 2010 la 1,8 % în 2011 și apoi a scăzut cu 1,1 % în 2012 și cu încă 0,7 % în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(131)

Cota de piață deținută de exportatorii din Belarus, RPC și Rusia pe piața Uniunii a scăzut de la 1,3 % în 2010, la 0,7 % în perioada anchetei de reexaminare. Concret, cota de piață a crescut de la 1,3 % în 2010 la 1,8 % în 2011 și apoi a scăzut cu 1,1 % în 2012 și cu încă 0,7 % în perioada anchetei de reexaminare.

(c)   Prețurile

(i)   Evoluția prețurilor

| (132) | Între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, prețul mediu al importurilor de produs în cauză originar din Belarus, RPC și Rusia a crescut cu 11 %, și anume de la 488 EUR/tonă în 2010 la 528 EUR/tonă în perioada anchetei de reexaminare. Concret, prețurile au crescut cu 9 % în 2011 și cu 12 % în 2012, iar apoi au scăzut cu 10 % în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(132)

Între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, prețul mediu al importurilor de produs în cauză originar din Belarus, RPC și Rusia a crescut cu 11 %, și anume de la 488 EUR/tonă în 2010 la 528 EUR/tonă în perioada anchetei de reexaminare. Concret, prețurile au crescut cu 9 % în 2011 și cu 12 % în 2012, iar apoi au scăzut cu 10 % în perioada anchetei de reexaminare.

(ii)   Subcotarea prețurilor

| (133) | Pe baza vânzărilor foarte reduse de produs în cauză din RPC și Rusia către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare nu se poate trage o concluzie pertinentă. În consecință, s-au comparat prețurile produsului similar fabricat și vândut de industria din Uniune cu prețurile produsului supus anchetei, fabricat în Belarus, RPC și Rusia și vândut în restul lumii. Această comparație a arătat o subcotare semnificativă. |
| --- | --- |

(133)

Pe baza vânzărilor foarte reduse de produs în cauză din RPC și Rusia către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare nu se poate trage o concluzie pertinentă. În consecință, s-au comparat prețurile produsului similar fabricat și vândut de industria din Uniune cu prețurile produsului supus anchetei, fabricat în Belarus, RPC și Rusia și vândut în restul lumii. Această comparație a arătat o subcotare semnificativă.

3.   Importurile din alte țări terțe

| | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din India | 25 720 | 48 704 | 58 619 | 53 007 |
| Cota de piață a importurilor din India | 4,6 % | 9,2 % | 12,7 % | 13,1 % |
| Volumul importurilor din Turcia | 83 654 | 83 753 | 98 742 | 69 757 |
| Cota de piață a importurilor din Turcia | 14,9 % | 15,9 % | 21,4 % | 17,2 % |
| Volumul importurilor din Ucraina | 956 | 573 | 944 | 1 147 |
| Cota de piață a importurilor din Ucraina | 0,2 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,3 % |
| Volumul importurilor din alte țări terțe | 34 948 | 42 714 | 38 518 | 30 374 |
| Cota de piață a importurilor din alte țări terțe | 6,2 % | 8,1 % | 8,4 % | 7,5 % |

2010

2011

2012

PAR

Volumul importurilor din India

25 720

48 704

58 619

53 007

Cota de piață a importurilor din India

4,6 %

9,2 %

12,7 %

13,1 %

Volumul importurilor din Turcia

83 654

83 753

98 742

69 757

Cota de piață a importurilor din Turcia

14,9 %

15,9 %

21,4 %

17,2 %

Volumul importurilor din Ucraina

956

573

944

1 147

Cota de piață a importurilor din Ucraina

0,2 %

0,1 %

0,2 %

0,3 %

Volumul importurilor din alte țări terțe

34 948

42 714

38 518

30 374

Cota de piață a importurilor din alte țări terțe

6,2 %

8,1 %

8,4 %

7,5 %

| (134) | Importurile din Turcia și India au crescut în cursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a importurilor din Ucraina s-a menținut la un nivel foarte scăzut. Cota de piață a importurilor din alte țări terțe a rămas relativ stabilă în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(134)

Importurile din Turcia și India au crescut în cursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a importurilor din Ucraina s-a menținut la un nivel foarte scăzut. Cota de piață a importurilor din alte țări terțe a rămas relativ stabilă în cursul perioadei luate în considerare.

| (135) | În urma comunicării acestor cifre, părțile interesate au susținut că pierderea de 12 % din cota de piață suferită de industria din Uniune a fost aproape în întregime absorbită de cotele de piață în creștere ale Indiei și Turciei luate împreună și că importurile la prețuri scăzute din India și Turcia sunt probabil principalele motive ale situației fragile în care se află industria din Uniune. În această privință, trebuie subliniat faptul că scopul prezentei anchete este de a verifica dacă abrogarea măsurilor în vigoare împotriva celor trei țări, pentru care s-a stabilit că există o probabilitate de reapariție a dumpingului, este susceptibilă să conducă la o reapariție a prejudiciului pentru industria Uniunii. În cursul anchetei, s-a confirmat faptul că produsele din Belarus, RPC și Rusia au fost vândute în restul lumii la prețuri puternic subcotate. Prin urmare, în cazul abrogării măsurilor, vor reapărea probabil exporturile la prețuri de dumping din aceste țări către UE, având drept consecință probabilă creșterea prejudiciului pentru industria din UE. Faptul că importurile din Turcia și India au crescut în cursul perioadei luate în considerare nu afectează această evaluare a probabilității de reapariție a dumpingului și a prejudiciului. |
| --- | --- |

(135)

În urma comunicării acestor cifre, părțile interesate au susținut că pierderea de 12 % din cota de piață suferită de industria din Uniune a fost aproape în întregime absorbită de cotele de piață în creștere ale Indiei și Turciei luate împreună și că importurile la prețuri scăzute din India și Turcia sunt probabil principalele motive ale situației fragile în care se află industria din Uniune. În această privință, trebuie subliniat faptul că scopul prezentei anchete este de a verifica dacă abrogarea măsurilor în vigoare împotriva celor trei țări, pentru care s-a stabilit că există o probabilitate de reapariție a dumpingului, este susceptibilă să conducă la o reapariție a prejudiciului pentru industria Uniunii. În cursul anchetei, s-a confirmat faptul că produsele din Belarus, RPC și Rusia au fost vândute în restul lumii la prețuri puternic subcotate. Prin urmare, în cazul abrogării măsurilor, vor reapărea probabil exporturile la prețuri de dumping din aceste țări către UE, având drept consecință probabilă creșterea prejudiciului pentru industria din UE. Faptul că importurile din Turcia și India au crescut în cursul perioadei luate în considerare nu afectează această evaluare a probabilității de reapariție a dumpingului și a prejudiciului.

4.   Situația industriei din Uniune

| (136) | În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți, care au un impact asupra stării industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(136)

În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți, care au un impact asupra stării industriei din Uniune.

4.1.   Elemente macroeconomice

(a)   Producția

| (137) | De la un nivel de aproximativ 437 000 de tone în 2010, producția industriei din Uniune a scăzut cu 37 % în cursul perioadei luate în considerare. Concret, aceasta s-a redus cu 14 % în 2011, cu 19 puncte procentuale în 2012 și cu alte 4 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. Scăderea producției a fost legată de scăderea consumului, dar creșterea importurilor din India și Turcia i-a conferit un caracter mai pronunțat. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția (tone) | 437 492 | 376 106 | 294 260 | 277 483 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 86 | 67 | 63 |

(137)

De la un nivel de aproximativ 437 000 de tone în 2010, producția industriei din Uniune a scăzut cu 37 % în cursul perioadei luate în considerare. Concret, aceasta s-a redus cu 14 % în 2011, cu 19 puncte procentuale în 2012 și cu alte 4 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. Scăderea producției a fost legată de scăderea consumului, dar creșterea importurilor din India și Turcia i-a conferit un caracter mai pronunțat.

2010

2011

2012

PAR

Producția (tone)

437 492

376 106

294 260

277 483

Indice (2010 = 100)

100

86

67

63

(b)   Capacitatea de producție și ratele de utilizare a acesteia

| (138) | Capacitatea de producție a fost de peste 1 700 000 de tone în 2010 și a scăzut cu 16 % în cursul perioadei luate în considerare. Scăderea s-a datorat faptului că unii producători din UE au redus numărul de schimburi din unitățile de producție. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitatea de producție (tone) | 1 761 677 | 1 621 386 | 1 318 459 | 1 485 339 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 92 | 75 | 84 |
| Rata de utilizare a capacității | 25 % | 23 % | 22 % | 19 % |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 93 | 90 | 75 |
| Sursa: Ancheta |

(138)

Capacitatea de producție a fost de peste 1 700 000 de tone în 2010 și a scăzut cu 16 % în cursul perioadei luate în considerare. Scăderea s-a datorat faptului că unii producători din UE au redus numărul de schimburi din unitățile de producție.

2010

2011

2012

PAR

Capacitatea de producție (tone)

1 761 677

1 621 386

1 318 459

1 485 339

Indice (2010 = 100)

100

92

75

84

Rata de utilizare a capacității

25 %

23 %

22 %

19 %

Indice (2010 = 100)

100

93

90

75

Sursa: Ancheta

| (139) | Rata de utilizare a capacității de producție a fost de 25 % în 2010. Aceasta a scăzut la 23 % în 2011, la 22 % în 2012 și la 19 % în perioada anchetei de reexaminare. Ratele scăzute de utilizare a capacității se explică mai ales prin faptul că produsele care nu fac obiectul anchetei (în principal, profilele tubulare) pot fi fabricate cu aceleași echipamente de producție ca și tuburile și țevile sudate. Prin urmare, ratele de utilizare a capacității de producție nu sunt neapărat, în cazul acestui sector industrial, un indicator relevant al prejudiciului. |
| --- | --- |

(139)

Rata de utilizare a capacității de producție a fost de 25 % în 2010. Aceasta a scăzut la 23 % în 2011, la 22 % în 2012 și la 19 % în perioada anchetei de reexaminare. Ratele scăzute de utilizare a capacității se explică mai ales prin faptul că produsele care nu fac obiectul anchetei (în principal, profilele tubulare) pot fi fabricate cu aceleași echipamente de producție ca și tuburile și țevile sudate. Prin urmare, ratele de utilizare a capacității de producție nu sunt neapărat, în cazul acestui sector industrial, un indicator relevant al prejudiciului.

(c)   Volumul vânzărilor

| (140) | Vânzările din producția proprie a industriei din Uniune către clienți neafiliați din UE au scăzut cu 16 % în 2011, cu 21 de puncte procentuale în 2012 și cu încă 3 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, aceste vânzări au scăzut cu aproximativ 40 %. Acest lucru s-a datorat scăderii consumului și creșterii importurilor din India și Turcia. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor în UE către clienți neafiliați (tone) | 409 544 | 343 080 | 259 127 | 247 201 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 84 | 63 | 60 |
| Sursa: Ancheta |

(140)

Vânzările din producția proprie a industriei din Uniune către clienți neafiliați din UE au scăzut cu 16 % în 2011, cu 21 de puncte procentuale în 2012 și cu încă 3 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, aceste vânzări au scăzut cu aproximativ 40 %. Acest lucru s-a datorat scăderii consumului și creșterii importurilor din India și Turcia.

2010

2011

2012

PAR

Volumul vânzărilor în UE către clienți neafiliați (tone)

409 544

343 080

259 127

247 201

Indice (2010 = 100)

100

84

63

60

Sursa: Ancheta

(d)   Cota de piață

| (141) | Cota de piață deținută de industria din Uniune a fost de 73 % în 2010. Aceasta a scăzut la 65 % în 2011 și la 56 % în 2012 și apoi a urcat la 61 % în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, cota de piață deținută de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare a scăzut cu 12 puncte procentuale. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a industriei din Uniune | 73 % | 65 % | 56 % | 61 % |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 89 | 77 | 84 |
| Sursa: Ancheta |

(141)

Cota de piață deținută de industria din Uniune a fost de 73 % în 2010. Aceasta a scăzut la 65 % în 2011 și la 56 % în 2012 și apoi a urcat la 61 % în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, cota de piață deținută de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare a scăzut cu 12 puncte procentuale.

2010

2011

2012

PAR

Cota de piață a industriei din Uniune

73 %

65 %

56 %

61 %

Indice (2010 = 100)

100

89

77

84

Sursa: Ancheta

(e)   Creșterea

| (142) | Între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, când consumul Uniunii a scăzut cu 28 %, volumul vânzărilor către clienți neafiliați din UE s-a redus cu 40 %. Acest lucru a avut ca rezultat o scădere cu 12 puncte procentuale a cotei de piață a industriei din Uniune în cursul perioadei luate în considerare. În consecință, nu s-a înregistrat o creștere a industriei din Uniune în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(142)

Între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, când consumul Uniunii a scăzut cu 28 %, volumul vânzărilor către clienți neafiliați din UE s-a redus cu 40 %. Acest lucru a avut ca rezultat o scădere cu 12 puncte procentuale a cotei de piață a industriei din Uniune în cursul perioadei luate în considerare. În consecință, nu s-a înregistrat o creștere a industriei din Uniune în cursul perioadei luate în considerare.

(f)   Ocuparea forței de muncă

| (143) | Numărul de angajați ai industriei din Uniune a scăzut cu 13 % în 2011, cu 27 de puncte procentuale în 2012 și cu încă 3 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, numărul de angajați ai industriei din Uniune a scăzut cu 43 % în cursul perioadei luate în considerare, și anume, de la peste 1 600 de persoane la mai puțin de 1 000 de persoane. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă (persoane) | 1 655 | 1 446 | 991 | 939 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 87 | 60 | 57 |
| Sursa: Ancheta |

(143)

Numărul de angajați ai industriei din Uniune a scăzut cu 13 % în 2011, cu 27 de puncte procentuale în 2012 și cu încă 3 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, numărul de angajați ai industriei din Uniune a scăzut cu 43 % în cursul perioadei luate în considerare, și anume, de la peste 1 600 de persoane la mai puțin de 1 000 de persoane.

2010

2011

2012

PAR

Ocuparea forței de muncă (persoane)

1 655

1 446

991

939

Indice (2010 = 100)

100

87

60

57

Sursa: Ancheta

(g)   Productivitatea

| (144) | Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, exprimată ca producție (tone) per angajat per an, a scăzut mai întâi cu 2 % în 2011, de la un nivel de 264 de tone per angajat. Aceasta a crescut cu 14 puncte procentuale în 2012 și a rămas stabilă în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, productivitatea industriei din Uniune a crescut cu 12 % în cursul perioadei luate în considerare. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Productivitatea (tone per angajat) | 264 | 260 | 297 | 296 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 98 | 112 | 112 |
| Sursa: Ancheta |

(144)

Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, exprimată ca producție (tone) per angajat per an, a scăzut mai întâi cu 2 % în 2011, de la un nivel de 264 de tone per angajat. Aceasta a crescut cu 14 puncte procentuale în 2012 și a rămas stabilă în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, productivitatea industriei din Uniune a crescut cu 12 % în cursul perioadei luate în considerare.

2010

2011

2012

PAR

Productivitatea (tone per angajat)

264

260

297

296

Indice (2010 = 100)

100

98

112

112

Sursa: Ancheta

(h)   Factorii care influențează prețurile de vânzare

| (145) | Prețurile de vânzare unitare ale industriei din Uniune către clienți neafiliați au crescut cu 5 % în 2011 și cu 1 punct procentual în 2012, iar apoi au scăzut cu 4 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, aceste prețuri au crescut cu 2 % în cursul perioadei luate în considerare, de la 833 EUR/tonă la 848 EUR/tonă în perioada anchetei de reexaminare. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar pe piața UE (EUR/tonă) | 833 | 871 | 881 | 848 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 105 | 106 | 102 |
| Sursa: Ancheta |

(145)

Prețurile de vânzare unitare ale industriei din Uniune către clienți neafiliați au crescut cu 5 % în 2011 și cu 1 punct procentual în 2012, iar apoi au scăzut cu 4 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, aceste prețuri au crescut cu 2 % în cursul perioadei luate în considerare, de la 833 EUR/tonă la 848 EUR/tonă în perioada anchetei de reexaminare.

2010

2011

2012

PAR

Prețul unitar pe piața UE (EUR/tonă)

833

871

881

848

Indice (2010 = 100)

100

105

106

102

Sursa: Ancheta

(i)   Amploarea marjei de dumping

| (146) | Ancheta a stabilit că există o probabilitate de reapariție a dumpingului cu marje semnificative, a căror amploare nu poate fi considerată neglijabilă în cazul Republicii Belarus, al RPC și al Rusiei. |
| --- | --- |

(146)

Ancheta a stabilit că există o probabilitate de reapariție a dumpingului cu marje semnificative, a căror amploare nu poate fi considerată neglijabilă în cazul Republicii Belarus, al RPC și al Rusiei.

| (147) | După cum s-a arătat mai sus, Comisia nu a constatat existența unei probabilități de continuare sau reapariție a dumpingului în cazul Ucrainei. |
| --- | --- |

(147)

După cum s-a arătat mai sus, Comisia nu a constatat existența unei probabilități de continuare sau reapariție a dumpingului în cazul Ucrainei.

(j)   Redresarea după efectele dumpingului anterior

| (148) | Indicatorii macroeconomici examinați mai sus arată că, deși măsurile antidumping și-au atins parțial obiectivul de a înlătura prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, industria este încă foarte fragilă și vulnerabilă. Într-adevăr, în cursul perioadei luate în considerare, volumul producției a scăzut cu 37 %, volumul vânzărilor către clienți neafiliați din UE a scăzut cu 40 %, iar rata ocupării forței de muncă a scăzut cu 43 %. În plus, cota deținută de industria din Uniune pe piața UE a scăzut de la 73 % în 2010, la 61 % în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală după efectele dumpingului anterior și se consideră că industria din Uniune rămâne foarte vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(148)

Indicatorii macroeconomici examinați mai sus arată că, deși măsurile antidumping și-au atins parțial obiectivul de a înlătura prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, industria este încă foarte fragilă și vulnerabilă. Într-adevăr, în cursul perioadei luate în considerare, volumul producției a scăzut cu 37 %, volumul vânzărilor către clienți neafiliați din UE a scăzut cu 40 %, iar rata ocupării forței de muncă a scăzut cu 43 %. În plus, cota deținută de industria din Uniune pe piața UE a scăzut de la 73 % în 2010, la 61 % în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală după efectele dumpingului anterior și se consideră că industria din Uniune rămâne foarte vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii.

4.2.   Elemente microeconomice

(a)   Stocurile

| (149) | Nivelul stocurilor finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost aproape stabil până în 2011. Acesta a crescut cu 14 puncte procentuale în 2012 și apoi a scăzut cu 10 puncte procentuale în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În consecință, nivelul stocurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost cu 5 % mai ridicat decât în 2010. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 13 892 | 14 039 | 16 012 | 14 556 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 101 | 115 | 105 |
| Sursa: Ancheta |

(149)

Nivelul stocurilor finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost aproape stabil până în 2011. Acesta a crescut cu 14 puncte procentuale în 2012 și apoi a scăzut cu 10 puncte procentuale în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În consecință, nivelul stocurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost cu 5 % mai ridicat decât în 2010.

2010

2011

2012

PAR

Stocuri finale (tone)

13 892

14 039

16 012

14 556

Indice (2010 = 100)

100

101

115

105

Sursa: Ancheta

(b)   Salariile

| (150) | În cursul perioadei luate în considerare, costul forței de muncă a scăzut cu 29 %. Concret, acesta a scăzut cu 2 % în 2011, cu 15 puncte procentuale în 2012 și cu alte 12 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. Scăderea totală din cursul perioadei luate în considerare este consecința reducerii locurilor de muncă. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul anual al forței de muncă (EUR) | 20 602 275 | 20 266 132 | 17 140 089 | 14 578 317 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 98 | 83 | 71 |
| Sursa: Ancheta |

(150)

În cursul perioadei luate în considerare, costul forței de muncă a scăzut cu 29 %. Concret, acesta a scăzut cu 2 % în 2011, cu 15 puncte procentuale în 2012 și cu alte 12 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. Scăderea totală din cursul perioadei luate în considerare este consecința reducerii locurilor de muncă.

2010

2011

2012

PAR

Costul anual al forței de muncă (EUR)

20 602 275

20 266 132

17 140 089

14 578 317

Indice (2010 = 100)

100

98

83

71

Sursa: Ancheta

| (151) | În cursul perioadei luate în considerare, costul forței de muncă per angajat a crescut cu 25 %. Aceasta este probabil o situație temporară, legată de costul disponibilizărilor subsecvente scăderii semnificative a numărului de angajați. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul anual al forței de muncă per angajat (EUR) | 12 449 | 14 015 | 17 296 | 15 525 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 113 | 139 | 125 |

(151)

În cursul perioadei luate în considerare, costul forței de muncă per angajat a crescut cu 25 %. Aceasta este probabil o situație temporară, legată de costul disponibilizărilor subsecvente scăderii semnificative a numărului de angajați.

2010

2011

2012

PAR

Costul anual al forței de muncă per angajat (EUR)

12 449

14 015

17 296

15 525

Indice (2010 = 100)

100

113

139

125

(c)   Profitabilitatea și randamentul investițiilor

| (152) | În cursul perioadei luate în considerare, profitabilitatea vânzărilor efectuate pe piața UE de producătorii din Uniune incluși în eșantion, exprimată ca procent din vânzările nete, a crescut de la o pierdere de peste 7 % în 2010, la un profit de aproape 1 % în perioada anchetei de reexaminare. Mai precis, pierderea înregistrată de producătorii din Uniune incluși în eșantion s-a redus de la 7,3 % în 2010 la 5 % în 2011 și la 0,6 % în 2012, vânzările devenind ușor profitabile la un nivel de 0,8 % în perioada anchetei de reexaminare. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor pe piața UE (% din vânzările nete) | – 7,3 % | – 5,0 % | – 0,6 % | 0,8 % |
| Indice (2010 = 100) | – 100 | – 69 | – 8 | 12 |
| Randamentul investițiilor (profitul în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) | – 19,2 % | – 11,8 % | 0,5 % | 4,3 % |
| Indice (2010 = 100) | – 100 | – 62 | 3 | 22 |
| Sursa: Ancheta |

(152)

În cursul perioadei luate în considerare, profitabilitatea vânzărilor efectuate pe piața UE de producătorii din Uniune incluși în eșantion, exprimată ca procent din vânzările nete, a crescut de la o pierdere de peste 7 % în 2010, la un profit de aproape 1 % în perioada anchetei de reexaminare. Mai precis, pierderea înregistrată de producătorii din Uniune incluși în eșantion s-a redus de la 7,3 % în 2010 la 5 % în 2011 și la 0,6 % în 2012, vânzările devenind ușor profitabile la un nivel de 0,8 % în perioada anchetei de reexaminare.

2010

2011

2012

PAR

Profitabilitatea vânzărilor pe piața UE (% din vânzările nete)

– 7,3 %

– 5,0 %

– 0,6 %

0,8 %

Indice (2010 = 100)

– 100

– 69

– 8

12

Randamentul investițiilor (profitul în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)

– 19,2 %

– 11,8 %

0,5 %

4,3 %

Indice (2010 = 100)

– 100

– 62

3

22

Sursa: Ancheta

| (153) | Creșterea profitabilității se explică prin faptul că, în cursul perioadei luate în considerare, prețurile de vânzare au crescut cu 2 %, în timp ce costurile de producție (în principal, costul rulourilor de tablă laminată la cald, care reprezintă peste 60 % din costul de producție) au scăzut cu 6 %, înregistrându-se în același timp o scădere semnificativă a costului anual al forței de muncă. În consecință, producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost în măsură să efectueze vânzări către clienții lor de pe piața UE la prețuri din ce în ce mai profitabile. |
| --- | --- |

(153)

Creșterea profitabilității se explică prin faptul că, în cursul perioadei luate în considerare, prețurile de vânzare au crescut cu 2 %, în timp ce costurile de producție (în principal, costul rulourilor de tablă laminată la cald, care reprezintă peste 60 % din costul de producție) au scăzut cu 6 %, înregistrându-se în același timp o scădere semnificativă a costului anual al forței de muncă. În consecință, producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost în măsură să efectueze vânzări către clienții lor de pe piața UE la prețuri din ce în ce mai profitabile.

| (154) | Randamentul investițiilor, exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția profitabilității. Acesta s-a îmbunătățit, trecând de la o pierdere de 19,2 % în 2010 la o pierdere de 11,8 % în 2011 și apoi la un profit de 0,5 % în 2012 și de 4,3 % în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(154)

Randamentul investițiilor, exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția profitabilității. Acesta s-a îmbunătățit, trecând de la o pierdere de 19,2 % în 2010 la o pierdere de 11,8 % în 2011 și apoi la un profit de 0,5 % în 2012 și de 4,3 % în perioada anchetei de reexaminare.

(d)   Fluxul de lichidități și capacitatea de a mobiliza capital

| (155) | Fluxul net de lichidități rezultat din activitățile operaționale s-a situat la aproximativ – 44 milioane EUR în 2010. Acesta a crescut la aproximativ – 7 milioane EUR în 2011, la aproximativ 17 milioane EUR în 2012 și la aproximativ 20 milioane EUR în perioada anchetei de reexaminare. Niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion nu a indicat că ar fi întâmpinat dificultăți în ceea ce privește mobilizarea capitalului. Îmbunătățirea se poate datora scăderii costurilor de producție și costurilor forței de muncă și unei ușoare creșteri a prețurilor. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluxul de lichidități (marca proprie și marca distribuitorului) (EUR) | – 44 322 891 | – 7 033 547 | 16 927 597 | 20 202 074 |
| Indice (2010 = 100) | – 100 | – 16 | 38 | 46 |
| Sursa: Ancheta |

(155)

Fluxul net de lichidități rezultat din activitățile operaționale s-a situat la aproximativ – 44 milioane EUR în 2010. Acesta a crescut la aproximativ – 7 milioane EUR în 2011, la aproximativ 17 milioane EUR în 2012 și la aproximativ 20 milioane EUR în perioada anchetei de reexaminare. Niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion nu a indicat că ar fi întâmpinat dificultăți în ceea ce privește mobilizarea capitalului. Îmbunătățirea se poate datora scăderii costurilor de producție și costurilor forței de muncă și unei ușoare creșteri a prețurilor.

2010

2011

2012

PAR

Fluxul de lichidități (marca proprie și marca distribuitorului) (EUR)

– 44 322 891

– 7 033 547

16 927 597

20 202 074

Indice (2010 = 100)

– 100

– 16

38

46

Sursa: Ancheta

(e)   Investițiile

| (156) | Investițiile anuale efectuate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în producția produsului similar au scăzut cu 34 % în 2011, au crescut cu 90 de puncte procentuale în 2012 și au scăzut în final cu 59 de puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. În cursul perioadei luate în considerare, investițiile destinate întreținerii și reînnoirii echipamentelor existente și nu creșterii capacității de producție au scăzut cu 3 %. | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții nete (EUR) | 1 149 094 | 757 750 | 1 789 210 | 1 111 661 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 66 | 156 | 97 |
| Sursa: Ancheta |

(156)

Investițiile anuale efectuate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în producția produsului similar au scăzut cu 34 % în 2011, au crescut cu 90 de puncte procentuale în 2012 și au scăzut în final cu 59 de puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. În cursul perioadei luate în considerare, investițiile destinate întreținerii și reînnoirii echipamentelor existente și nu creșterii capacității de producție au scăzut cu 3 %.

2010

2011

2012

PAR

Investiții nete (EUR)

1 149 094

757 750

1 789 210

1 111 661

Indice (2010 = 100)

100

66

156

97

Sursa: Ancheta

5.   Concluzie privind prejudiciul

| (157) | O serie de indicatori, în special cei financiari, s-au îmbunătățit semnificativ în cursul perioadei luate în considerare. Profitabilitatea a crescut de la o pierdere de peste 7 % la un profit de 0,8 %, care se situează însă în continuare sub ținta de profit de 5 % din ancheta anterioară. Randamentul investițiilor a crescut de la o pierdere de peste 19 % la un profit de peste 4 %, iar nivelul fluxului de lichidități a crescut de la – 44 milioane EUR la 20 milioane EUR. Acești factori sugerează că industria a fost în măsură să se redreseze parțial. |
| --- | --- |

(157)

O serie de indicatori, în special cei financiari, s-au îmbunătățit semnificativ în cursul perioadei luate în considerare. Profitabilitatea a crescut de la o pierdere de peste 7 % la un profit de 0,8 %, care se situează însă în continuare sub ținta de profit de 5 % din ancheta anterioară. Randamentul investițiilor a crescut de la o pierdere de peste 19 % la un profit de peste 4 %, iar nivelul fluxului de lichidități a crescut de la – 44 milioane EUR la 20 milioane EUR. Acești factori sugerează că industria a fost în măsură să se redreseze parțial.

| (158) | Pe de altă parte, unii indicatori au înregistrat o evoluție negativă între 2010 și perioada anchetei de reexaminare. Volumul producției a scăzut cu 37 %, rata de utilizare a capacității de producție a scăzut cu 25 %, volumul vânzărilor către clienți neafiliați din UE a scăzut cu 40 %, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 12 puncte procentuale și rata ocupării forței de muncă a scăzut cu 43 %. |
| --- | --- |

(158)

Pe de altă parte, unii indicatori au înregistrat o evoluție negativă între 2010 și perioada anchetei de reexaminare. Volumul producției a scăzut cu 37 %, rata de utilizare a capacității de producție a scăzut cu 25 %, volumul vânzărilor către clienți neafiliați din UE a scăzut cu 40 %, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 12 puncte procentuale și rata ocupării forței de muncă a scăzut cu 43 %.

| (159) | Măsurile antidumping și-au atins, parțial, obiectivul, înlăturând o parte a prejudiciului suferit de industria din Uniune în urma importurilor la prețuri de dumping din țările în cauză. Industria din Uniune a redevenit ușor profitabilă, pierzând însă o parte din cota sa pe piața Uniunii. Aceasta a fost în măsură să își îmbunătățească situația financiară, favorizând prețurile în detrimentul volumelor. În consecință, este clar că industria din Uniune nu s-a redresat complet de pe urma efectelor dumpingului anterior și se află încă într-o situație fragilă, fiind, prin urmare, foarte vulnerabilă în fața unei reapariții a importurilor la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(159)

Măsurile antidumping și-au atins, parțial, obiectivul, înlăturând o parte a prejudiciului suferit de industria din Uniune în urma importurilor la prețuri de dumping din țările în cauză. Industria din Uniune a redevenit ușor profitabilă, pierzând însă o parte din cota sa pe piața Uniunii. Aceasta a fost în măsură să își îmbunătățească situația financiară, favorizând prețurile în detrimentul volumelor. În consecință, este clar că industria din Uniune nu s-a redresat complet de pe urma efectelor dumpingului anterior și se află încă într-o situație fragilă, fiind, prin urmare, foarte vulnerabilă în fața unei reapariții a importurilor la prețuri de dumping.

| (160) | Chiar dacă situația fragilă a industriei din Uniune a fost calificată ca fiind un prejudiciu important, aceasta nu poate fi atribuită importurilor din țările în cauză. Cele trei țări în cauză (în ceea ce privește Ucraina, ancheta a stabilit că nu există probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului) au împreună o cotă mai mică de 1 % din piața UE. În lipsa unei presiuni asupra prețurilor din partea țărilor în cauză, industria din Uniune a fost în măsură să mențină prețurile la un nivel suficient pentru asigurarea profitului, care este însă mult inferior țintei de profit. |
| --- | --- |

(160)

Chiar dacă situația fragilă a industriei din Uniune a fost calificată ca fiind un prejudiciu important, aceasta nu poate fi atribuită importurilor din țările în cauză. Cele trei țări în cauză (în ceea ce privește Ucraina, ancheta a stabilit că nu există probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului) au împreună o cotă mai mică de 1 % din piața UE. În lipsa unei presiuni asupra prețurilor din partea țărilor în cauză, industria din Uniune a fost în măsură să mențină prețurile la un nivel suficient pentru asigurarea profitului, care este însă mult inferior țintei de profit.

F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

1.   Importurile din RPC, Belarus și Rusia

| (161) | Tendințele descrise mai sus arată că măsurile antidumping și-au atins parțial obiectivul de a înlătura prejudiciul suferit de producătorii din Uniune. Pe de altă parte, astfel cum reiese din evoluția negativă a unui număr de indicatori ai prejudiciului, industria se află încă într-o situație foarte fragilă. |
| --- | --- |

(161)

Tendințele descrise mai sus arată că măsurile antidumping și-au atins parțial obiectivul de a înlătura prejudiciul suferit de producătorii din Uniune. Pe de altă parte, astfel cum reiese din evoluția negativă a unui număr de indicatori ai prejudiciului, industria se află încă într-o situație foarte fragilă.

| (162) | După cum s-a menționat anterior, exportatorii din cele trei țări în cauză dispun de suficiente capacități de producție de rezervă pentru a crește foarte rapid exporturile. Având în vedere că prețurile de pe piața UE sunt mai atractive decât cele de pe piețele unor țări terțe, există probabilitatea ca volumele semnificative exportate în prezent în aceste țări să fie redirecționate către piața UE, în cazul expirării măsurilor antidumping. Această creștere a importurilor la prețuri de dumping, mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune, va crește probabil presiunea asupra prețurilor de pe piața Uniunii, înrăutățind situația deja fragilă a industriei din Uniune. O astfel de evoluție abruptă a fost deja observată în cursul anchetei anterioare, când cota de piață a importurilor din cele trei țări în UE s-a triplat în numai trei ani și jumătate, și anume, de la 6,2 % în 2004 la 18,7 % în perioada anchetei (1 iulie 2006-30 iunie 2007). În consecință, producătorii-exportatori din RPC, Belarus și Rusia și-au demonstrat deja capacitatea de a crește rapid volumele exporturilor către Uniune. |
| --- | --- |

(162)

După cum s-a menționat anterior, exportatorii din cele trei țări în cauză dispun de suficiente capacități de producție de rezervă pentru a crește foarte rapid exporturile. Având în vedere că prețurile de pe piața UE sunt mai atractive decât cele de pe piețele unor țări terțe, există probabilitatea ca volumele semnificative exportate în prezent în aceste țări să fie redirecționate către piața UE, în cazul expirării măsurilor antidumping. Această creștere a importurilor la prețuri de dumping, mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune, va crește probabil presiunea asupra prețurilor de pe piața Uniunii, înrăutățind situația deja fragilă a industriei din Uniune. O astfel de evoluție abruptă a fost deja observată în cursul anchetei anterioare, când cota de piață a importurilor din cele trei țări în UE s-a triplat în numai trei ani și jumătate, și anume, de la 6,2 % în 2004 la 18,7 % în perioada anchetei (1 iulie 2006-30 iunie 2007). În consecință, producătorii-exportatori din RPC, Belarus și Rusia și-au demonstrat deja capacitatea de a crește rapid volumele exporturilor către Uniune.

| (163) | Prin urmare, pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că, în cazul abrogării măsurilor, există o probabilitate de reapariție a prejudiciului. |
| --- | --- |

(163)

Prin urmare, pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că, în cazul abrogării măsurilor, există o probabilitate de reapariție a prejudiciului.

2.   Importurile din Ucraina

| (164) | Având în vedere concluzia potrivit căreia nu există o probabilitate de continuare sau reapariție a dumpingului din partea Ucrainei, nu este necesară în acest caz o altă analiză privind probabilitatea de reapariție a prejudiciului. |
| --- | --- |

(164)

Având în vedere concluzia potrivit căreia nu există o probabilitate de continuare sau reapariție a dumpingului din partea Ucrainei, nu este necesară în acest caz o altă analiză privind probabilitatea de reapariție a prejudiciului.

G.   INTERESUL UNIUNII

| (165) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblu său. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere, în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(165)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblu său. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere, în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

1.   Interesul industriei din Uniune

| (166) | Ancheta a arătat că industria din Uniune este încă foarte fragilă. Măsurile antidumping și-au atins, parțial, obiectivul, înlăturând o parte a prejudiciului suferit de industria din Uniune în urma importurilor la prețuri de dumping din țările în cauză. Industria din Uniune a redevenit ușor profitabilă, pierzând însă o parte din cota sa pe piața Uniunii. Aceasta a fost în măsură să își îmbunătățească situația financiară, favorizând prețurile în detrimentul volumelor, datorită măsurilor în vigoare. Abrogarea măsurilor va crește presiunea asupra prețurilor de pe piața Uniunii și va conduce din nou la pierderi. Prin urmare, menținerea măsurilor este în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(166)

Ancheta a arătat că industria din Uniune este încă foarte fragilă. Măsurile antidumping și-au atins, parțial, obiectivul, înlăturând o parte a prejudiciului suferit de industria din Uniune în urma importurilor la prețuri de dumping din țările în cauză. Industria din Uniune a redevenit ușor profitabilă, pierzând însă o parte din cota sa pe piața Uniunii. Aceasta a fost în măsură să își îmbunătățească situația financiară, favorizând prețurile în detrimentul volumelor, datorită măsurilor în vigoare. Abrogarea măsurilor va crește presiunea asupra prețurilor de pe piața Uniunii și va conduce din nou la pierderi. Prin urmare, menținerea măsurilor este în interesul industriei din Uniune.

2.   Interesul importatorilor și al utilizatorilor

| (167) | Comisia a contactat peste 100 de importatori neafiliați și utilizatori din Uniune pentru a le solicita colaborarea, însă niciunul dintre aceștia nu a răspuns. Acest lucru poate fi explicat prin volumele foarte mici ale exporturilor din țările în cauză pe piața Uniunii. În orice caz, nu există niciun factor care să sugereze că importatorii sau utilizatorii ar fi afectați în mod disproporționat în cazul prelungirii măsurilor. |
| --- | --- |

(167)

Comisia a contactat peste 100 de importatori neafiliați și utilizatori din Uniune pentru a le solicita colaborarea, însă niciunul dintre aceștia nu a răspuns. Acest lucru poate fi explicat prin volumele foarte mici ale exporturilor din țările în cauză pe piața Uniunii. În orice caz, nu există niciun factor care să sugereze că importatorii sau utilizatorii ar fi afectați în mod disproporționat în cazul prelungirii măsurilor.

| (168) | Prin urmare, având în vedere cele de mai sus, se consideră că situația importatorilor și a utilizatorilor din Uniune nu va fi probabil afectată în mod substanțial de prelungirea măsurilor. |
| --- | --- |

(168)

Prin urmare, având în vedere cele de mai sus, se consideră că situația importatorilor și a utilizatorilor din Uniune nu va fi probabil afectată în mod substanțial de prelungirea măsurilor.

3.   Riscul de insuficiență a ofertei/de concurență pe piața UE

| (169) | Consumul UE a scăzut cu 28 % în cursul perioadei luate în considerare, ajungând la aproximativ 400 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Capacitatea de producție a industriei din Uniune a depășit constant cererea din UE în cursul perioadei luate în considerare, atingând un nivel de aproape 1 500 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Există suficientă concurență între producătorii din UE. În plus, industria din Uniune a funcționat la o rată de utilizare a capacității de numai 19 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare, deoarece produce produse diferite (produsul în cauză și alte produse, cum ar fi profilele tubulare) cu aceleași echipamente de producție. Prin urmare, în cazul unei creșteri a cererii, industria din Uniune dispune de capacitatea de rezervă necesară pentru a-și spori producția, modificând gama de produse. Importurile din alte țări terțe care nu sunt vizate de măsuri, în special India și Turcia, pot, de asemenea, să satisfacă o parte a cererii. |
| --- | --- |

(169)

Consumul UE a scăzut cu 28 % în cursul perioadei luate în considerare, ajungând la aproximativ 400 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Capacitatea de producție a industriei din Uniune a depășit constant cererea din UE în cursul perioadei luate în considerare, atingând un nivel de aproape 1 500 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Există suficientă concurență între producătorii din UE. În plus, industria din Uniune a funcționat la o rată de utilizare a capacității de numai 19 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare, deoarece produce produse diferite (produsul în cauză și alte produse, cum ar fi profilele tubulare) cu aceleași echipamente de producție. Prin urmare, în cazul unei creșteri a cererii, industria din Uniune dispune de capacitatea de rezervă necesară pentru a-și spori producția, modificând gama de produse. Importurile din alte țări terțe care nu sunt vizate de măsuri, în special India și Turcia, pot, de asemenea, să satisfacă o parte a cererii.

| (170) | Având în vedere considerațiile de mai sus, nu se poate concluziona că menținerea măsurilor antidumping ar putea avea ca rezultat o ofertă insuficientă sau o restrângere a concurenței pe piața UE. |
| --- | --- |

(170)

Având în vedere considerațiile de mai sus, nu se poate concluziona că menținerea măsurilor antidumping ar putea avea ca rezultat o ofertă insuficientă sau o restrângere a concurenței pe piața UE.

4.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (171) | Din cele de mai sus rezultă că efectele negative ale unei continuări a măsurilor ar fi limitate și, în orice caz, nu ar fi disproporționate față de beneficiile aduse industriei din Uniune de prelungirea măsurilor. |
| --- | --- |

(171)

Din cele de mai sus rezultă că efectele negative ale unei continuări a măsurilor ar fi limitate și, în orice caz, nu ar fi disproporționate față de beneficiile aduse industriei din Uniune de prelungirea măsurilor.

H.   MĂSURI ANTIDUMPING

| (172) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a prezenta observații în urma acestei comunicări. Contribuțiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, în măsura în care acest lucru a fost justificat. |
| --- | --- |

(172)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a prezenta observații în urma acestei comunicări. Contribuțiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, în măsura în care acest lucru a fost justificat.

| (173) | Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum prevede articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat, originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia, trebuie menținute. Se reamintește că aceste măsuri constau într-o taxă ad valorem cu rate diferite. |
| --- | --- |

(173)

Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum prevede articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat, originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia, trebuie menținute. Se reamintește că aceste măsuri constau într-o taxă ad valorem cu rate diferite.

| (174) | În ceea ce privește Ucraina, pe baza constatărilor privind inexistența probabilității de continuare sau reapariție a dumpingului (a se vedea considerentele 17 și 118 de mai sus), măsurile trebuie abrogate, iar procedura trebuie încheiată. |
| --- | --- |

(174)

În ceea ce privește Ucraina, pe baza constatărilor privind inexistența probabilității de continuare sau reapariție a dumpingului (a se vedea considerentele 17 și 118 de mai sus), măsurile trebuie abrogate, iar procedura trebuie încheiată.

| (175) | Ratele taxelor antidumping specificate de prezentul regulament în mod individual pentru societăți se aplică numai importurilor de produs în cauză fabricat de societățile respective și, deci, de către entitățile juridice specifice menționate. Importurile de produs în cauză, fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu indicarea denumirii și a adresei, în partea operativă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste rate, fiind supuse ratei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(175)

Ratele taxelor antidumping specificate de prezentul regulament în mod individual pentru societăți se aplică numai importurilor de produs în cauză fabricat de societățile respective și, deci, de către entitățile juridice specifice menționate. Importurile de produs în cauză, fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu indicarea denumirii și a adresei, în partea operativă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste rate, fiind supuse ratei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (176) | Orice societate poate cere aplicarea acestor rate individuale ale taxei antidumping, în cazul în care își schimbă ulterior denumirea. Cererea trebuie adresată Comisiei (5). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante cu ajutorul cărora se poate demonstra că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de rata taxei care i se aplică. Dacă schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul acesteia de a beneficia de rata taxei care i se aplică, un anunț privind schimbarea denumirii va fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(176)

Orice societate poate cere aplicarea acestor rate individuale ale taxei antidumping, în cazul în care își schimbă ulterior denumirea. Cererea trebuie adresată Comisiei (5). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante cu ajutorul cărora se poate demonstra că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de rata taxei care i se aplică. Dacă schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul acesteia de a beneficia de rata taxei care i se aplică, un anunț privind schimbarea denumirii va fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (177) | Prezentul regulament este conform cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, |
| --- | --- |

(177)

Prezentul regulament este conform cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat, cu secțiune circulară și diametru exterior de maximum 168,3 mm, din care se exclud țevile de tipul celor utilizate pentru conductele de petrol sau gaze, burlanele de foraj și țevile de extracție de tipul celor utilizate pentru forarea puțurilor de petrol sau gaze, tuburile de precizie, precum și tuburile și țevile cu fitinguri atașate, adecvate pentru circuitele de gaze sau de lichide și utilizate la aeronavele civile, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 și ex 7306 30 77 (coduri TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 și 7306307780) și sunt originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia.

(2)   Ratele taxei antidumping definitive, care se aplică la prețul net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile indicate mai jos, sunt următoarele:

| Țara | Societatea | Taxa antidumping | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Republica Populară Chineză | Toate societățile | 90,6 % | — |
| Rusia | TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company și Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works) | 16,8 % | A892 |
| OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works și Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant) | 10,1 % | A893 |
| Toate celelalte societăți | 20,5 % | A999 |
| Belarus | Toate societățile | 38,1 % | — |

Țara

Societatea

Taxa antidumping

Codul adițional TARIC

Republica Populară Chineză

Toate societățile

90,6 %

—

Rusia

TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company și Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)

16,8 %

A892

OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works și Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)

10,1 %

A893

Toate celelalte societăți

20,5 %

A999

Belarus

Toate societățile

38,1 %

—

(3)   Cu excepția cazului în care se specifică altfel, se aplică dispozițiile în vigoare privind taxele vamale.

Articolul 2

Se încheie procedura antidumping privind importurile de produs menționat la articolul 1 alineatul (1), originare din Ucraina.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 343, 19.12.2008, p. 1.

2

(3)  JO C 136, 15.5.2013, p. 25.

3

(4)  JO C 372, 19.12.2013, p. 21.

4

(5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

5

---

| 27.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/31

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/111 AL COMISIEI

din 26 ianuarie 2015

de stabilire a unor măsuri pentru a atenua o amenințare gravă pentru conservarea stocului de biban-de-mare (Dicentrarchus labrax) din Marea Celtică, din Canalul Mânecii, din Marea Irlandei și din Marea Nordului meridională

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (1), în special articolul 12 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 prevede că pot fi adoptate măsuri de urgență din motive imperioase de urgență justificate corespunzător privind o amenințare gravă la adresa conservării resurselor biologice marine. Comisia, la cererea motivată a unui stat membru sau din proprie inițiativă, poate, pentru a atenua această amenințare, să adopte astfel de măsuri de urgență sub forma unor acte de punere în aplicare cu aplicabilitate imediată, pentru o perioadă maximă de șase luni. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 prevede că pot fi adoptate măsuri de urgență din motive imperioase de urgență justificate corespunzător privind o amenințare gravă la adresa conservării resurselor biologice marine. Comisia, la cererea motivată a unui stat membru sau din proprie inițiativă, poate, pentru a atenua această amenințare, să adopte astfel de măsuri de urgență sub forma unor acte de punere în aplicare cu aplicabilitate imediată, pentru o perioadă maximă de șase luni.

| (2) | Conform avizelor științifice emise de Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), bibanul-de-mare (Dicentrarchus labrax) din Marea Celtică, din Canalul Mânecii, din Marea Irlandei și din Marea Nordului meridională (diviziunile ICES IVb, c și VIIa, d-h) suferă un declin rapid al biomasei, din cauza scăderii ratei de recrutare, combinată cu o creștere a mortalității prin pescuit. Biomasa stocului de reproducere se apropie de cel mai scăzut nivel istoric observat. Mortalitatea prin pescuit actuală este de aproape patru ori mai mare decât cea pe care stocul o poate suporta. De aceea, ICES recomandă să se pună în aplicare măsuri care să reducă în mod semnificativ mortalitatea prin pescuit pentru întregul stoc. |
| --- | --- |

(2)

Conform avizelor științifice emise de Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), bibanul-de-mare (Dicentrarchus labrax) din Marea Celtică, din Canalul Mânecii, din Marea Irlandei și din Marea Nordului meridională (diviziunile ICES IVb, c și VIIa, d-h) suferă un declin rapid al biomasei, din cauza scăderii ratei de recrutare, combinată cu o creștere a mortalității prin pescuit. Biomasa stocului de reproducere se apropie de cel mai scăzut nivel istoric observat. Mortalitatea prin pescuit actuală este de aproape patru ori mai mare decât cea pe care stocul o poate suporta. De aceea, ICES recomandă să se pună în aplicare măsuri care să reducă în mod semnificativ mortalitatea prin pescuit pentru întregul stoc.

| (3) | Regatul Unit, prin scrisoarea din 19 decembrie 2014, a solicitat Comisiei să ia măsuri în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în vederea închiderii zonei ICES VIIe pentru pescuitul pelagic care vizează bibanul-de-mare în perioada ianuarie-aprilie 2015, pentru a reduce presiunea exercitată de pescuit prin protejarea populațiilor reproducătoare de biban-de-mare. Cererea a fost transmisă Belgiei, Franței, Irlandei, Țărilor de Jos, precum și consiliilor consultative pentru apele de nord-vest și pentru Marea Nordului. Belgia, Franța și Țările de Jos au transmis Comisiei observațiile lor. |
| --- | --- |

(3)

Regatul Unit, prin scrisoarea din 19 decembrie 2014, a solicitat Comisiei să ia măsuri în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în vederea închiderii zonei ICES VIIe pentru pescuitul pelagic care vizează bibanul-de-mare în perioada ianuarie-aprilie 2015, pentru a reduce presiunea exercitată de pescuit prin protejarea populațiilor reproducătoare de biban-de-mare. Cererea a fost transmisă Belgiei, Franței, Irlandei, Țărilor de Jos, precum și consiliilor consultative pentru apele de nord-vest și pentru Marea Nordului. Belgia, Franța și Țările de Jos au transmis Comisiei observațiile lor.

| (4) | Observațiile prezentate de Franța se referă la aplicabilitatea articolului 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, la amenințările cauzate de activitățile de pescuit și la procedură, la dovada unei amenințări grave și la riscul de discriminare între activitățile de pescuit. Belgia a răspuns pozitiv la solicitarea Regatului Unit. Țările de Jos au sugerat extinderea măsurilor pentru a include zone mai vaste și alte activități de pescuit. În ceea ce privește domeniul de aplicare al articolului 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și procedura prevăzută la articolul respectiv, trebuie remarcat faptul că această dispoziție nu se limitează la anumite cauze și, în consecință, poate fi aplicată oricărui tip de amenințare, fie că se datorează activităților de pescuit sau altor cauze, iar termenele prevăzute la acest articol sunt justificate prin urgența necesității de a contracara amenințarea gravă. Dovada unei amenințări grave pentru bibanul-de-mare în cazul de față se bazează pe date științifice, așa cum este prezentat mai jos. |
| --- | --- |

(4)

Observațiile prezentate de Franța se referă la aplicabilitatea articolului 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, la amenințările cauzate de activitățile de pescuit și la procedură, la dovada unei amenințări grave și la riscul de discriminare între activitățile de pescuit. Belgia a răspuns pozitiv la solicitarea Regatului Unit. Țările de Jos au sugerat extinderea măsurilor pentru a include zone mai vaste și alte activități de pescuit. În ceea ce privește domeniul de aplicare al articolului 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și procedura prevăzută la articolul respectiv, trebuie remarcat faptul că această dispoziție nu se limitează la anumite cauze și, în consecință, poate fi aplicată oricărui tip de amenințare, fie că se datorează activităților de pescuit sau altor cauze, iar termenele prevăzute la acest articol sunt justificate prin urgența necesității de a contracara amenințarea gravă. Dovada unei amenințări grave pentru bibanul-de-mare în cazul de față se bazează pe date științifice, așa cum este prezentat mai jos.

| (5) | Bibanul-de-mare se concentrează în anumite zone în perioada decembrie-aprilie în vederea depunerii icrelor. Stocul de biban-de-mare depinde de această fază de reproducere. În cursul acestei perioade se desfășoară activități de pescuit care vizează aceste concentrări de pești reproducători și contribuie în mod semnificativ la mortalitatea prin pescuit globală a stocului și, în special, la reducerea numărului de pești adulți care reușesc să se reproducă. Statisticile privind capturile confirmă faptul că această practică de pescuit înlătură în principal pești adulți, care nu mai pot, prin urmare, să contribuie la reproducerea stocului respectiv. |
| --- | --- |

(5)

Bibanul-de-mare se concentrează în anumite zone în perioada decembrie-aprilie în vederea depunerii icrelor. Stocul de biban-de-mare depinde de această fază de reproducere. În cursul acestei perioade se desfășoară activități de pescuit care vizează aceste concentrări de pești reproducători și contribuie în mod semnificativ la mortalitatea prin pescuit globală a stocului și, în special, la reducerea numărului de pești adulți care reușesc să se reproducă. Statisticile privind capturile confirmă faptul că această practică de pescuit înlătură în principal pești adulți, care nu mai pot, prin urmare, să contribuie la reproducerea stocului respectiv.

| (6) | Conform evaluării științifice efectuate de ICES și CSTEP, pescuitul comercial cu traule pelagice este responsabil pentru mai mult de 25 % din mortalitatea prin pescuit. |
| --- | --- |

(6)

Conform evaluării științifice efectuate de ICES și CSTEP, pescuitul comercial cu traule pelagice este responsabil pentru mai mult de 25 % din mortalitatea prin pescuit.

| (7) | Constatarea existenței unei amenințări grave la adresa conservării resurselor biologice marine se bazează pe riscul unui prejudiciu grav pentru capacitatea de reproducere a stocului, din cauza unei diminuări accentuate a biomasei stocului de reproducere, combinată cu continuarea pescuitului direcționat, care este susceptibil să aducă prejudicii ireparabile stocului de reproducere. Comisia consideră că există motive imperioase de urgență justificate corespunzător, deoarece 1. sezonul de reproducere a început; și 2. pescuitul din aceste stocuri de reproducere a demarat, la rândul său. Există dovezi științifice care atestă necesitatea unei acțiuni imediate în perioada de reproducere în curs a bibanului-de-mare, prin adoptarea unor măsuri care să se aplice imediat și să rămână în vigoare până la 30 aprilie 2015. |
| --- | --- |

(7)

Constatarea existenței unei amenințări grave la adresa conservării resurselor biologice marine se bazează pe riscul unui prejudiciu grav pentru capacitatea de reproducere a stocului, din cauza unei diminuări accentuate a biomasei stocului de reproducere, combinată cu continuarea pescuitului direcționat, care este susceptibil să aducă prejudicii ireparabile stocului de reproducere. Comisia consideră că există motive imperioase de urgență justificate corespunzător, deoarece 1. sezonul de reproducere a început; și 2. pescuitul din aceste stocuri de reproducere a demarat, la rândul său. Există dovezi științifice care atestă necesitatea unei acțiuni imediate în perioada de reproducere în curs a bibanului-de-mare, prin adoptarea unor măsuri care să se aplice imediat și să rămână în vigoare până la 30 aprilie 2015.

| (8) | Prin urmare, este urgent să se ia măsuri pentru a interzice pescuitul direcționat de biban-de-mare cu traule pelagice în timpul perioadei foarte sensibile de reproducere cuprinse între ianuarie și 30 aprilie 2015. Orice întârziere în asigurarea protecției stocului ar reduce considerabil sau ar elimina eficiența măsurilor de urgență. Pentru a spori eficacitatea acestor măsuri, ar trebui totodată să li se ceară operatorilor să nu accepte transbordări și debarcări de biban-de-mare capturat în perioada de aplicare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, este urgent să se ia măsuri pentru a interzice pescuitul direcționat de biban-de-mare cu traule pelagice în timpul perioadei foarte sensibile de reproducere cuprinse între ianuarie și 30 aprilie 2015. Orice întârziere în asigurarea protecției stocului ar reduce considerabil sau ar elimina eficiența măsurilor de urgență. Pentru a spori eficacitatea acestor măsuri, ar trebui totodată să li se ceară operatorilor să nu accepte transbordări și debarcări de biban-de-mare capturat în perioada de aplicare a prezentului regulament.

| (9) | Pentru a asigura o protecție eficientă a populațiilor reproducătoare, a căror localizare variază considerabil, măsurile de urgență ar trebui să acopere întreaga zonă de distribuție a stocului, și anume Marea Celtică, Canalul Mânecii, Marea Irlandei și Marea Nordului meridională (diviziunile ICES IVb, c și VIIa, d-h) și să includă pescuitul cu traule pelagice. În plus, zonele ICES VIIj, k sunt incluse pentru a preveni deplasarea activităților de pescuit, deoarece distribuția stocului nu este integral stabilită. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a asigura o protecție eficientă a populațiilor reproducătoare, a căror localizare variază considerabil, măsurile de urgență ar trebui să acopere întreaga zonă de distribuție a stocului, și anume Marea Celtică, Canalul Mânecii, Marea Irlandei și Marea Nordului meridională (diviziunile ICES IVb, c și VIIa, d-h) și să includă pescuitul cu traule pelagice. În plus, zonele ICES VIIj, k sunt incluse pentru a preveni deplasarea activităților de pescuit, deoarece distribuția stocului nu este integral stabilită.

| (10) | Măsurile alternative propuse de Franța nu ar duce la același rezultat ca măsura prevăzută în prezentul regulament, deoarece eficiența lor este incertă. În plus, pentru a oferi un nivel mai ridicat de protecție a stocului de biban-de-mare, pot fi necesare, într-o etapă ulterioară, măsuri suplimentare în ceea ce privește impactul altor activități de pescuit. |
| --- | --- |

(10)

Măsurile alternative propuse de Franța nu ar duce la același rezultat ca măsura prevăzută în prezentul regulament, deoarece eficiența lor este incertă. În plus, pentru a oferi un nivel mai ridicat de protecție a stocului de biban-de-mare, pot fi necesare, într-o etapă ulterioară, măsuri suplimentare în ceea ce privește impactul altor activități de pescuit.

| (11) | Franța a furnizat informații care demonstrează că navele care utilizează unelte de pescuit de fund cu o dimensiune a ochiurilor de plasă între 32 și 69 mm nu vizează bibanul-de-mare și că orice captură accidentală a acestor nave are un impact minim asupra stocului. |
| --- | --- |

(11)

Franța a furnizat informații care demonstrează că navele care utilizează unelte de pescuit de fund cu o dimensiune a ochiurilor de plasă între 32 și 69 mm nu vizează bibanul-de-mare și că orice captură accidentală a acestor nave are un impact minim asupra stocului.

| (12) | Situația stocului de biban-de-mare în zonele vizate îndeplinește toate criteriile legate de existența unor motive imperioase de urgență justificate corespunzător privind o amenințare gravă pentru conservarea acestui stoc, iar Comisia poate adopta așadar măsurile prevăzute în prezentul regulament, în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 din proprie inițiativă, în plus față de cererea Regatului Unit. |
| --- | --- |

(12)

Situația stocului de biban-de-mare în zonele vizate îndeplinește toate criteriile legate de existența unor motive imperioase de urgență justificate corespunzător privind o amenințare gravă pentru conservarea acestui stoc, iar Comisia poate adopta așadar măsurile prevăzute în prezentul regulament, în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 din proprie inițiativă, în plus față de cererea Regatului Unit.

| (13) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament vor fi prezentate spre avizare Comitetului pentru pescuit și acvacultură, |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament vor fi prezentate spre avizare Comitetului pentru pescuit și acvacultură,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament prevede măsuri de urgență pentru stocul de biban-de-mare din diviziunile ICES IVb, c și VIIa, d-k pentru a atenua un prejudiciu iminent și grav pentru acest stoc.

Articolul 2

Măsuri

În perioada de aplicare a prezentului regulament, se interzice pescuitul de biban-de-mare (Dicentrarchus labrax) în diviziunile ICES IVb, c, VIIa, d-k utilizând traule pelagice (denumite OTM — traule pelagice cu panouri și PTM — traule pelagice îngemănate) cu o dimensiune a ochiului sacului de 70 mm sau mai mare.

Pentru navele care utilizează aceste unelte, se interzic, de asemenea, păstrarea la bord, transferul, transbordarea și debarcarea bibanului-de-mare capturat în perioada de aplicare a prezentului regulament în aceeași zonă.

Statele membre raportează Comisiei capturile de biban-de-mare efectuate cu unelte pelagice (OTM sau PTM) la 14 zile de la sfârșitul fiecărei luni.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică până la 30 aprilie 2015.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 354, 28.12.2013, p. 22.

1

---

| 27.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/34

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/112 AL COMISIEI

din 26 ianuarie 2015

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | EG | 340,0 |
| IL | 160,5 |
| MA | 109,9 |
| TR | 147,7 |
| ZZ | 189,5 |
| 0707 00 05 | JO | 229,9 |
| TR | 174,5 |
| ZZ | 202,2 |
| 0709 93 10 | MA | 227,9 |
| TR | 214,8 |
| ZZ | 221,4 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| MA | 62,4 |
| TN | 53,6 |
| TR | 66,4 |
| ZZ | 57,6 |
| 0805 20 10 | IL | 102,5 |
| MA | 90,9 |
| ZZ | 96,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 87,6 |
| IL | 110,1 |
| JM | 118,0 |
| MA | 140,2 |
| TR | 118,6 |
| ZZ | 114,9 |
| 0805 50 10 | TR | 63,9 |
| ZZ | 63,9 |
| 0808 10 80 | BR | 65,4 |
| CL | 89,3 |
| MK | 26,7 |
| US | 184,8 |
| ZZ | 91,6 |
| 0808 30 90 | CL | 265,9 |
| US | 138,7 |
| ZZ | 202,3 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

EG

340,0

IL

160,5

MA

109,9

TR

147,7

ZZ

189,5

0707 00 05

JO

229,9

TR

174,5

ZZ

202,2

0709 93 10

MA

227,9

TR

214,8

ZZ

221,4

0805 10 20

EG

47,8

MA

62,4

TN

53,6

TR

66,4

ZZ

57,6

0805 20 10

IL

102,5

MA

90,9

ZZ

96,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

87,6

IL

110,1

JM

118,0

MA

140,2

TR

118,6

ZZ

114,9

0805 50 10

TR

63,9

ZZ

63,9

0808 10 80

BR

65,4

CL

89,3

MK

26,7

US

184,8

ZZ

91,6

0808 30 90

CL

265,9

US

138,7

ZZ

202,3

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 27.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/36

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/113 AL COMISIEI

din 26 ianuarie 2015

de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 539/2007 în sectorul ouălor și al ovalbuminelor

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (2) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 539/2007 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul ouălor și al ovalbuminelor. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 539/2007 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul ouălor și al ovalbuminelor.

| (2) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse de la 1 la 7 decembrie 2014 pentru subperioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 martie 2015 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare. |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse de la 1 la 7 decembrie 2014 pentru subperioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 martie 2015 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare.

| (3) | Pentru a se garanta eficiența măsurii, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se garanta eficiența măsurii, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cantitățile pentru care nu au fost prezentate cereri de licențe de import în temeiul Regulamentului (CE) nr. 539/2007, care urmează să fie adăugate la subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015, figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 539/2007 al Comisiei din 15 mai 2007 privind deschiderea și modul de gestionare a contingentelor tarifare în sectorul ouălor și al ovalbuminelor (JO L 128, 16.5.2007, p. 19).

2

---

ANEXĂ

| Nr. de ordine | Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015
  (în kg echivalent ouă în coajă) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 108 000 000 |
| 09.4401 | 3 632 368 |
| 09.4402 | 9 854 500 |

Nr. de ordine

Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015

(în kg echivalent ouă în coajă)

09.4015

108 000 000

09.4401

3 632 368

09.4402

9 854 500

---

| 27.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/38

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/114 AL COMISIEI

din 26 ianuarie 2015

de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 536/2007 pentru carnea de pasăre originară din Statele Unite ale Americii

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (2) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 536/2007 al Comisiei (2) a deschis un contingent tarifar anual pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre originare din Statele Unite ale Americii. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 536/2007 al Comisiei (2) a deschis un contingent tarifar anual pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre originare din Statele Unite ale Americii.

| (2) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 decembrie 2014 pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2015 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare. |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 decembrie 2014 pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2015 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare.

| (3) | Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cantitățile pentru care nu au fost prezentate cereri de licențe de import în temeiul Regulamentului (CE) nr. 536/2007, care urmează să fie adăugate la subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015, figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 536/2007 al Comisiei din 15 mai 2007 privind deschiderea și modul de gestionare a unui contingent tarifar pentru carnea de pasăre, alocat Statelor Unite ale Americii (JO L 128, 16.5.2007, p. 6).

2

---

ANEXĂ

| Număr de ordine | Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015
  (în kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 16 008 750 |

Număr de ordine

Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015

(în kg)

09.4169

16 008 750

---

| 27.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/40

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/115 AL COMISIEI

din 26 ianuarie 2015

de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 1384/2007 în sectorul cărnii de pasăre originare din Israel

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (2) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1384/2007 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre originare din Israel. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1384/2007 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre originare din Israel.

| (2) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 decembrie 2014 pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2015 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare. |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 decembrie 2014 pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2015 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare.

| (3) | Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cantitățile pentru care nu au fost prezentate cereri de licențe de import în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1384/2007, care urmează să fie adăugate la subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015, figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1384/2007 al Comisiei din 26 noiembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2398/96 al Consiliului în ceea ce privește deschiderea și modul de gestionare a anumitor contingente pentru importul în cadrul Comunității a produselor din sectorul cărnii de pasăre originare din Israel (JO L 309, 27.11.2007, p. 40).

2

---

ANEXĂ

| Număr de ordine | Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015
  (în kg) |
| --- | --- |
| 09.4091 | 140 000 |
| 09.4092 | 830 000 |

Număr de ordine

Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015

(în kg)

09.4091

140 000

09.4092

830 000

---

DECIZII

| 27.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/42

---

DECIZIA (UE) 2015/116 A CONSILIULUI

din 26 ianuarie 2015

de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 300 alineatul (3) și articolul 305,

având în vedere Decizia 2014/930/UE a Consiliului din 16 decembrie 2014 cu privire la stabilirea componenței Comitetului Regiunilor (1),

având în vedere propunerile fiecărui stat membru,

întrucât:

| (1) | Articolul 300 alineatul (3) din TFUE prevede că membrii sau supleanții din cadrul Comitetului Regiunilor, pe lângă faptul că sunt reprezentanții colectivităților regionale sau locale, sunt fie titularii unui mandat electoral în cadrul unei autorități regionale sau locale, fie răspund din punct de vedere politic în fața unei adunări alese. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 300 alineatul (3) din TFUE prevede că membrii sau supleanții din cadrul Comitetului Regiunilor, pe lângă faptul că sunt reprezentanții colectivităților regionale sau locale, sunt fie titularii unui mandat electoral în cadrul unei autorități regionale sau locale, fie răspund din punct de vedere politic în fața unei adunări alese.

| (2) | Articolul 305 din TFUE prevede numirea de către Consiliu, pentru o perioadă de cinci ani, a membrilor Comitetului Regiunilor și a unui număr egal de supleanți, în conformitate cu propunerile fiecărui stat membru. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 305 din TFUE prevede numirea de către Consiliu, pentru o perioadă de cinci ani, a membrilor Comitetului Regiunilor și a unui număr egal de supleanți, în conformitate cu propunerile fiecărui stat membru.

| (3) | Deoarece mandatul membrilor și al supleanților din cadrul Comitetului Regiunilor expiră la 25 ianuarie 2015, ar trebui numiți noi membri și supleanți. |
| --- | --- |

(3)

Deoarece mandatul membrilor și al supleanților din cadrul Comitetului Regiunilor expiră la 25 ianuarie 2015, ar trebui numiți noi membri și supleanți.

| (4) | Numirea respectivă va fi urmată, ulterior, de numirea celorlalți membri și supleanți ale căror nominalizări nu au fost comunicate Consiliului înainte de date de 22 ianuarie 2015, |
| --- | --- |

(4)

Numirea respectivă va fi urmată, ulterior, de numirea celorlalți membri și supleanți ale căror nominalizări nu au fost comunicate Consiliului înainte de date de 22 ianuarie 2015,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se numesc în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020:

| — | în calitate de membri, persoanele propuse de statele membre în anexa I; |
| --- | --- |

—

în calitate de membri, persoanele propuse de statele membre în anexa I;

| — | în calitate de supleanți, persoanele propuse de statele membre în anexa II. |
| --- | --- |

—

în calitate de supleanți, persoanele propuse de statele membre în anexa II.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 26 ianuarie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

E. RINKĒVIČS

---

(1)  JO L 365, 19.12.2014, p. 143.

1

---

ANEXA I

ПРИЛОЖЕНИЕ I — ANEXO I — PŘÍLOHA I — BILAG I — ANHANG I — I LISA

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ι — ANNEX I — ANNEXE I — PRILOG I — ALLEGATO I — I PIELIKUMS

I PRIEDAS — I. MELLÉKLET — ANNESS I — BIJLAGE I — ZAŁĄCZNIK I

ANEXO I — ANEXA I — PRÍLOHA I — PRILOGA I — LIITE I — BILAGA I

Членове/Miembros/Členové/Medlemmer/Mitglieder/Liikmed

Μέλη/Members/Membres/Članovi/Membri/Locekļi

Nariai/Tagok/Membri/Leden/Członkowie

Membros/Membri/Členovia/Člani/Jäsenet/Ledamöter

BELGIË/BELGIQUE/BELGIEN

| | Mr Jan DURNEZ
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Jan DURNEZ

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Alain HUTCHINSON
  Conseiller communal et échevin à Saint-Gilles |
| --- | --- |

Mr Alain HUTCHINSON

Conseiller communal et échevin à Saint-Gilles

| | Mr Hicham IMANE
  Député wallon |
| --- | --- |

Mr Hicham IMANE

Député wallon

| | Mr Jean François ISTASSE
  Conseiller communal |
| --- | --- |

Mr Jean François ISTASSE

Conseiller communal

| | Mr Karl-Heinz LAMBERTZ
  Mitglied des Parlamentes der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

Mr Karl-Heinz LAMBERTZ

Mitglied des Parlamentes der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| | Mr Michel LEBRUN
  Conseiller communal à Viroinval |
| --- | --- |

Mr Michel LEBRUN

Conseiller communal à Viroinval

| | Mr Bartolomeus (Bart) SOMERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Bartolomeus (Bart) SOMERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Luc VAN DEN BRANDE
  Voorzitter Raad van Bestuur Vlaams — Europees Verbindingsagentschap (VLEVA) |
| --- | --- |

Mr Luc VAN DEN BRANDE

Voorzitter Raad van Bestuur Vlaams — Europees Verbindingsagentschap (VLEVA)

| | Mr Karl VANLOUWE
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Karl VANLOUWE

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Karim VAN OVERMEIRE
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Karim VAN OVERMEIRE

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Jean-Luc VANRAES
  Gemeenteraadslid in Ukkel en Voorzitter van het OCMW |
| --- | --- |

Mr Jean-Luc VANRAES

Gemeenteraadslid in Ukkel en Voorzitter van het OCMW

| | Ms Olga ZRIHEN
  Députée wallonne |
| --- | --- |

Ms Olga ZRIHEN

Députée wallonne

БЪЛГАРИЯ

| | Mr Hasan AZIS
  Mayor of Kardjali Municipality |
| --- | --- |

Mr Hasan AZIS

Mayor of Kardjali Municipality

| | Ms Tanya HRISTOVA
  Mayor of Gabrovo Municipality |
| --- | --- |

Ms Tanya HRISTOVA

Mayor of Gabrovo Municipality

| | Mr Vladimir KISSIOV
  Councillor, Municipality of Sofia |
| --- | --- |

Mr Vladimir KISSIOV

Councillor, Municipality of Sofia

| | Mr Krassimir KOSTOV
  Mayor of Shumen Municipality |
| --- | --- |

Mr Krassimir KOSTOV

Mayor of Shumen Municipality

| | Mr Madzhid MANDADZHA
  Mayor of Stambolovo Municipality |
| --- | --- |

Mr Madzhid MANDADZHA

Mayor of Stambolovo Municipality

| | Mr Krasimir MIREV
  Mayor of Targovishte Municipality |
| --- | --- |

Mr Krasimir MIREV

Mayor of Targovishte Municipality

| | Mr Vladimir MOSKOV
  Mayor of Gotse Delchev Municipality |
| --- | --- |

Mr Vladimir MOSKOV

Mayor of Gotse Delchev Municipality

| | Ms Detelina NIKOLOVA
  Mayor of Dobrich Municipality |
| --- | --- |

Ms Detelina NIKOLOVA

Mayor of Dobrich Municipality

| | Mr Beytula SALI
  Mayor of Samuil Municipality |
| --- | --- |

Mr Beytula SALI

Mayor of Samuil Municipality

| | Mr Zhivko TODOROV
  Mayor of Stara Zagora Municipality |
| --- | --- |

Mr Zhivko TODOROV

Mayor of Stara Zagora Municipality

| | Mr Lyudmil VESSELINOV
  Mayor of Popovo Municipality |
| --- | --- |

Mr Lyudmil VESSELINOV

Mayor of Popovo Municipality

| | Mr Zlatko ZHIVKOV
  Mayor of Montana Municipality |
| --- | --- |

Mr Zlatko ZHIVKOV

Mayor of Montana Municipality

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Mr Ondřej BENEŠÍK
  councillor of Strání municipality |
| --- | --- |

Mr Ondřej BENEŠÍK

councillor of Strání municipality

| | Ms Štěpánka FRAŇKOVÁ
  councillor of the City of Pardubice |
| --- | --- |

Ms Štěpánka FRAŇKOVÁ

councillor of the City of Pardubice

| | Mr Dan JIRÁNEK
  councillor of the City of Kladno |
| --- | --- |

Mr Dan JIRÁNEK

councillor of the City of Kladno

| | Mr Stanislav JURÁNEK
  councillor of Jihomoravský Region |
| --- | --- |

Mr Stanislav JURÁNEK

councillor of Jihomoravský Region

| | Ms Adriana KRNÁČOVÁ
  councillor of the City of Prague |
| --- | --- |

Ms Adriana KRNÁČOVÁ

councillor of the City of Prague

| | Mr Roman LÍNEK
  councillor of Pardubický Region |
| --- | --- |

Mr Roman LÍNEK

councillor of Pardubický Region

| | Mr Josef NOVOTNÝ
  councillor of Karlovarský Region |
| --- | --- |

Mr Josef NOVOTNÝ

councillor of Karlovarský Region

| | Mr Petr OSVALD
  councillor of the City of Plzeň |
| --- | --- |

Mr Petr OSVALD

councillor of the City of Plzeň

| | Mr Martin PŮTA
  councillor of Liberecký Region |
| --- | --- |

Mr Martin PŮTA

councillor of Liberecký Region

| | Ms Jana VAŇHOVÁ
  councillor of Ústecký Region |
| --- | --- |

Ms Jana VAŇHOVÁ

councillor of Ústecký Region

| | Mr Oldřich VLASÁK
  councillor of the City of Hradec Králové |
| --- | --- |

Mr Oldřich VLASÁK

councillor of the City of Hradec Králové

| | Mr Jiří ZIMOLA
  councillor of the South Bohemian Region |
| --- | --- |

Mr Jiří ZIMOLA

councillor of the South Bohemian Region

DANMARK

| | Mr Per BØDKER ANDERSEN
  Councillor |
| --- | --- |

Mr Per BØDKER ANDERSEN

Councillor

| | Mr Erik FLYVHOLM
  Mayor |
| --- | --- |

Mr Erik FLYVHOLM

Mayor

| | Mr Jens Christian GJESING
  Second Deputy Mayor |
| --- | --- |

Mr Jens Christian GJESING

Second Deputy Mayor

| | Mr Jens Bo IVE
  Mayor |
| --- | --- |

Mr Jens Bo IVE

Mayor

| | Mr Thomas KASTRUP-LARSEN
  Mayor |
| --- | --- |

Mr Thomas KASTRUP-LARSEN

Mayor

| | Mr Jess LAURSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Jess LAURSEN

Regional Councillor

| | Mr Henrik Ringbæk MADSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Henrik Ringbæk MADSEN

Regional Councillor

| | Mr Karsten Uno PETERSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Karsten Uno PETERSEN

Regional Councillor

| | Mr Mark PERERA CHRISTENSEN
  Second Deputy Mayor |
| --- | --- |

Mr Mark PERERA CHRISTENSEN

Second Deputy Mayor

DEUTSCHLAND

| | Frau Barbara DUDEN
  Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft |
| --- | --- |

Frau Barbara DUDEN

Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft

| | Frau Hella DUNGER-LÖPER
  Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Berlin beim Bund und Europabeauftragte |
| --- | --- |

Frau Hella DUNGER-LÖPER

Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Berlin beim Bund und Europabeauftragte

| | Herr Hans-Jörg DUPPRÉ
  Landrat des Landkreises Südwestpfalz |
| --- | --- |

Herr Hans-Jörg DUPPRÉ

Landrat des Landkreises Südwestpfalz

| | Herr Peter FRIEDRICH
  Minister für Bundesrat, Europa und internationale Angelegenheiten; Baden-Württemberg |
| --- | --- |

Herr Peter FRIEDRICH

Minister für Bundesrat, Europa und internationale Angelegenheiten; Baden-Württemberg

| | Frau Ulrike HILLER
  Mitglied des Senats, Bevollmächtigte der Freien Hansestadt Bremen beim Bund und für Europa |
| --- | --- |

Frau Ulrike HILLER

Mitglied des Senats, Bevollmächtigte der Freien Hansestadt Bremen beim Bund und für Europa

| | Frau Birgit HONÉ
  Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei |
| --- | --- |

Frau Birgit HONÉ

Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei

| | Frau Jacqueline KRAEGE
  Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Rheinland-Pfalz beim Bund und für Europa, für Medien und Digitales |
| --- | --- |

Frau Jacqueline KRAEGE

Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Rheinland-Pfalz beim Bund und für Europa, für Medien und Digitales

| | Frau Uta-Maria KUDER
  Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Justizministerin |
| --- | --- |

Frau Uta-Maria KUDER

Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Justizministerin

| | Frau Helma KUHN-THEIS
  Mitglied des Gemeinderates Weiskirchen |
| --- | --- |

Frau Helma KUHN-THEIS

Mitglied des Gemeinderates Weiskirchen

| | Herr Heinz LEHMANN
  Mitglied des Sächsischen Landtags |
| --- | --- |

Herr Heinz LEHMANN

Mitglied des Sächsischen Landtags

| | Dr. Helmuth MARKOV
  Mitglied der Landesregierung Brandenburg, Minister der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz |
| --- | --- |

Dr. Helmuth MARKOV

Mitglied der Landesregierung Brandenburg, Minister der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz

| | Dr. Beate MERK
  Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen des Freistaates Bayern |
| --- | --- |

Dr. Beate MERK

Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen des Freistaates Bayern

| | Frau Dagmar MÜHLENFELD
  Oberbürgermeisterin der Stadt Mülheim an der Ruhr |
| --- | --- |

Frau Dagmar MÜHLENFELD

Oberbürgermeisterin der Stadt Mülheim an der Ruhr

| | Herr Detlef MÜLLER
  Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Herr Detlef MÜLLER

Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern

| | Dr. Martina MÜNCH
  Mitglied des Landtages Brandenburg |
| --- | --- |

Dr. Martina MÜNCH

Mitglied des Landtages Brandenburg

| | Frau Regina POERSCH
  Mitglied des Landtages von Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

Frau Regina POERSCH

Mitglied des Landtages von Schleswig-Holstein

| | Herr Wolfgang SCHMIDT
  Staatsrat der Senatskanzlei, Bevollmächtigter des Senats der Freien und Hansestadt Hamburg beim Bund, bei der Europäischen Union und für auswärtige Angelegenheiten |
| --- | --- |

Herr Wolfgang SCHMIDT

Staatsrat der Senatskanzlei, Bevollmächtigter des Senats der Freien und Hansestadt Hamburg beim Bund, bei der Europäischen Union und für auswärtige Angelegenheiten

| | Dr. Michael SCHNEIDER
  Staatssekretär, Bevollmächtigter das Landes Sachsen-Anhalt beim Bund |
| --- | --- |

Dr. Michael SCHNEIDER

Staatssekretär, Bevollmächtigter das Landes Sachsen-Anhalt beim Bund

| | Herr Tilman TÖGEL
  Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

Herr Tilman TÖGEL

Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt

| | Herr Markus TÖNS
  Mitglied des Landtags Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

Herr Markus TÖNS

Mitglied des Landtags Nordrhein-Westfalen

| | Herr Hans-Josef VOGEL
  Bürgermeister der Stadt Arnsberg |
| --- | --- |

Herr Hans-Josef VOGEL

Bürgermeister der Stadt Arnsberg

| | Herr Mark WEINMEISTER
  Staatssekretär für Europaangelegenheiten, Land Hessen |
| --- | --- |

Herr Mark WEINMEISTER

Staatssekretär für Europaangelegenheiten, Land Hessen

| | Dr. Babette WINTER
  Staatssekretärin für Europa und Kultur in der Thüringer Staatskanzlei |
| --- | --- |

Dr. Babette WINTER

Staatssekretärin für Europa und Kultur in der Thüringer Staatskanzlei

EESTI

| | Ms Urve ERIKSON
  Member of Tudulinna Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Ms Urve ERIKSON

Member of Tudulinna Rural Municipality Council

| | Mr Mihkel JUHKAMI
  Mayor of Rakvere City |
| --- | --- |

Mr Mihkel JUHKAMI

Mayor of Rakvere City

| | Mr Kurmet MÜÜRSEPP
  Member of Antsla Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Mr Kurmet MÜÜRSEPP

Member of Antsla Rural Municipality Council

| | Mr Uno SILBERG
  Member of Kose Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Mr Uno SILBERG

Member of Kose Rural Municipality Council

| | Mr Urmas SUKLES
  Mayor of Haapsalu City |
| --- | --- |

Mr Urmas SUKLES

Mayor of Haapsalu City

| | Mr Toomas VITSUT
  Member of Tallinn City Council |
| --- | --- |

Mr Toomas VITSUT

Member of Tallinn City Council

ΕΛΛΑΣ

| | Mr Konstantinos AGORASTOS
  Head of the Region of Thessaly |
| --- | --- |

Mr Konstantinos AGORASTOS

Head of the Region of Thessaly

| | Mr Stavros ARNAOUTAKIS
  Head of the Region of Crete |
| --- | --- |

Mr Stavros ARNAOUTAKIS

Head of the Region of Crete

| | Mr Nikolaos CHIOTAKIS
  Municipal Councillor of Kifissia |
| --- | --- |

Mr Nikolaos CHIOTAKIS

Municipal Councillor of Kifissia

| | Mr Alexandros KAHRIMANIS
  Head of the Region of Epirus |
| --- | --- |

Mr Alexandros KAHRIMANIS

Head of the Region of Epirus

| | Mr Stavros KALAFATIS
  Municipal Councillor of Thessaloniki |
| --- | --- |

Mr Stavros KALAFATIS

Municipal Councillor of Thessaloniki

| | Mr Dimitrios KALOGEROPOULOS
  Politically accountable to the Municipal Council of Maroussi |
| --- | --- |

Mr Dimitrios KALOGEROPOULOS

Politically accountable to the Municipal Council of Maroussi

| | Mr Georgios KAMINIS
  Mayor of Athens |
| --- | --- |

Mr Georgios KAMINIS

Mayor of Athens

| | Mr Apostolos KATSIFARAS
  Head of the Region of Western Greece |
| --- | --- |

Mr Apostolos KATSIFARAS

Head of the Region of Western Greece

| | Mr Ioannis KOURAKIS
  Municipal Councillor of Heraklion |
| --- | --- |

Mr Ioannis KOURAKIS

Municipal Councillor of Heraklion

| | Mr Ioannis SGOUROS
  Regional Councillor, Region of Attica |
| --- | --- |

Mr Ioannis SGOUROS

Regional Councillor, Region of Attica

| | Mr Spyridon SPYRIDON
  Municipal Councillor of Poros |
| --- | --- |

Mr Spyridon SPYRIDON

Municipal Councillor of Poros

| | Mr Apostolos TZITZIKOSTAS
  Head of the Region of Central Macedonia |
| --- | --- |

Mr Apostolos TZITZIKOSTAS

Head of the Region of Central Macedonia

ESPAÑA

| | Da Rita BARBERÁ NOLLA
  Alcaldesa de Valencia |
| --- | --- |

Da Rita BARBERÁ NOLLA

Alcaldesa de Valencia

| | Da Yolanda BARCINA ANGULO
  Presidenta de Navarra |
| --- | --- |

Da Yolanda BARCINA ANGULO

Presidenta de Navarra

| | D. José Ramón BAUZÁ DÍAZ
  Presidente del Gobierno de las Islas Baleares |
| --- | --- |

D. José Ramón BAUZÁ DÍAZ

Presidente del Gobierno de las Islas Baleares

| | D. Abel CABALLERO ÁLVAREZ
  Alcalde de Vigo |
| --- | --- |

D. Abel CABALLERO ÁLVAREZ

Alcalde de Vigo

| | Da Ma Dolores de COSPEDAL GARCÍA
  Presidenta de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha |
| --- | --- |

Da Ma Dolores de COSPEDAL GARCÍA

Presidenta de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

| | Da Susana DÍAZ PACHECO
  Presidenta de Andalucía |
| --- | --- |

Da Susana DÍAZ PACHECO

Presidenta de Andalucía

| | D. Alberto FABRA PART
  Presidente de la Comunidad Valenciana |
| --- | --- |

D. Alberto FABRA PART

Presidente de la Comunidad Valenciana

| | D. Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ
  Presidente del Principado de Asturias |
| --- | --- |

D. Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ

Presidente del Principado de Asturias

| | D. Alberto GARRE LÓPEZ
  Presidente de Murcia |
| --- | --- |

D. Alberto GARRE LÓPEZ

Presidente de Murcia

| | D. Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ
  Presidente de Madrid |
| --- | --- |

D. Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ

Presidente de Madrid

| | D. Francesc HOMS I MOLIST
  Consejero de Presidencia |
| --- | --- |

D. Francesc HOMS I MOLIST

Consejero de Presidencia

| | Da Nuria MARÍN MARTÍNEZ
  Alcaldesa de Hospitalet de Llobregat |
| --- | --- |

Da Nuria MARÍN MARTÍNEZ

Alcaldesa de Hospitalet de Llobregat

| | Da Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA
  Consejera de Economía, Hacienda y Empleo de Cantabria |
| --- | --- |

Da Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA

Consejera de Economía, Hacienda y Empleo de Cantabria

| | D. José Antonio MONAGO TERRAZA
  Presidente de la Junta de Extremadura |
| --- | --- |

D. José Antonio MONAGO TERRAZA

Presidente de la Junta de Extremadura

| | D. Alberto NÚÑEZ FEIJÓO
  Presidente de la Xunta de Galicia |
| --- | --- |

D. Alberto NÚÑEZ FEIJÓO

Presidente de la Xunta de Galicia

| | D. Paulino RIVERO BAUTE
  Presidente del Gobierno de Canarias |
| --- | --- |

D. Paulino RIVERO BAUTE

Presidente del Gobierno de Canarias

| | Da Luisa Fernanda RUDÍ ÚBEDA
  Presidenta de Aragón |
| --- | --- |

Da Luisa Fernanda RUDÍ ÚBEDA

Presidenta de Aragón

| | D. Pedro SANZ ALONSO
  Presidente de La Rioja |
| --- | --- |

D. Pedro SANZ ALONSO

Presidente de La Rioja

| | D. Iñigo de la SERNA HERNÁIZ
  Alcalde de Santander |
| --- | --- |

D. Iñigo de la SERNA HERNÁIZ

Alcalde de Santander

| | D. Iñigo URKULLU RENTERÍA
  Presidente del Gobierno Vasco |
| --- | --- |

D. Iñigo URKULLU RENTERÍA

Presidente del Gobierno Vasco

| | Sr. D. Juan VICENTE HERRERA
  Presidente de la Junta de Castilla y León |
| --- | --- |

Sr. D. Juan VICENTE HERRERA

Presidente de la Junta de Castilla y León

FRANCE

| | M. Jean-François BARNIER
  Maire du Chambon-Feugerolles |
| --- | --- |

M. Jean-François BARNIER

Maire du Chambon-Feugerolles

| | M. Laurent BEAUVAIS
  Président du Conseil régional de Basse-Normandie |
| --- | --- |

M. Laurent BEAUVAIS

Président du Conseil régional de Basse-Normandie

| | M. Jacques BLANC
  Maire de La Canourgue |
| --- | --- |

M. Jacques BLANC

Maire de La Canourgue

| | Mme Danièle BOEGLIN
  Vice-Présidente du Conseil général de l'Aube |
| --- | --- |

Mme Danièle BOEGLIN

Vice-Présidente du Conseil général de l'Aube

| | Mme Claudette BRUNET-LECHENAULT
  Vice-présidente du Conseil général de Saône-et-Loire |
| --- | --- |

Mme Claudette BRUNET-LECHENAULT

Vice-présidente du Conseil général de Saône-et-Loire

| | M. François DECOSTER
  Conseiller régional du Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

M. François DECOSTER

Conseiller régional du Nord-Pas-de-Calais

| | M. Michel DELEBARRE
  Conseiller municipal de Dunkerque |
| --- | --- |

M. Michel DELEBARRE

Conseiller municipal de Dunkerque

| | M. Jean-Louis DESTANS
  Président du Conseil général de l'Eure |
| --- | --- |

M. Jean-Louis DESTANS

Président du Conseil général de l'Eure

| | Mme Rose-Marie FALQUE
  Maire d'Azerailles |
| --- | --- |

Mme Rose-Marie FALQUE

Maire d'Azerailles

| | M. Claude GEWERC
  Président du Conseil régional de Picardie |
| --- | --- |

M. Claude GEWERC

Président du Conseil régional de Picardie

| | M. Pierre HUGON
  Vice-président du Conseil général de la Lozère |
| --- | --- |

M. Pierre HUGON

Vice-président du Conseil général de la Lozère

| | Mme Annabelle JAEGER
  Conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d'Azur |
| --- | --- |

Mme Annabelle JAEGER

Conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d'Azur

| | Mme Anne-Marie KEISER
  Vice-présidente du Conseil général de la Gironde |
| --- | --- |

Mme Anne-Marie KEISER

Vice-présidente du Conseil général de la Gironde

| | M. Pierre MAILLE
  Président du Conseil général du Finistère |
| --- | --- |

M. Pierre MAILLE

Président du Conseil général du Finistère

| | M. Pascal MANGIN
  Conseiller régional d'Alsace |
| --- | --- |

M. Pascal MANGIN

Conseiller régional d'Alsace

| | M. Charles MARZIANI
  Vice-président du Conseil régional de Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

M. Charles MARZIANI

Vice-président du Conseil régional de Midi-Pyrénées

| | M. Pierrick MASSIOT
  Président du Conseil régional de Bretagne |
| --- | --- |

M. Pierrick MASSIOT

Président du Conseil régional de Bretagne

| | Mme Françoise MESNARD
  Maire de Saint-Jean d'Angély |
| --- | --- |

Mme Françoise MESNARD

Maire de Saint-Jean d'Angély

| | M. Jean-Vincent PLACE
  Conseiller régional d'Île-de-France |
| --- | --- |

M. Jean-Vincent PLACE

Conseiller régional d'Île-de-France

| | M. Didier ROBERT
  Président du Conseil régional de La Réunion |
| --- | --- |

M. Didier ROBERT

Président du Conseil régional de La Réunion

| | M. Stéphan ROSSIGNOL
  Conseiller régional du Languedoc-Roussillon |
| --- | --- |

M. Stéphan ROSSIGNOL

Conseiller régional du Languedoc-Roussillon

| | M. Christophe ROUILLON
  Maire de Coulaines |
| --- | --- |

M. Christophe ROUILLON

Maire de Coulaines

| | M. René SOUCHON
  Président du Conseil régional d'Auvergne |
| --- | --- |

M. René SOUCHON

Président du Conseil régional d'Auvergne

| | M. Bernard SOULAGE
  Vice-président du Conseil régional de Rhône-Alpes |
| --- | --- |

M. Bernard SOULAGE

Vice-président du Conseil régional de Rhône-Alpes

HRVATSKA

| | Ms Snježana BUŽINEC
  Mayor of the Municipality of Jakovlje |
| --- | --- |

Ms Snježana BUŽINEC

Mayor of the Municipality of Jakovlje

| | Mr Nikola DOBROSLAVIĆ
  Prefect of Dubrovnik-Neretva County |
| --- | --- |

Mr Nikola DOBROSLAVIĆ

Prefect of Dubrovnik-Neretva County

| | Mr Valter FLEGO
  Prefect of Istra County |
| --- | --- |

Mr Valter FLEGO

Prefect of Istra County

| | Mr Bruno HRANIĆ
  Mayor of the Municipality of Vidovec |
| --- | --- |

Mr Bruno HRANIĆ

Mayor of the Municipality of Vidovec

| | Mr Danijel MARUŠIĆ
  Prefect of Brod-Posavina County |
| --- | --- |

Mr Danijel MARUŠIĆ

Prefect of Brod-Posavina County

| | Mr Vojko OBERSNEL
  Mayor of the City of Rijeka |
| --- | --- |

Mr Vojko OBERSNEL

Mayor of the City of Rijeka

| | Ms Jelena PAVIČIĆ VUKIČEVIĆ
  Councillor in the City of Zagreb Assembly |
| --- | --- |

Ms Jelena PAVIČIĆ VUKIČEVIĆ

Councillor in the City of Zagreb Assembly

| | Mr Predrag ŠTROMAR
  Prefect of Varaždin County |
| --- | --- |

Mr Predrag ŠTROMAR

Prefect of Varaždin County

| | Mr Željko TURK
  Mayor of the City of Zaprešić |
| --- | --- |

Mr Željko TURK

Mayor of the City of Zaprešić

IRELAND

| | Ms Maria BYRNE
  Limerick City and County Council |
| --- | --- |

Ms Maria BYRNE

Limerick City and County Council

| | Ms Kate FEENEY
  Dun Laoghaire Rathdown County Council |
| --- | --- |

Ms Kate FEENEY

Dun Laoghaire Rathdown County Council

| | Ms Mary FREEHILL
  Dublin City Council |
| --- | --- |

Ms Mary FREEHILL

Dublin City Council

| | Mr Jerry LUNDY
  Sligo County Council |
| --- | --- |

Mr Jerry LUNDY

Sligo County Council

| | Mr Kieran MCCARTHY
  Cork City Council |
| --- | --- |

Mr Kieran MCCARTHY

Cork City Council

| | Mr Hughie MCGRATH
  Tipperary County Council |
| --- | --- |

Mr Hughie MCGRATH

Tipperary County Council

| | Mr Neale RICHMOND
  Dun Laoghaire Rathdown County Council |
| --- | --- |

Mr Neale RICHMOND

Dun Laoghaire Rathdown County Council

| | Mr Enda STENSON
  Leitrim County Council |
| --- | --- |

Mr Enda STENSON

Leitrim County Council

| | Ms Rose CONWAY-WALSH
  Mayo County Council |
| --- | --- |

Ms Rose CONWAY-WALSH

Mayo County Council

ITALIA

| | Sig. Giovanni ARDIZZONE
  Consigliere regionale e Presidente della Assemblea regionale della Regione Siciliana |
| --- | --- |

Sig. Giovanni ARDIZZONE

Consigliere regionale e Presidente della Assemblea regionale della Regione Siciliana

| | Sig. Matteo BESOZZI
  Presidente Provincia di Novara |
| --- | --- |

Sig. Matteo BESOZZI

Presidente Provincia di Novara

| | Sig. Matteo Luigi BIANCHI
  Sindaco del Comune di Morazzone (VA) |
| --- | --- |

Sig. Matteo Luigi BIANCHI

Sindaco del Comune di Morazzone (VA)

| | Sig. Vincenzo BIANCO
  Sindaco di Catania |
| --- | --- |

Sig. Vincenzo BIANCO

Sindaco di Catania

| | Sig. Raffaele CATTANEO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Lombardia |
| --- | --- |

Sig. Raffaele CATTANEO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Lombardia

| | Sig. Rosario CROCETTA
  Presidente della Regione Siciliana |
| --- | --- |

Sig. Rosario CROCETTA

Presidente della Regione Siciliana

| | Sig. Luciano D'ALFONSO
  Presidente della Regione Abruzzo |
| --- | --- |

Sig. Luciano D'ALFONSO

Presidente della Regione Abruzzo

| | Sig. Mauro D'ATTIS
  Consigliere comunale di Brindisi |
| --- | --- |

Sig. Mauro D'ATTIS

Consigliere comunale di Brindisi

| | Sig. Salvatore DE MEO
  Sindaco di Fondi (LT) |
| --- | --- |

Sig. Salvatore DE MEO

Sindaco di Fondi (LT)

| | Sig. Paolo DI LAURA FRATTURA
  Presidente della Regione Molise |
| --- | --- |

Sig. Paolo DI LAURA FRATTURA

Presidente della Regione Molise

| | Sig.ra Micaela FANELLI
  Sindaco del Comune di Riccia (CB) |
| --- | --- |

Sig.ra Micaela FANELLI

Sindaco del Comune di Riccia (CB)

| | Sig. Piero FASSINO
  Sindaco del Comune di Torino |
| --- | --- |

Sig. Piero FASSINO

Sindaco del Comune di Torino

| | Sig. Domenico GAMBACORTA
  Presidente Provincia di Avellino |
| --- | --- |

Sig. Domenico GAMBACORTA

Presidente Provincia di Avellino

| | Sig. Franco IACOP
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Friuli Venezia Giulia |
| --- | --- |

Sig. Franco IACOP

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Friuli Venezia Giulia

| | Sig. Arno KOMPATSCHER
  Presidente e Consigliere della Provincia Autonoma di Bolzano |
| --- | --- |

Sig. Arno KOMPATSCHER

Presidente e Consigliere della Provincia Autonoma di Bolzano

| | Sig.ra Catiuscia MARINI
  Presidente della Regione Umbria |
| --- | --- |

Sig.ra Catiuscia MARINI

Presidente della Regione Umbria

| | Sig. Ignazio MARINO
  Sindaco di Roma Capitale |
| --- | --- |

Sig. Ignazio MARINO

Sindaco di Roma Capitale

| | Sig. Alessandro PASTACCI
  Presidente Provincia di Mantova |
| --- | --- |

Sig. Alessandro PASTACCI

Presidente Provincia di Mantova

| | Sig. Francesco PIGLIARU
  Presidente della Regione Sardegna |
| --- | --- |

Sig. Francesco PIGLIARU

Presidente della Regione Sardegna

| | Sig. Augusto ROLLANDIN
  Presidente della Regione autonoma della Valle D'Aosta |
| --- | --- |

Sig. Augusto ROLLANDIN

Presidente della Regione autonoma della Valle D'Aosta

| | Sig. Enrico ROSSI
  Presidente della Regione Toscana |
| --- | --- |

Sig. Enrico ROSSI

Presidente della Regione Toscana

| | Sig.ra Simonetta SALIERA
  Consigliere regionale e Presidente dell'Assemblea regionale della Regione Emilia-Romagna |
| --- | --- |

Sig.ra Simonetta SALIERA

Consigliere regionale e Presidente dell'Assemblea regionale della Regione Emilia-Romagna

| | Sig. Luca ZAIA
  Presidente della Regione Veneto |
| --- | --- |

Sig. Luca ZAIA

Presidente della Regione Veneto

| | Sig. Nicola ZINGARETTI
  Presidente della Regione Laziο |
| --- | --- |

Sig. Nicola ZINGARETTI

Presidente della Regione Laziο

ΚΥΠΡΟΣ

| | Mr George GEORGIOU
  Mayor of Kato Polemidia |
| --- | --- |

Mr George GEORGIOU

Mayor of Kato Polemidia

| | Mr Louis KOUMENIDES
  President of the Community Council of Kato Lefkara |
| --- | --- |

Mr Louis KOUMENIDES

President of the Community Council of Kato Lefkara

| | Ms Eleni LOUCAIDES
  Deputy Mayor of Nicosia |
| --- | --- |

Ms Eleni LOUCAIDES

Deputy Mayor of Nicosia

| | Ms Louisa MAVROMMATI
  Deputy Mayor of Engomi |
| --- | --- |

Ms Louisa MAVROMMATI

Deputy Mayor of Engomi

| | Mr Charalampos PITTAS
  Mayor of Morfou |
| --- | --- |

Mr Charalampos PITTAS

Mayor of Morfou

LATVIJA

| | Ms Inga BĒRZIŅA
  Member of Kuldīga Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Inga BĒRZIŅA

Member of Kuldīga Municipal Council

| | Ms Ligita GINTERE
  Member of Jaunpils Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Ligita GINTERE

Member of Jaunpils Municipal Council

| | Mr Andris JAUNSLEINIS
  Member of Ventspils Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Andris JAUNSLEINIS

Member of Ventspils Municipal Council

| | Mr Aleksandrs LIELMEŽS
  Member of Mālpils Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Aleksandrs LIELMEŽS

Member of Mālpils Municipal Council

| | Mr Leonīds SALCEVIČS
  Member of Jēkabpils City Council |
| --- | --- |

Mr Leonīds SALCEVIČS

Member of Jēkabpils City Council

| | Mr Dainis TURLAIS
  Member of Rīga City Council |
| --- | --- |

Mr Dainis TURLAIS

Member of Rīga City Council

| | Mr Jānis VĪTOLIŅŠ
  Member of Ventspils City Council |
| --- | --- |

Mr Jānis VĪTOLIŅŠ

Member of Ventspils City Council

LIETUVA

| | Mr Arnoldas ABRAMAVIČIUS
  Member of Zarasai District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Arnoldas ABRAMAVIČIUS

Member of Zarasai District Municipal Council

| | Mr Vytautas GRUBLIAUSKAS
  Member of Klaipėda City Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Vytautas GRUBLIAUSKAS

Member of Klaipėda City Municipal Council

| | Mr Vytautas KANEVIČIUS
  Member of Kazlų Rūda Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Vytautas KANEVIČIUS

Member of Kazlų Rūda Municipal Council

| | Mr Virginijus KOMSKIS
  Member of Pagėgiai Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Virginijus KOMSKIS

Member of Pagėgiai Municipal Council

| | Mr Andrius KUPČINSKAS
  Member of Kaunas City Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Andrius KUPČINSKAS

Member of Kaunas City Municipal Council

| | Mr Ričardas MALINAUSKAS
  Member of Druskininkai Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Ričardas MALINAUSKAS

Member of Druskininkai Municipal Council

| | Mr Mindaugas SINKEVIČIUS
  Member of Jonava District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Mindaugas SINKEVIČIUS

Member of Jonava District Municipal Council

| | Mr Vytautas VIGELIS
  Member of Švenčionys District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Vytautas VIGELIS

Member of Švenčionys District Municipal Council

| | Mr Povilas ŽAGUNIS
  Member of Panevėžys District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Povilas ŽAGUNIS

Member of Panevėžys District Municipal Council

LUXEMBOURG

| | Madame Simone BEISSEL
  échevin de la Ville de Luxemburg |
| --- | --- |

Madame Simone BEISSEL

échevin de la Ville de Luxemburg

| | Monsieur Roby BIWER
  membre du conseil communal de la Commune de Bettembourg |
| --- | --- |

Monsieur Roby BIWER

membre du conseil communal de la Commune de Bettembourg

| | Madame Agnès DURDU
  membre du conseil communal de la Commune de Wincrange |
| --- | --- |

Madame Agnès DURDU

membre du conseil communal de la Commune de Wincrange

| | Monsieur Ali KAES
  bourgmestre de la Commune de Tandel |
| --- | --- |

Monsieur Ali KAES

bourgmestre de la Commune de Tandel

| | Monsieur Marc SCHAEFER
  bourgmestre de la Commune de Vianden |
| --- | --- |

Monsieur Marc SCHAEFER

bourgmestre de la Commune de Vianden

MAGYARORSZÁG

| | Mr János ÁRGYELÁN
  Representative of County Council of Fejér Megye |
| --- | --- |

Mr János ÁRGYELÁN

Representative of County Council of Fejér Megye

| | Mr István DR. BÓKA
  Mayor of Balatonfüred |
| --- | --- |

Mr István DR. BÓKA

Mayor of Balatonfüred

| | Mr Róbert DUDÁS
  Mayor of Village Mátraballa |
| --- | --- |

Mr Róbert DUDÁS

Mayor of Village Mátraballa

| | Mr Jácint HORVÁTH
  Representative of Local Government of Nagykanizsa with county rights |
| --- | --- |

Mr Jácint HORVÁTH

Representative of Local Government of Nagykanizsa with county rights

| | Mr László Lóránt DR. KERESZTES
  Representative Of Local Government of Pécs with county rights |
| --- | --- |

Mr László Lóránt DR. KERESZTES

Representative Of Local Government of Pécs with county rights

| | Mr Raymund KOVÁCS
  Representative Of Local Government of District 16 of Budapest |
| --- | --- |

Mr Raymund KOVÁCS

Representative Of Local Government of District 16 of Budapest

| | Ms Anna MAGYAR
  Vice-President of County Council of Csongrád Megye |
| --- | --- |

Ms Anna MAGYAR

Vice-President of County Council of Csongrád Megye

| | Mr László MAJTHÉNYI
  President of County Council of Vas Megye |
| --- | --- |

Mr László MAJTHÉNYI

President of County Council of Vas Megye

| | Mr József RIBÁNYI
  Vice-President of County Council of Tolna Megye |
| --- | --- |

Mr József RIBÁNYI

Vice-President of County Council of Tolna Megye

| | Mr Oszkár SESZTÁK
  President of County Council of Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye |
| --- | --- |

Mr Oszkár SESZTÁK

President of County Council of Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye

| | Mr Róbert SZABÓ
  President of County Council of Heves Megye |
| --- | --- |

Mr Róbert SZABÓ

President of County Council of Heves Megye

| | Mr Zoltán VARGA
  Representative of County Council of Békés Megye |
| --- | --- |

Mr Zoltán VARGA

Representative of County Council of Békés Megye

MALTA

| | Dr. Samuel AZZOPARDI
  Mayor of Rabat, Gozo |
| --- | --- |

Dr. Samuel AZZOPARDI

Mayor of Rabat, Gozo

| | Mr Peter BONELLO
  Mayor of San Ġiljan |
| --- | --- |

Mr Peter BONELLO

Mayor of San Ġiljan

| | Mr Joseph CORDINA
  Mayor of Xaghra |
| --- | --- |

Mr Joseph CORDINA

Mayor of Xaghra

| | Mr Paul FARRUGIA
  Mayor of Ħal Tarxien |
| --- | --- |

Mr Paul FARRUGIA

Mayor of Ħal Tarxien

| | Dr. Marc SANT
  Councillor, Ħal Lija Local Council |
| --- | --- |

Dr. Marc SANT

Councillor, Ħal Lija Local Council

NEDERLAND

| | Mr R.E. (Ralph) DE VRIES
  member of the Executive Council of the Province of Utrecht |
| --- | --- |

Mr R.E. (Ralph) DE VRIES

member of the Executive Council of the Province of Utrecht

| | Mr A. (Bert) GIJSBERTS
  member of the Executive Council of the Province of Flevoland |
| --- | --- |

Mr A. (Bert) GIJSBERTS

member of the Executive Council of the Province of Flevoland

| | Mr O. (Onno) HOES
  mayor of Maastricht |
| --- | --- |

Mr O. (Onno) HOES

mayor of Maastricht

| | Mr J.F.M. (Hans) JANSSEN
  mayor of Oisterwijk |
| --- | --- |

Mr J.F.M. (Hans) JANSSEN

mayor of Oisterwijk

| | Mrs A. (Annemiek) JETTEN
  mayor of Sluis |
| --- | --- |

Mrs A. (Annemiek) JETTEN

mayor of Sluis

| | Mr C.H.J. (Cor) LAMERS
  mayor of Schiedam |
| --- | --- |

Mr C.H.J. (Cor) LAMERS

mayor of Schiedam

| | Mr H.J.J. (Henri) LENFERINK
  mayor of Leiden |
| --- | --- |

Mr H.J.J. (Henri) LENFERINK

mayor of Leiden

| | Mrs W.H. (Hester) MAIJ
  member of the Executive Council of the Province of Overijssel |
| --- | --- |

Mrs W.H. (Hester) MAIJ

member of the Executive Council of the Province of Overijssel

| | Mr W.B.H.J. (Wim) VAN DE DONK
  Governor chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Noord-Brabant |
| --- | --- |

Mr W.B.H.J. (Wim) VAN DE DONK

Governor chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Noord-Brabant

| | Mr R.A.M. (Rogier) VAN DER SANDE
  member of the Executive Council of the Province of Zuid-Holland |
| --- | --- |

Mr R.A.M. (Rogier) VAN DER SANDE

member of the Executive Council of the Province of Zuid-Holland

| | Mr G.A.A. (Bas) VERKERK
  mayor of Delft |
| --- | --- |

Mr G.A.A. (Bas) VERKERK

mayor of Delft

| | Mr B.S. (Bote) WILPSTRA
  member of the Executive Council of the Province of Groningen |
| --- | --- |

Mr B.S. (Bote) WILPSTRA

member of the Executive Council of the Province of Groningen

ÖSTERREICH

| | Herr Landesrat Dr. Christian BUCHMANN
  Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Herr Landesrat Dr. Christian BUCHMANN

Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung)

| | Herr Bürgermeister und Landeshauptmann Dr. Michael HÄUPL
  Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Gemeinderat bzw. Landtag von Wien) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister und Landeshauptmann Dr. Michael HÄUPL

Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Gemeinderat bzw. Landtag von Wien)

| | Herr Landeshauptmann Mag. Dr. Peter KAISER
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Kärnten) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Mag. Dr. Peter KAISER

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Kärnten)

| | Herr Bürgermeister Dipl.-Ing. Markus LINHART
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Bregenz durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister Dipl.-Ing. Markus LINHART

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Bregenz durch die Bevölkerung)

| | Herr Landeshauptmann Hans NIESSL
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Burgenland) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Hans NIESSL

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Burgenland)

| | Herr Landeshauptmann Dipl. Ing. Dr. Erwin PRÖLL
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Niederösterreich) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Dipl. Ing. Dr. Erwin PRÖLL

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Niederösterreich)

| | Herr Bürgermeister Dr. Heinz SCHADEN
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Salzburg durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister Dr. Heinz SCHADEN

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Salzburg durch die Bevölkerung)

| | Herr Dr. Franz SCHAUSBERGER
  Direkte Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (des Landtags von Salzburg) |
| --- | --- |

Herr Dr. Franz SCHAUSBERGER

Direkte Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (des Landtags von Salzburg)

| | Herr Landesrat Mag. Dr. Michael STRUGL MBA
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der oberösterreichischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Herr Landesrat Mag. Dr. Michael STRUGL MBA

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der oberösterreichischen Landesregierung)

| | Herr Landtagspräsident DDr. Herwig VAN STAA
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsident des Tiroler Landtages) |
| --- | --- |

Herr Landtagspräsident DDr. Herwig VAN STAA

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsident des Tiroler Landtages)

| | Herr Bürgermeister Hanspeter WAGNER
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Breitenwang in Tirol durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister Hanspeter WAGNER

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Breitenwang in Tirol durch die Bevölkerung)

| | Herr Landeshauptmann Mag. Markus WALLNER
  Gegenüber einer gewählten Versammlung politisch verantwortlich (Landeshauptmann von Vorarlberg) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Mag. Markus WALLNER

Gegenüber einer gewählten Versammlung politisch verantwortlich (Landeshauptmann von Vorarlberg)

POLSKA

| | Paweł ADAMOWICZ
  Prezydent Miasta Gdańska |
| --- | --- |

Paweł ADAMOWICZ

Prezydent Miasta Gdańska

| | Jarosław DWORZAŃSKI
  radny województwa podlaskiego |
| --- | --- |

Jarosław DWORZAŃSKI

radny województwa podlaskiego

| | Olgierd GEBLEWICZ
  radny województwa zachodniopomorskiego |
| --- | --- |

Olgierd GEBLEWICZ

radny województwa zachodniopomorskiego

| | Adam JARUBAS
  radny województwa świętokrzyskiego |
| --- | --- |

Adam JARUBAS

radny województwa świętokrzyskiego

| | Lech JAWORSKI
  radny m.st. Warszawy |
| --- | --- |

Lech JAWORSKI

radny m.st. Warszawy

| | Zbigniew PODRAZA
  Prezydent Dąbrowy Górniczej |
| --- | --- |

Zbigniew PODRAZA

Prezydent Dąbrowy Górniczej

| | Jacek PROTAS
  radny województwa warmińsko-mazurskiego |
| --- | --- |

Jacek PROTAS

radny województwa warmińsko-mazurskiego

| | Marek SOWA
  radny województwa małopolskiego |
| --- | --- |

Marek SOWA

radny województwa małopolskiego

| | Witold STĘPIEŃ
  radny województwa łódzkiego |
| --- | --- |

Witold STĘPIEŃ

radny województwa łódzkiego

| | Mieczysław STRUK
  radny województwa pomorskiego |
| --- | --- |

Mieczysław STRUK

radny województwa pomorskiego

| | Adam STRUZIK
  radny województwa mazowieckiego |
| --- | --- |

Adam STRUZIK

radny województwa mazowieckiego

| | Stanisław SZWABSKI
  Radny Rady Miasta Gdyni |
| --- | --- |

Stanisław SZWABSKI

Radny Rady Miasta Gdyni

| | Marek TRAMŚ
  radny powiatu polkowickiego |
| --- | --- |

Marek TRAMŚ

radny powiatu polkowickiego

| | Tadeusz TRUSKOLASKI
  Prezydent Miasta Białegostoku |
| --- | --- |

Tadeusz TRUSKOLASKI

Prezydent Miasta Białegostoku

| | Ludwik WĘGRZYN
  radny powiatu bocheńskiego |
| --- | --- |

Ludwik WĘGRZYN

radny powiatu bocheńskiego

| | Marek WOŹNIAK
  radny województwa wielkopolskiego |
| --- | --- |

Marek WOŹNIAK

radny województwa wielkopolskiego

| | Dariusz Zygmunt WRÓBEL
  burmistrz Opola Lubelskiego |
| --- | --- |

Dariusz Zygmunt WRÓBEL

burmistrz Opola Lubelskiego

| | Jerzy ZAJĄKAŁA
  wójt gminy Łubianka |
| --- | --- |

Jerzy ZAJĄKAŁA

wójt gminy Łubianka

PORTUGAL

| | Vasco Ilídio ALVES CORDEIRO
  Presidente do Governo Regional dos Açores |
| --- | --- |

Vasco Ilídio ALVES CORDEIRO

Presidente do Governo Regional dos Açores

| | José Maria DA CUNHA COSTA
  Presidente da Câmara Municipal de Viana do Castelo |
| --- | --- |

José Maria DA CUNHA COSTA

Presidente da Câmara Municipal de Viana do Castelo

| | Basílio Adolfo DE MENDONÇA HORTA DA FRANCA
  Presidente da Câmara Municipal de Sintra |
| --- | --- |

Basílio Adolfo DE MENDONÇA HORTA DA FRANCA

Presidente da Câmara Municipal de Sintra

| | Álvaro DOS SANTOS AMARO
  Presidente da Câmara Municipal da Guarda |
| --- | --- |

Álvaro DOS SANTOS AMARO

Presidente da Câmara Municipal da Guarda

| | António Luís DOS SANTOS DA COSTA
  Presidente da Câmara Municipal de Lisboa |
| --- | --- |

António Luís DOS SANTOS DA COSTA

Presidente da Câmara Municipal de Lisboa

| | Alberto Joăo CARDOSO GONÇALVES JARDIM
  Presidente do Governo Regional da Madeira |
| --- | --- |

Alberto Joăo CARDOSO GONÇALVES JARDIM

Presidente do Governo Regional da Madeira

| | Joăo Nuno FERREIRA GONÇALVES DE AZEVEDO
  Presidente da Câmara Municipal de Mangualde |
| --- | --- |

Joăo Nuno FERREIRA GONÇALVES DE AZEVEDO

Presidente da Câmara Municipal de Mangualde

| | António GONÇALVES BRAGANÇA FERNANDES
  Presidente da Câmara Municipal da Maia |
| --- | --- |

António GONÇALVES BRAGANÇA FERNANDES

Presidente da Câmara Municipal da Maia

| | José Luís PEREIRA CARNEIRO
  Presidente da Câmara Municipal de Baiăo |
| --- | --- |

José Luís PEREIRA CARNEIRO

Presidente da Câmara Municipal de Baiăo

| | José Agostinho RIBAU ESTEVES
  Presidente da Câmara Municipal de Aveiro |
| --- | --- |

José Agostinho RIBAU ESTEVES

Presidente da Câmara Municipal de Aveiro

| | Carlos Manuel RODRIGUES PINTO DE SÁ
  Presidente da Câmara Municipal de Évora |
| --- | --- |

Carlos Manuel RODRIGUES PINTO DE SÁ

Presidente da Câmara Municipal de Évora

| | Luís Filipe SOROMENHO GOMES
  Presidente da Câmara Municipal de Vila Real de Santo António |
| --- | --- |

Luís Filipe SOROMENHO GOMES

Presidente da Câmara Municipal de Vila Real de Santo António

ROMÂNIA

| | Mr Cristian ADOMNIȚEI
  President of Iași County Council |
| --- | --- |

Mr Cristian ADOMNIȚEI

President of Iași County Council

| | Mr Csaba BORBOLY
  President of Harghita County Council |
| --- | --- |

Mr Csaba BORBOLY

President of Harghita County Council

| | Mr Ovidiu Ion BRĂILOIU
  Mayor of Eforie, Constanța County |
| --- | --- |

Mr Ovidiu Ion BRĂILOIU

Mayor of Eforie, Constanța County

| | Mr Vasile Silvian CIUPERCĂ
  President of Ialomița County Council |
| --- | --- |

Mr Vasile Silvian CIUPERCĂ

President of Ialomița County Council

| | Mr Emil DRĂGHICI
  Mayor of Vulcana-Băi, Dâmbovița County |
| --- | --- |

Mr Emil DRĂGHICI

Mayor of Vulcana-Băi, Dâmbovița County

| | Mr Gheorghe FALCĂ
  Mayor of Arad, Arad County |
| --- | --- |

Mr Gheorghe FALCĂ

Mayor of Arad, Arad County

| | Mr Răducu George FILIPESCU
  President of Călărași County Council |
| --- | --- |

Mr Răducu George FILIPESCU

President of Călărași County Council

| | Mrs Mariana GÂJU
  Mayor of Cumpăna, Constanța County |
| --- | --- |

Mrs Mariana GÂJU

Mayor of Cumpăna, Constanța County

| | Mr Victor MORARU
  Mayor of Amara, Ialomița County |
| --- | --- |

Mr Victor MORARU

Mayor of Amara, Ialomița County

| | Mr Cătălin George MUNTEANU
  Mayor of Codlea, Brașov County |
| --- | --- |

Mr Cătălin George MUNTEANU

Mayor of Codlea, Brașov County

| | Mr Alin-Adrian NICA
  Mayor of Dudeștii Noi, Timiș County |
| --- | --- |

Mr Alin-Adrian NICA

Mayor of Dudeștii Noi, Timiș County

| | Mr Emilian OPREA
  Mayor of Chitila town, Ilfov County |
| --- | --- |

Mr Emilian OPREA

Mayor of Chitila town, Ilfov County

| | Mr Ion PRIOTEASA
  President of Dolj County Council |
| --- | --- |

Mr Ion PRIOTEASA

President of Dolj County Council

| | Mr Adrian ȚUȚUIANU
  President of Dâmbovița County Council |
| --- | --- |

Mr Adrian ȚUȚUIANU

President of Dâmbovița County Council

| | Mr Mihai STEPANESCU
  Mayor of Reșița city, Caraș-Severin County |
| --- | --- |

Mr Mihai STEPANESCU

Mayor of Reșița city, Caraș-Severin County

SLOVENIJA

| | Mr Peter BOSSMAN
  Mayor of the Municipality of Piran |
| --- | --- |

Mr Peter BOSSMAN

Mayor of the Municipality of Piran

| | Ms Jasna GABRIČ
  Mayor of the Municipality of Trbovlje |
| --- | --- |

Ms Jasna GABRIČ

Mayor of the Municipality of Trbovlje

| | Mr Aleksander JEVŠEK
  Mayor of the Municipality of Murska Sobota |
| --- | --- |

Mr Aleksander JEVŠEK

Mayor of the Municipality of Murska Sobota

| | Ms Andreja POTOČNIK
  Member of the Municipal Council of the Municipality of Tržič |
| --- | --- |

Ms Andreja POTOČNIK

Member of the Municipal Council of the Municipality of Tržič

| | Mr Franci ROKAVEC
  Mayor of the Municipality of Litija |
| --- | --- |

Mr Franci ROKAVEC

Mayor of the Municipality of Litija

| | Mr Robert SMRDELJ
  Mayor of the Municipality of Pivka |
| --- | --- |

Mr Robert SMRDELJ

Mayor of the Municipality of Pivka

| | Mr Ivan ŽAGAR
  Mayor of the Municipality of Slovenska Bistrica |
| --- | --- |

Mr Ivan ŽAGAR

Mayor of the Municipality of Slovenska Bistrica

SLOVENSKO

| | Mr Vladimír BAJAN
  Mayor of Petržalka (District of Bratislava) |
| --- | --- |

Mr Vladimír BAJAN

Mayor of Petržalka (District of Bratislava)

| | Mr Milan BELICA
  Chairman of Nitra Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Milan BELICA

Chairman of Nitra Self — Governing Region

| | Mr Peter CHUDÍK
  Chairman of Prešov Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Peter CHUDÍK

Chairman of Prešov Self — Governing Region

| | Mr Jozef DVONČ
  Mayor of Nitra |
| --- | --- |

Mr Jozef DVONČ

Mayor of Nitra

| | Mr Pavol FREŠO
  Chairman of Bratislava Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Pavol FREŠO

Chairman of Bratislava Self — Governing Region

| | Mr Augustín HAMBÁLEK
  Vice — Chairman of Trnava Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Augustín HAMBÁLEK

Vice — Chairman of Trnava Self — Governing Region

| | Mr Jaroslav HLINKA
  Mayor of Košice — South |
| --- | --- |

Mr Jaroslav HLINKA

Mayor of Košice — South

| | Mr Ivo NESROVNAL
  Mayor of Bratislava (Capital of the Slovak Republic) |
| --- | --- |

Mr Ivo NESROVNAL

Mayor of Bratislava (Capital of the Slovak Republic)

| | Mr István ZACHARIAŠ
  Vice — Chairman of Košice Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr István ZACHARIAŠ

Vice — Chairman of Košice Self — Governing Region

SUOMI

| | Mr Ilpo HAALISTO
  local councillor of Nousiainen |
| --- | --- |

Mr Ilpo HAALISTO

local councillor of Nousiainen

| | Ms Pauliina HAIJANEN
  city councillor of Laitila |
| --- | --- |

Ms Pauliina HAIJANEN

city councillor of Laitila

| | Ms Sirpa HERTELL
  city councillor of Espoo |
| --- | --- |

Ms Sirpa HERTELL

city councillor of Espoo

| | Ms Anne KARJALAINEN
  city councillor of Kerava |
| --- | --- |

Ms Anne KARJALAINEN

city councillor of Kerava

| | Mr Antti LIIKKANEN
  city councillor of Rovaniemi |
| --- | --- |

Mr Antti LIIKKANEN

city councillor of Rovaniemi

| | Ms Gun-Mari LINDHOLM
  Member of Åland Islands Parliament |
| --- | --- |

Ms Gun-Mari LINDHOLM

Member of Åland Islands Parliament

| | Mr Markku MARKKULA
  city councillor of Espoo |
| --- | --- |

Mr Markku MARKKULA

city councillor of Espoo

| | Mr Ossi MARTIKAINEN
  local councillor of Lapinlahti |
| --- | --- |

Mr Ossi MARTIKAINEN

local councillor of Lapinlahti

| | Ms Satu TIETARI
  local councillor of Säkylä |
| --- | --- |

Ms Satu TIETARI

local councillor of Säkylä

SVERIGE

| | Martin ANDREASSON
  Ledamot i regionfullmäktige, Västra Götalands läns landsting |
| --- | --- |

Martin ANDREASSON

Ledamot i regionfullmäktige, Västra Götalands läns landsting

| | Ulrika CARLEFALL LANDERGREN
  Ledamot i kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun |
| --- | --- |

Ulrika CARLEFALL LANDERGREN

Ledamot i kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun

| | Jelena DRENJANIN
  Ledamot i kommunfullmäktige, Huddinge kommun |
| --- | --- |

Jelena DRENJANIN

Ledamot i kommunfullmäktige, Huddinge kommun

| | Heléne FRITZON
  Ledamot kommunfullmäktige, Kristianstads kommun |
| --- | --- |

Heléne FRITZON

Ledamot kommunfullmäktige, Kristianstads kommun

| | Lotta HÅKANSSON HARJU
  Ledamot i kommunfullmäktige, Järfälla kommun |
| --- | --- |

Lotta HÅKANSSON HARJU

Ledamot i kommunfullmäktige, Järfälla kommun

| | Tore HULT
  Ledamot i kommunfullmäktige, Alingsås kommun |
| --- | --- |

Tore HULT

Ledamot i kommunfullmäktige, Alingsås kommun

| | Ewa-May KARLSSON
  Ledamot i kommunfullmäktige, Vindelns kommun |
| --- | --- |

Ewa-May KARLSSON

Ledamot i kommunfullmäktige, Vindelns kommun

| | Anders KNAPE
  Ledamot i kommunfullmäktige, Karlstads kommun |
| --- | --- |

Anders KNAPE

Ledamot i kommunfullmäktige, Karlstads kommun

| | Paul LINDQUIST
  Ledamot i landstingsfullmäktige, Stockolms läns landsting |
| --- | --- |

Paul LINDQUIST

Ledamot i landstingsfullmäktige, Stockolms läns landsting

| | Monalisa NORRMAN
  Ledamot i regionfullmäktige, Jämtlands läns landsting |
| --- | --- |

Monalisa NORRMAN

Ledamot i regionfullmäktige, Jämtlands läns landsting

| | Yoomi RENSTRÖM
  Ledamot i kommunfullmäktige, Ovanåkers kommun |
| --- | --- |

Yoomi RENSTRÖM

Ledamot i kommunfullmäktige, Ovanåkers kommun

| | Ilmar REEPALU
  Ledamot i kommunfullmäktige, Malmö kommun |
| --- | --- |

Ilmar REEPALU

Ledamot i kommunfullmäktige, Malmö kommun

UNITED KINGDOM

---

ANEXA II

ПРИЛОЖЕНИЕ II — ANEXO II — PŘÍLOHA II — BILAG II — ANHANG II — II LISA

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ IΙ — ANNEX II — ANNEXE II — PRILOG II — ALLEGATO II — II PIELIKUMS

II PRIEDAS — II. MELLÉKLET — ANNESS II — BIJLAGE II — ZAŁĄCZNIK II

ANEXO II — ANEXA II — PRÍLOHA II — PRILOGA II — LIITE II — BILAGA II

Заместник-членове/Suplentes/Náhradníci/Suppleanter/Stellvertreter/Asendusliikmed

Αναπληρωτές/Alternate members/Suppléants/Zamjenici članova/Supplenti/Aizstājēji

Pakaitiniai nariai/Póttagok/Membri Supplenti/Plaatsvervangers/Zastępcy członków

Suplentes/Supleanți/Náhradníci/Nadomestni člani/Varajäsenet/Suppleanter

BELGIË/BELGIQUE/BELGIEN

| | Mr Jean-Paul BASTIN
  Bourgmestre de la Ville de Malmédy |
| --- | --- |

Mr Jean-Paul BASTIN

Bourgmestre de la Ville de Malmédy

| | Ms Anne-Marie CORBISIER
  Conseillère communale à Montigny-le-Tilleul |
| --- | --- |

Ms Anne-Marie CORBISIER

Conseillère communale à Montigny-le-Tilleul

| | Mr Hendrik (Rik) DAEMS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Hendrik (Rik) DAEMS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Rudy DEMOTTE
  Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles |
| --- | --- |

Mr Rudy DEMOTTE

Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles

| | Ms Brigitte GROUWELS
  Brussels Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Ms Brigitte GROUWELS

Brussels Volksvertegenwoordiger

| | Mr Andries GRYFFROY
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Andries GRYFFROY

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Marc HENDRICKX
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Marc HENDRICKX

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Joël RIGUELLE
  Député bruxellois |
| --- | --- |

Mr Joël RIGUELLE

Député bruxellois

| | Mr Antoine TANZILLI
  Conseiller communal à la Ville de Charleroi |
| --- | --- |

Mr Antoine TANZILLI

Conseiller communal à la Ville de Charleroi

| | Mr Wouter VANBESIEN
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Wouter VANBESIEN

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Wilfried VANDAELE
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Wilfried VANDAELE

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Koenraad (Koen) VAN DEN HEUVEL
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Koenraad (Koen) VAN DEN HEUVEL

Vlaams Volksvertegenwoordiger

БЪЛГАРИЯ

| | Mr Nida AHMEDOV
  Mayor of Kaolinovo Municipality |
| --- | --- |

Mr Nida AHMEDOV

Mayor of Kaolinovo Municipality

| | Mr Ivan ALEKSIEV
  Mayor of Pomorie Municipality |
| --- | --- |

Mr Ivan ALEKSIEV

Mayor of Pomorie Municipality

| | Ms Malina Edreva AUDOIN
  Councillor, Municipality of Sofia |
| --- | --- |

Ms Malina Edreva AUDOIN

Councillor, Municipality of Sofia

| | Mr Stanislav BLAGOV
  Mayor of Svishtov Municipality |
| --- | --- |

Mr Stanislav BLAGOV

Mayor of Svishtov Municipality

| | Mr Nikolay IVANOV
  Mayor of Vratsa Municipality |
| --- | --- |

Mr Nikolay IVANOV

Mayor of Vratsa Municipality

| | Mr Atanas KAMBITOV
  Mayor of Blagoevgrad Municipality |
| --- | --- |

Mr Atanas KAMBITOV

Mayor of Blagoevgrad Municipality

| | Ms Dimitranka KAMENOVA
  Mayor of Berkovitsa Municipality |
| --- | --- |

Ms Dimitranka KAMENOVA

Mayor of Berkovitsa Municipality

| | Ms Sebihan MEHMED
  Mayor of Krumovgrad Municipality |
| --- | --- |

Ms Sebihan MEHMED

Mayor of Krumovgrad Municipality

| | Ms Anastasiya MLADENOVA
  Chair of the Municipal Council, Municipality of Peshtera |
| --- | --- |

Ms Anastasiya MLADENOVA

Chair of the Municipal Council, Municipality of Peshtera

| | Mr Fahri MOLAYSENOV
  Mayor of Madan Municipality |
| --- | --- |

Mr Fahri MOLAYSENOV

Mayor of Madan Municipality

| | Mr Emil NAIDENOV
  Mayor of Gorna Malina Municipality |
| --- | --- |

Mr Emil NAIDENOV

Mayor of Gorna Malina Municipality

| | Mr Georgi SLAVOV
  Mayor of Yambol Municipality |
| --- | --- |

Mr Georgi SLAVOV

Mayor of Yambol Municipality

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Mr Jiří BĚHOUNEK
  councillor of Vysočina Region |
| --- | --- |

Mr Jiří BĚHOUNEK

councillor of Vysočina Region

| | Mr Jan BIRKE
  councillor of Královehradecký Region |
| --- | --- |

Mr Jan BIRKE

councillor of Královehradecký Region

| | Mr Pavel BRANDA
  councillor of Rádlo municipality |
| --- | --- |

Mr Pavel BRANDA

councillor of Rádlo municipality

| | Mr Ivo GRÜNER
  councillor of Plzeňský Region |
| --- | --- |

Mr Ivo GRÜNER

councillor of Plzeňský Region

| | Mr Tomáš HUDEČEK
  councillor of the City of Prague |
| --- | --- |

Mr Tomáš HUDEČEK

councillor of the City of Prague

| | Ms Sylva KOVÁČIKOVÁ
  councillor of the Town of Bílovec |
| --- | --- |

Ms Sylva KOVÁČIKOVÁ

councillor of the Town of Bílovec

| | Mr Jan MAREŠ
  councillor of the City of Chomutov |
| --- | --- |

Mr Jan MAREŠ

councillor of the City of Chomutov

| | Mr Stanislav MIŠÁK
  councillor of Zlínský Region |
| --- | --- |

Mr Stanislav MIŠÁK

councillor of Zlínský Region

| | Mr Martin NETOLICKÝ
  councillor of Pardubický Region |
| --- | --- |

Mr Martin NETOLICKÝ

councillor of Pardubický Region

| | Mr Jiří ROZBOŘIL
  councillor of Olomoucký Region |
| --- | --- |

Mr Jiří ROZBOŘIL

councillor of Olomoucký Region

| | Ms Václava ZELENKOVÁ
  councillor of Račiněves municipality |
| --- | --- |

Ms Václava ZELENKOVÁ

councillor of Račiněves municipality

| | Mr Robert ZEMAN
  councillor of the Town of Prachatice |
| --- | --- |

Mr Robert ZEMAN

councillor of the Town of Prachatice

DANMARK

| | Ms Kirstine Helene BILLE
  Deputy Mayor |
| --- | --- |

Ms Kirstine Helene BILLE

Deputy Mayor

| | Mr Henrik BRADE JOHANSEN
  Councillor |
| --- | --- |

Mr Henrik BRADE JOHANSEN

Councillor

| | Miss Lotte CEDERSKJOLD ENGSIG-KARUP
  Councillor |
| --- | --- |

Miss Lotte CEDERSKJOLD ENGSIG-KARUP

Councillor

| | Mr Martin HULGAARD
  Deputy Mayor |
| --- | --- |

Mr Martin HULGAARD

Deputy Mayor

| | Mr Peter KOFOD POULSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Peter KOFOD POULSEN

Regional Councillor

| | Ms Jane Strange NIELSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Ms Jane Strange NIELSEN

Regional Councillor

| | Mr Per NØRHAVE
  Councillor |
| --- | --- |

Mr Per NØRHAVE

Councillor

| | Mr Henrik QVIST
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Henrik QVIST

Regional Councillor

| | Mr John SCHMIDT ANDERSEN
  Mayor |
| --- | --- |

Mr John SCHMIDT ANDERSEN

Mayor

DEUTSCHLAND

| | Herr Sven AMBROSY
  Landrat des Kreises Friesland |
| --- | --- |

Herr Sven AMBROSY

Landrat des Kreises Friesland

| | Herr Stefan ENGSTFELD
  Mitglied des Landtags von Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

Herr Stefan ENGSTFELD

Mitglied des Landtags von Nordrhein-Westfalen

| | Herr Jörg FELGNER
  Staatssekretär im Ministerium der Finanzen des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

Herr Jörg FELGNER

Staatssekretär im Ministerium der Finanzen des Landes Sachsen-Anhalt

| | Herr Ralf GEISTHARDT
  Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

Herr Ralf GEISTHARDT

Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt

| | Herr Harry GLAWE
  Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Minister für Wirtschaft, Bau und Tourismus, sowie Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Herr Harry GLAWE

Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Minister für Wirtschaft, Bau und Tourismus, sowie Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern

| | Dr. Roland HEINTZE
  Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft |
| --- | --- |

Dr. Roland HEINTZE

Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft

| | Herr Heinz-Joachim HÖFER
  Bürgermeister der Stadt Altenkirchen |
| --- | --- |

Herr Heinz-Joachim HÖFER

Bürgermeister der Stadt Altenkirchen

| | Dr. Fritz JAECKEL
  Staatsminister, Sächsische Staatskanzlei |
| --- | --- |

Dr. Fritz JAECKEL

Staatsminister, Sächsische Staatskanzlei

| | Herr Norbert KARTMANN
  Mitglied des Hessischen Landtags |
| --- | --- |

Herr Norbert KARTMANN

Mitglied des Hessischen Landtags

| | Dr. Hermann KUHN
  Mitglied der Bremischen Bürgerschaft |
| --- | --- |

Dr. Hermann KUHN

Mitglied der Bremischen Bürgerschaft

| | Herr Dieter LAUINGER
  Minister für Migration, Justiz und Verbraucherschutz, Mitglied der Landesregierung Thüringen |
| --- | --- |

Herr Dieter LAUINGER

Minister für Migration, Justiz und Verbraucherschutz, Mitglied der Landesregierung Thüringen

| | Herr Clemens LINDEMANN
  Landrat des Saarpfalz-Kreises |
| --- | --- |

Herr Clemens LINDEMANN

Landrat des Saarpfalz-Kreises

| | Frau Helma OROSZ
  Oberbürgermeisterin der Stadt Dresden |
| --- | --- |

Frau Helma OROSZ

Oberbürgermeisterin der Stadt Dresden

| | Herr Jan PÖRKSEN
  Staatsrat für Arbeit, Soziales, Familie und Integration, Freie und Hansestadt Hamburg |
| --- | --- |

Herr Jan PÖRKSEN

Staatsrat für Arbeit, Soziales, Familie und Integration, Freie und Hansestadt Hamburg

| | Frau Anne QUART
  Staatssekretärin für Europa und Verbraucherschutz, Ministerium der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg |
| --- | --- |

Frau Anne QUART

Staatssekretärin für Europa und Verbraucherschutz, Ministerium der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg

| | Prof. Dr. Wolfgang REINHART
  Mitglied des Landtags von Baden-Württemberg |
| --- | --- |

Prof. Dr. Wolfgang REINHART

Mitglied des Landtags von Baden-Württemberg

| | Dr. Franz RIEGER
  Mitglied des Bayerischen Landtags, Vorsitzender des Ausschusses für Bundes- und Europaangelegenheiten sowie regionale Beziehungen |
| --- | --- |

Dr. Franz RIEGER

Mitglied des Bayerischen Landtags, Vorsitzender des Ausschusses für Bundes- und Europaangelegenheiten sowie regionale Beziehungen

| | Frau Isolde RIES
  Erste Vizepräsidentin des Landtags des Saarlandes |
| --- | --- |

Frau Isolde RIES

Erste Vizepräsidentin des Landtags des Saarlandes

| | Herr Sven RISSMANN
  Mitglied des Abgeordnetenhauses von Berlin |
| --- | --- |

Herr Sven RISSMANN

Mitglied des Abgeordnetenhauses von Berlin

| | Herr Holger RUPPRECHT
  Mitglied des Landtages Brandenburg |
| --- | --- |

Herr Holger RUPPRECHT

Mitglied des Landtages Brandenburg

| | Frau Anke SPOORENDONK
  Ministerin für Justiz, Kultur und Europa, Mitglied der Landesregierung von Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

Frau Anke SPOORENDONK

Ministerin für Justiz, Kultur und Europa, Mitglied der Landesregierung von Schleswig-Holstein

| | Herr Andreas TEXTER
  Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Herr Andreas TEXTER

Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern

| | Herr Nils WIECHMANN
  Mitglied des Landtags von Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

Herr Nils WIECHMANN

Mitglied des Landtags von Rheinland-Pfalz

EESTI

| | Mr Andres JAADLA
  Member of Rakvere City Council |
| --- | --- |

Mr Andres JAADLA

Member of Rakvere City Council

| | Mr Georg LINKOV
  Mayor of Hiiu Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Georg LINKOV

Mayor of Hiiu Rural Municipality

| | Mr Randel LÄNTS
  Member of Viljandi City Council |
| --- | --- |

Mr Randel LÄNTS

Member of Viljandi City Council

| | Mr Rait PIHELGAS
  Mayor of Ambla Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Rait PIHELGAS

Mayor of Ambla Rural Municipality

| | Mr Jan TREI
  Mayor of Viimsi Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Jan TREI

Mayor of Viimsi Rural Municipality

| | Mr Mart VÕRKLAEV
  Mayor of Rae Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Mart VÕRKLAEV

Mayor of Rae Rural Municipality

ΕΛΛΑΣ

| | Mr Kostas BAKOGIANNIS
  Head of the Region of Sterea Ellada |
| --- | --- |

Mr Kostas BAKOGIANNIS

Head of the Region of Sterea Ellada

| | Mr Dimitrios BIRMPAS
  Mayor of Aigaleo |
| --- | --- |

Mr Dimitrios BIRMPAS

Mayor of Aigaleo

| | Mr Ioannis BOUTARIS
  Mayor of Thessaloniki |
| --- | --- |

Mr Ioannis BOUTARIS

Mayor of Thessaloniki

| | Mr Fotios CHATZIDIAKOS
  Mayor of Rhodes |
| --- | --- |

Mr Fotios CHATZIDIAKOS

Mayor of Rhodes

| | Mr Panagiotis KATSIVELAS
  Mayor of Trifylia |
| --- | --- |

Mr Panagiotis KATSIVELAS

Mayor of Trifylia

| | Mr Charalampos KOKKINOS
  Regional Councillor, Region of South Aegean |
| --- | --- |

Mr Charalampos KOKKINOS

Regional Councillor, Region of South Aegean

| | Mr Dimitrios MARAVELIAS
  Regional Councillor, Region of Attica |
| --- | --- |

Mr Dimitrios MARAVELIAS

Regional Councillor, Region of Attica

| | Mrs Anna PAPADIMITRIOU
  Regional Councillor, Region of Attica |
| --- | --- |

Mrs Anna PAPADIMITRIOU

Regional Councillor, Region of Attica

| | Mr Dimitrios PETROVITS
  Deputy Head of the Region of Evros |
| --- | --- |

Mr Dimitrios PETROVITS

Deputy Head of the Region of Evros

| | Mr Dimitrios PREVEZANOS
  Mayor of Skiathos |
| --- | --- |

Mr Dimitrios PREVEZANOS

Mayor of Skiathos

| | Mr Konstantinos SIMITSIS
  Municipal Councillor of Kavala |
| --- | --- |

Mr Konstantinos SIMITSIS

Municipal Councillor of Kavala

| | Mr Petros SOULAS
  Mayor of Kordelio-Evosmos |
| --- | --- |

Mr Petros SOULAS

Mayor of Kordelio-Evosmos

ESPAÑA

| | D. Roger ALBINYANA I SAIGÍ
  Secretario de Asuntos Exteriores de la Generalitat de Catalunya |
| --- | --- |

D. Roger ALBINYANA I SAIGÍ

Secretario de Asuntos Exteriores de la Generalitat de Catalunya

| | D. Enrique BARRASA SÁNCHEZ
  Director General de Inversiones y Acción Exterior de Extremadura |
| --- | --- |

D. Enrique BARRASA SÁNCHEZ

Director General de Inversiones y Acción Exterior de Extremadura

| | D. Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR
  Consejero de Presidencia del Gobierno de Aragón |
| --- | --- |

D. Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR

Consejero de Presidencia del Gobierno de Aragón

| | Da Sol CALZADO GARCÍA
  Secretaria de Acción Exterior Junta de Andalucía |
| --- | --- |

Da Sol CALZADO GARCÍA

Secretaria de Acción Exterior Junta de Andalucía

| | D. Borja COROMINAS FISAS
  Director General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad de Madrid |
| --- | --- |

D. Borja COROMINAS FISAS

Director General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad de Madrid

| | Da María de DIEGO DURANTEZ
  Directora General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior de Castilla y León |
| --- | --- |

Da María de DIEGO DURANTEZ

Directora General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior de Castilla y León

| | Da Angeles ELORZA ZUBIRÍA
  Secretaria Gral. de Acción Exterior del Gobierno Vasco |
| --- | --- |

Da Angeles ELORZA ZUBIRÍA

Secretaria Gral. de Acción Exterior del Gobierno Vasco

| | D. Jesús GAMALLO ALLER
  Director General de Relaciones Exteriores y con la UE Xunta de Galicia |
| --- | --- |

D. Jesús GAMALLO ALLER

Director General de Relaciones Exteriores y con la UE Xunta de Galicia

| | Da Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES
  D.G. Desarrollo Estrategia Económica y AAEE Consejería de Empleo y Economía de la Junta de Castilla-La Mancha |
| --- | --- |

Da Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES

D.G. Desarrollo Estrategia Económica y AAEE Consejería de Empleo y Economía de la Junta de Castilla-La Mancha

| | D. Javier GONZÁLEZ ORTIZ
  Consejero de Economía, Hacienda y Seguridad de Canarias |
| --- | --- |

D. Javier GONZÁLEZ ORTIZ

Consejero de Economía, Hacienda y Seguridad de Canarias

| | D. Javier LEÓN DE LA RIVA
  Alcalde de Valladolid |
| --- | --- |

D. Javier LEÓN DE LA RIVA

Alcalde de Valladolid

| | D. Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ
  Consejero de Presidencia del Principado de Asturias |
| --- | --- |

D. Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ

Consejero de Presidencia del Principado de Asturias

| | D. Fernando MARTÍNEZ-MAILLO TORIBIO
  Presidente de la Diputación Provincial de Zamora |
| --- | --- |

D. Fernando MARTÍNEZ-MAILLO TORIBIO

Presidente de la Diputación Provincial de Zamora

| | D. Esteban MAS PORTELL
  Delegado del Gobierno de las Islas Baleares en Bruselas |
| --- | --- |

D. Esteban MAS PORTELL

Delegado del Gobierno de las Islas Baleares en Bruselas

| | Da María Victoria PALAU TÁRREGA
  Directora General de Relaciones con la Unión Europea |
| --- | --- |

Da María Victoria PALAU TÁRREGA

Directora General de Relaciones con la Unión Europea

| | D. Manuel PLEGUEZUELO ALONSO
  Director General Participación ciudadana UE y Acción Exterior de Murcia |
| --- | --- |

D. Manuel PLEGUEZUELO ALONSO

Director General Participación ciudadana UE y Acción Exterior de Murcia

| | D. Emilio del RIO SANZ
  Consejero de Presidencia y de Justicia de La Rioja |
| --- | --- |

D. Emilio del RIO SANZ

Consejero de Presidencia y de Justicia de La Rioja

| | D. Ramón ROPERO MANCERA
  Alcalde de Villafranca de los Barros |
| --- | --- |

D. Ramón ROPERO MANCERA

Alcalde de Villafranca de los Barros

| | D. Jordi SAN JOSÉ I BUENAVENTURA
  Alcalde de Sant Feliú de Llobregat (Barcelona) |
| --- | --- |

D. Jordi SAN JOSÉ I BUENAVENTURA

Alcalde de Sant Feliú de Llobregat (Barcelona)

| | D. Juan Luis SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA
  Consejero de Cultura, Turismo y Relaciones Institucionales de Navarra |
| --- | --- |

D. Juan Luis SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA

Consejero de Cultura, Turismo y Relaciones Institucionales de Navarra

| | Da Inmaculada VALENCIA BAYÓN
  Directora General de Economía y Asuntos Europeos de Cantabria |
| --- | --- |

Da Inmaculada VALENCIA BAYÓN

Directora General de Economía y Asuntos Europeos de Cantabria

FRANCE

| | M. Pierre BERTRAND
  Vice-président du Conseil général du Bas-Rhin |
| --- | --- |

M. Pierre BERTRAND

Vice-président du Conseil général du Bas-Rhin

| | Mme Josette BOREL-LINCERTIN
  Vice-présidente du Conseil régional de Guadeloupe |
| --- | --- |

Mme Josette BOREL-LINCERTIN

Vice-présidente du Conseil régional de Guadeloupe

| | Mme Nathalie COLIN-OESTERLE
  Conseillère régionale de Lorraine |
| --- | --- |

Mme Nathalie COLIN-OESTERLE

Conseillère régionale de Lorraine

| | M. Guillaume CROS
  Conseiller régional de Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

M. Guillaume CROS

Conseiller régional de Midi-Pyrénées

| | Mme Nassimah DINDAR
  Présidente du Conseil général de La Réunion |
| --- | --- |

Mme Nassimah DINDAR

Présidente du Conseil général de La Réunion

| | Mme Karine DOGNIN-SAUZE
  Adjointe au maire de Lyon |
| --- | --- |

Mme Karine DOGNIN-SAUZE

Adjointe au maire de Lyon

| | Mme Marie-Guite DUFAY
  Présidente du Conseil régional de Franche-Comté |
| --- | --- |

Mme Marie-Guite DUFAY

Présidente du Conseil régional de Franche-Comté

| | M. Daniel DUGLERY
  Conseiller régional d'Auvergne |
| --- | --- |

M. Daniel DUGLERY

Conseiller régional d'Auvergne

| | M. Nicolas FLORIAN
  Conseiller régional d'Aquitaine |
| --- | --- |

M. Nicolas FLORIAN

Conseiller régional d'Aquitaine

| | Mme Emmanuelle de GENTILI
  Première adjointe au maire de Bastia |
| --- | --- |

Mme Emmanuelle de GENTILI

Première adjointe au maire de Bastia

| | Mme Karine GLOANEC-MAURIN
  Vice-présidente du Conseil régional du Centre |
| --- | --- |

Mme Karine GLOANEC-MAURIN

Vice-présidente du Conseil régional du Centre

| | M. Hervé HOCQUARD
  Conseiller régional d'Île de France |
| --- | --- |

M. Hervé HOCQUARD

Conseiller régional d'Île de France

| | M. Jean-Louis JOSEPH
  Vice-président au Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur |
| --- | --- |

M. Jean-Louis JOSEPH

Vice-président au Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur

| | Mme Mireille LACOMBE
  Conseillère générale du Puy-de-Dôme |
| --- | --- |

Mme Mireille LACOMBE

Conseillère générale du Puy-de-Dôme

| | Mme Blandine LEFEBVRE
  Maire de Saint Nicolas d'Aliermont |
| --- | --- |

Mme Blandine LEFEBVRE

Maire de Saint Nicolas d'Aliermont

| | M. Dominique LEVEQUE
  Maire d'Aÿ |
| --- | --- |

M. Dominique LEVEQUE

Maire d'Aÿ

| | M. Didier MARIE
  Conseiller général de Seine-Maritime |
| --- | --- |

M. Didier MARIE

Conseiller général de Seine-Maritime

| | Mme Rachel PAILLARD
  Maire de Bouzy |
| --- | --- |

Mme Rachel PAILLARD

Maire de Bouzy

| | M. Daniel PERCHERON
  Président du Conseil régional du Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

M. Daniel PERCHERON

Président du Conseil régional du Nord-Pas-de-Calais

| | M. François-Xavier PRIOLLAUD
  Maire de Louviers |
| --- | --- |

M. François-Xavier PRIOLLAUD

Maire de Louviers

| | M. Christophe ROSSIGNOL
  Conseiller régional du Centre |
| --- | --- |

M. Christophe ROSSIGNOL

Conseiller régional du Centre

| | M. Jean-Louis TOURENNE
  Président du Conseil général d'Ille-et-Vilaine |
| --- | --- |

M. Jean-Louis TOURENNE

Président du Conseil général d'Ille-et-Vilaine

| | M. Michel VAUZELLE
  Président du Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur |
| --- | --- |

M. Michel VAUZELLE

Président du Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur

| | M. André VIOLA
  Président du Conseil général de l'Aude |
| --- | --- |

M. André VIOLA

Président du Conseil général de l'Aude

HRVATSKA

| | Mr Martin BARIČEVIĆ
  Mayor of the Municipality of Jasenice |
| --- | --- |

Mr Martin BARIČEVIĆ

Mayor of the Municipality of Jasenice

| | Ms Viviana BENUSSI
  Deputy Prefect of Istra County |
| --- | --- |

Ms Viviana BENUSSI

Deputy Prefect of Istra County

| | Mr Tulio DEMETLIKA
  Mayor of the City of Labin |
| --- | --- |

Mr Tulio DEMETLIKA

Mayor of the City of Labin

| | Ms Jasna PETEK
  Deputy Prefect of Krapina-Zagorje County |
| --- | --- |

Ms Jasna PETEK

Deputy Prefect of Krapina-Zagorje County

| | Mr Dinko PIRAK
  Mayor of the City of Čazma |
| --- | --- |

Mr Dinko PIRAK

Mayor of the City of Čazma

| | Mr Slavko PRIŠĆAN
  Mayor of Municipality of Rovišće |
| --- | --- |

Mr Slavko PRIŠĆAN

Mayor of Municipality of Rovišće

| | Ms Josipa RIMAC
  Mayor of the City of Knin |
| --- | --- |

Ms Josipa RIMAC

Mayor of the City of Knin

| | Mr Alojz TOMAŠEVIĆ
  Prefect of Pozega-Slavonia County |
| --- | --- |

Mr Alojz TOMAŠEVIĆ

Prefect of Pozega-Slavonia County

| | Mr Ivan VUČIĆ
  Prefect of Karlovac County |
| --- | --- |

Mr Ivan VUČIĆ

Prefect of Karlovac County

IRELAND

| | Ms Deirdre FORDE
  Cork County Council |
| --- | --- |

Ms Deirdre FORDE

Cork County Council

| | Mr Michael MURPHY
  Tipperary County Council |
| --- | --- |

Mr Michael MURPHY

Tipperary County Council

| | Mr Jimmy MCCLEARN
  Galway County Council |
| --- | --- |

Mr Jimmy MCCLEARN

Galway County Council

| | Mr Declan MCDONNELL
  Galway City Council |
| --- | --- |

Mr Declan MCDONNELL

Galway City Council

| | Mr Niall MCNELIS
  Galway City Council |
| --- | --- |

Mr Niall MCNELIS

Galway City Council

| | Ms Fiona O'LOUGHLIN
  Kildare County Council |
| --- | --- |

Ms Fiona O'LOUGHLIN

Kildare County Council

| | Mr William PATON
  Carlow County Council |
| --- | --- |

Mr William PATON

Carlow County Council

| | Mr Maurice QUINLIVAN
  Limerick City and County Council |
| --- | --- |

Mr Maurice QUINLIVAN

Limerick City and County Council

| | Ms Mary SHIELDS
  Cork City Council |
| --- | --- |

Ms Mary SHIELDS

Cork City Council

ITALIA

| | Sig. Alvaro ANCISI
  Consigliere Comunale di Ravenna |
| --- | --- |

Sig. Alvaro ANCISI

Consigliere Comunale di Ravenna

| | Sig.ra Francesca BALZANI
  Assessore del Comune di Milano |
| --- | --- |

Sig.ra Francesca BALZANI

Assessore del Comune di Milano

| | Sig.ra Benedetta BRIGHENTI
  Vice Sindaco del Comune di Castelnuovo Rangone (MO) |
| --- | --- |

Sig.ra Benedetta BRIGHENTI

Vice Sindaco del Comune di Castelnuovo Rangone (MO)

| | Sig.ra Bianca Maria D'ANGELO
  Assessore e Consigliere regionale della Regione Campania |
| --- | --- |

Sig.ra Bianca Maria D'ANGELO

Assessore e Consigliere regionale della Regione Campania

| | Sig. Antonio DECARO
  Sindaco del Comune di Bari |
| --- | --- |

Sig. Antonio DECARO

Sindaco del Comune di Bari

| | Sig. Giuseppe DI PANGRAZIO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Abruzzo |
| --- | --- |

Sig. Giuseppe DI PANGRAZIO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Abruzzo

| | Sig. Marco DUS
  Consigliere Comunale di Vittorio Veneto (TV) |
| --- | --- |

Sig. Marco DUS

Consigliere Comunale di Vittorio Veneto (TV)

| | Sig. Massimo FEDERICI
  Presidente Provincia di La Spezia |
| --- | --- |

Sig. Massimo FEDERICI

Presidente Provincia di La Spezia

| | Sig. Carlo FIDANZA
  Assessore di Veleso (CO) |
| --- | --- |

Sig. Carlo FIDANZA

Assessore di Veleso (CO)

| | Sig. Stefano Bruno GALLI
  Consigliere regionale della Regione Lombardia |
| --- | --- |

Sig. Stefano Bruno GALLI

Consigliere regionale della Regione Lombardia

| | Sig.ra Paola GIORGI
  Assessore e Consigliere regionale della Regione Marche |
| --- | --- |

Sig.ra Paola GIORGI

Assessore e Consigliere regionale della Regione Marche

| | Sig. Isidoro GOTTARDO
  Consigliere Comunale di Sacile (PN) |
| --- | --- |

Sig. Isidoro GOTTARDO

Consigliere Comunale di Sacile (PN)

| | Sig. Onofrio INTRONA
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Puglia |
| --- | --- |

Sig. Onofrio INTRONA

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Puglia

| | Sig.ra Carmen Patrizia MURATORE
  Consigliere regionale della Regione Liguria |
| --- | --- |

Sig.ra Carmen Patrizia MURATORE

Consigliere regionale della Regione Liguria

| | Sig. Leoluca ORLANDO
  Sindaco del Comune di Palermo |
| --- | --- |

Sig. Leoluca ORLANDO

Sindaco del Comune di Palermo

| | Sig. Roberto PELLA
  Sindaco del Comune di Valdengo (BI) |
| --- | --- |

Sig. Roberto PELLA

Sindaco del Comune di Valdengo (BI)

| | Sig. Giuseppe RINALDI
  Presidente Provincia di Rieti |
| --- | --- |

Sig. Giuseppe RINALDI

Presidente Provincia di Rieti

| | Sig. Clodovaldo RUFFATO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Veneto |
| --- | --- |

Sig. Clodovaldo RUFFATO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Veneto

| | Sig. Vito SANTARSIERO
  Consigliere regionale della Regione Basilicata |
| --- | --- |

Sig. Vito SANTARSIERO

Consigliere regionale della Regione Basilicata

| | Sig. Antonio SCALZO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Calabria |
| --- | --- |

Sig. Antonio SCALZO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Calabria

| | Sig. Giorgio SILLI
  Consigliere Comunale di Prato |
| --- | --- |

Sig. Giorgio SILLI

Consigliere Comunale di Prato

| | Sig. Marco TROMBINI
  Presidente Provincia di Rovigo |
| --- | --- |

Sig. Marco TROMBINI

Presidente Provincia di Rovigo

| | Sig. Giuseppe VARACALLI
  Sindaco del Comune di Gerace |
| --- | --- |

Sig. Giuseppe VARACALLI

Sindaco del Comune di Gerace

| | Sig. Nicola VENDOLA
  Presidente della Regione Puglia |
| --- | --- |

Sig. Nicola VENDOLA

Presidente della Regione Puglia

ΚΥΠΡΟΣ

| | Mr Kyriakos CHATZITTOFIS
  Mayor of Agios Athanasios |
| --- | --- |

Mr Kyriakos CHATZITTOFIS

Mayor of Agios Athanasios

| | Mr Constantinos HADJIKAKOU
  Municipal Councilor of Famagusta Municipality |
| --- | --- |

Mr Constantinos HADJIKAKOU

Municipal Councilor of Famagusta Municipality

| | Mr Panikos HADJITHEORIS
  President of Community Council of Armou |
| --- | --- |

Mr Panikos HADJITHEORIS

President of Community Council of Armou

| | Mr George IAKOVOU
  President of the Community Council of Agioi Trimithias |
| --- | --- |

Mr George IAKOVOU

President of the Community Council of Agioi Trimithias

| | Mr Stavros STAVRINIDES
  Municipal Councillor of Strovolos Municipality |
| --- | --- |

Mr Stavros STAVRINIDES

Municipal Councillor of Strovolos Municipality

LATVIJA

| | Mr Gunārs ANSIŅŠ
  Member of Liepāja City Council |
| --- | --- |

Mr Gunārs ANSIŅŠ

Member of Liepāja City Council

| | Mr Jānis BAIKS
  Member of Valmiera City Council |
| --- | --- |

Mr Jānis BAIKS

Member of Valmiera City Council

| | Mr Gints KAMINSKIS
  Member of Auce Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Gints KAMINSKIS

Member of Auce Municipal Council

| | Mr Sergejs MAKSIMOVS
  Member of Viļaka Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Sergejs MAKSIMOVS

Member of Viļaka Municipal Council

| | Mr Aivars OKMANIS
  Member of Rundāle Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Aivars OKMANIS

Member of Rundāle Municipal Council

| | Ms Olga VEIDIŅA
  Member of Rīga City Council |
| --- | --- |

Ms Olga VEIDIŅA

Member of Rīga City Council

| | Mr Hardijs VENTS
  Member of Pārgauja Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Hardijs VENTS

Member of Pārgauja Municipal Council

LIETUVA

| | Mr Algimantas GAUBAS
  Member of Šiauliai District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Algimantas GAUBAS

Member of Šiauliai District Municipal Council

| | Mr Jonas JARUTIS
  Member of Kupiškis District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Jonas JARUTIS

Member of Kupiškis District Municipal Council

| | Ms Daiva MATONIENĖ
  Member of Šiauliai City Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Daiva MATONIENĖ

Member of Šiauliai City Municipal Council

| | Mr Algirdas NEIBERKA
  Member of Vilkaviškis District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Algirdas NEIBERKA

Member of Vilkaviškis District Municipal Council

| | Mr Jonas PINSKUS
  Member of Vilnius City Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Jonas PINSKUS

Member of Vilnius City Municipal Council

| | Ms Zinaida TRESNICKAJA
  Member of Visaginas Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Zinaida TRESNICKAJA

Member of Visaginas Municipal Council

| | Mr Algirdas VRUBLIAUSKAS
  Member of Alytus District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Algirdas VRUBLIAUSKAS

Member of Alytus District Municipal Council

| | Mr Deivydas VYNIAUTAS
  Member of Mažeikiai District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Deivydas VYNIAUTAS

Member of Mažeikiai District Municipal Council

| | Ms Odeta ŽERLAUSKIENĖ
  Member of Skuodas District Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Odeta ŽERLAUSKIENĖ

Member of Skuodas District Municipal Council

LUXEMBOURG

| | Monsieur Gusty GRAAS
  échevin de la Commune de Bettembourg |
| --- | --- |

Monsieur Gusty GRAAS

échevin de la Commune de Bettembourg

| | Monsieur Tom JUNGEN
  bourgmestre de la Commune de Roeser |
| --- | --- |

Monsieur Tom JUNGEN

bourgmestre de la Commune de Roeser

| | Madame Martine MERGEN
  membre du conseil communal de la Ville de Luxemburg |
| --- | --- |

Madame Martine MERGEN

membre du conseil communal de la Ville de Luxemburg

| | Madame Sam TANSON
  échevin de la Ville de Luxemburg |
| --- | --- |

Madame Sam TANSON

échevin de la Ville de Luxemburg

| | Monsieur Pierre WIES
  bourgmestre de la Commune de Larochette |
| --- | --- |

Monsieur Pierre WIES

bourgmestre de la Commune de Larochette

MAGYARORSZÁG

| | Ms Boglárka BÁNNÉ DR. GÁL
  Vice-President of County Council of Borsod-Abaúj-Zemplén Megye |
| --- | --- |

Ms Boglárka BÁNNÉ DR. GÁL

Vice-President of County Council of Borsod-Abaúj-Zemplén Megye

| | Mr János Ádám KARÁCSONY
  Representative of local government of Village Tahitótfalu |
| --- | --- |

Mr János Ádám KARÁCSONY

Representative of local government of Village Tahitótfalu

| | Mr Attila KISS
  Mayor of Hajdúböszörmény |
| --- | --- |

Mr Attila KISS

Mayor of Hajdúböszörmény

| | Mr Béla KOCSY
  Representative of local government of District 2 of Budapest |
| --- | --- |

Mr Béla KOCSY

Representative of local government of District 2 of Budapest

| | Mr Sándor KOVÁCS
  President of County Council of Jász-Nagykun-Szolnok Megye |
| --- | --- |

Mr Sándor KOVÁCS

President of County Council of Jász-Nagykun-Szolnok Megye

| | Mr Zoltán NÉMETH
  President of County Council of Győr-Moson-Sopron Megye |
| --- | --- |

Mr Zoltán NÉMETH

President of County Council of Győr-Moson-Sopron Megye

| | Mr Attila DR. PÁL
  President of County Council of Zala Megye |
| --- | --- |

Mr Attila DR. PÁL

President of County Council of Zala Megye

| | Mr Tamás Gergő SAMU
  Representative of County Council of Békés Megye |
| --- | --- |

Mr Tamás Gergő SAMU

Representative of County Council of Békés Megye

| | Mr Gábor DR. SIMON
  Representative of Local Government of Miskolc with county rights |
| --- | --- |

Mr Gábor DR. SIMON

Representative of Local Government of Miskolc with county rights

| | Mr Ferenc TEMERINI
  Representative of Local Government of Soltvadkert |
| --- | --- |

Mr Ferenc TEMERINI

Representative of Local Government of Soltvadkert

| | Ms Kata TÜTTŐ
  Representative of Local Government of District 12 of Budapest |
| --- | --- |

Ms Kata TÜTTŐ

Representative of Local Government of District 12 of Budapest

| | Mr Botond DR. VÁNTSA
  Deputy-Mayor of Szigetszentmiklós |
| --- | --- |

Mr Botond DR. VÁNTSA

Deputy-Mayor of Szigetszentmiklós

MALTA

| | Mr Jesmond AQUILINA
  Deputy Mayor of Ħal Qormi |
| --- | --- |

Mr Jesmond AQUILINA

Deputy Mayor of Ħal Qormi

| | Mr Paul BUTTIGIEG
  Councillor, Qala Local Council |
| --- | --- |

Mr Paul BUTTIGIEG

Councillor, Qala Local Council

| | Mr Frederick CUTAJAR
  Mayor of Santa Lucija |
| --- | --- |

Mr Frederick CUTAJAR

Mayor of Santa Lucija

| | Mr Mario FAVA
  Councillor, Swieqi Local Council |
| --- | --- |

Mr Mario FAVA

Councillor, Swieqi Local Council

| | Mr Anthony MIFSUD
  Councillor, Imtarfa Local Council |
| --- | --- |

Mr Anthony MIFSUD

Councillor, Imtarfa Local Council

NEDERLAND

| | Mr A. (Ahmed) ABOUTALEB
  mayor of Rotterdam |
| --- | --- |

Mr A. (Ahmed) ABOUTALEB

mayor of Rotterdam

| | Mr B.J. (Bert) BOUWMEESTER
  mayor of Coevorden |
| --- | --- |

Mr B.J. (Bert) BOUWMEESTER

mayor of Coevorden

| | Mr Th.J.F.M. (Theo) BOVENS
  Governor: chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Limburg |
| --- | --- |

Mr Th.J.F.M. (Theo) BOVENS

Governor: chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Limburg

| | Mr H. (Henk) BRINK
  member of the Executive Council of the Province of Drenthe |
| --- | --- |

Mr H. (Henk) BRINK

member of the Executive Council of the Province of Drenthe

| | Mr B.J. (Ben) DE REU
  member of the Executive Council of the Province of Zeeland |
| --- | --- |

Mr B.J. (Ben) DE REU

member of the Executive Council of the Province of Zeeland

| | Mr R. (Rob) JONKMAN
  member of the Executive Council of Opsterland |
| --- | --- |

Mr R. (Rob) JONKMAN

member of the Executive Council of Opsterland

| | Mr J.H.J. (Hans) KONST
  member of the Executive Council of the Province of Fryslân |
| --- | --- |

Mr J.H.J. (Hans) KONST

member of the Executive Council of the Province of Fryslân

| | Mrs E.M. (Elvira) SWEET
  member of the Executive Council of the Province of Noord-Holland |
| --- | --- |

Mrs E.M. (Elvira) SWEET

member of the Executive Council of the Province of Noord-Holland

| | Mrs Dr. J.M.E. (Annemieke) TRAAG
  member of the Executive Council of the Province of Gelderland |
| --- | --- |

Mrs Dr. J.M.E. (Annemieke) TRAAG

member of the Executive Council of the Province of Gelderland

| | Mr N.A. (André) VAN DE NADORT
  mayor of Ten Boer |
| --- | --- |

Mr N.A. (André) VAN DE NADORT

mayor of Ten Boer

| | Mrs I.K. (Ingrid) VAN ENGELSHOVEN
  member of the Executive Council of 's Gravenhage |
| --- | --- |

Mrs I.K. (Ingrid) VAN ENGELSHOVEN

member of the Executive Council of 's Gravenhage

| | Mr C.L. (Cornelis) VISSER
  mayor of Twenterand |
| --- | --- |

Mr C.L. (Cornelis) VISSER

mayor of Twenterand

ÖSTERREICH

| | Frau Vizebürgermeisterin und Landeshauptmann-Stellvertreterin Maga Renate BRAUNER
  Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Wiener Stadt- bzw. Landesregierung) |
| --- | --- |

Frau Vizebürgermeisterin und Landeshauptmann-Stellvertreterin Maga Renate BRAUNER

Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Wiener Stadt- bzw. Landesregierung)

| | Herr Landtagsabgeordneter Christian ILLEDITS
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Burgenländischen Landtag) |
| --- | --- |

Herr Landtagsabgeordneter Christian ILLEDITS

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Burgenländischen Landtag)

| | Frau Landtagspräsidentin Dr. Brigitta PALLAUF
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsidentin des Salzburger Landtages) |
| --- | --- |

Frau Landtagspräsidentin Dr. Brigitta PALLAUF

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsidentin des Salzburger Landtages)

| | Herr Landtagsabgeordneter Bürgermeister Johannes PEINSTEINER
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Sankt Wolfgang in Oberösterreich durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Landtagsabgeordneter Bürgermeister Johannes PEINSTEINER

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Sankt Wolfgang in Oberösterreich durch die Bevölkerung)

| | Herr Landeshauptmann Günther PLATTER
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Tirol) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Günther PLATTER

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Tirol)

| | Herr Landesrat Mag. Michael SCHICKHOFER
  Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Herr Landesrat Mag. Michael SCHICKHOFER

Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung)

| | Frau Landesrätin Mag. Barbara SCHWARZ
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Niederösterreichischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Frau Landesrätin Mag. Barbara SCHWARZ

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Niederösterreichischen Landesregierung)

| | Herr Landtagsabgeordneter Herwig SEISER
  Abgeordneter zum Kärntner Landtag und Klubobmann der SPÖ-Fraktion (auf Wahlen beruhendes Mandat) |
| --- | --- |

Herr Landtagsabgeordneter Herwig SEISER

Abgeordneter zum Kärntner Landtag und Klubobmann der SPÖ-Fraktion (auf Wahlen beruhendes Mandat)

| | Herr Landtagspräsident Kommerzialrat Viktor SIGL
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Oberösterreichischen Landtag) |
| --- | --- |

Herr Landtagspräsident Kommerzialrat Viktor SIGL

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Oberösterreichischen Landtag)

| | Herr Landtagspräsident Mag. Harald SONDEREGGER
  Präsident des Landtags von Vorarlberg (auf Wahlen beruhendes Mandat |
| --- | --- |

Herr Landtagspräsident Mag. Harald SONDEREGGER

Präsident des Landtags von Vorarlberg (auf Wahlen beruhendes Mandat

| | Frau Gemeinderätin Landtagsabgeordnete Prof.in Dr.in Elisabeth VITOUCH
  Gemeinderat und Landtag von Wien (auf Wahlen beruhendes Mandat) |
| --- | --- |

Frau Gemeinderätin Landtagsabgeordnete Prof.in Dr.in Elisabeth VITOUCH

Gemeinderat und Landtag von Wien (auf Wahlen beruhendes Mandat)

| | Herr Geschäftsführender Gemeinderat und Abgeordneter zum Nationalrat Hannes WENINGER
  Gemeinde Gießhübl in Niederösterreich (auf Wahlen beruhendes Mandat) |
| --- | --- |

Herr Geschäftsführender Gemeinderat und Abgeordneter zum Nationalrat Hannes WENINGER

Gemeinde Gießhübl in Niederösterreich (auf Wahlen beruhendes Mandat)

POLSKA

| | Adam BANASZAK
  radny województwa kujawsko-pomorskiego |
| --- | --- |

Adam BANASZAK

radny województwa kujawsko-pomorskiego

| | Stanisław BODYS
  burmistrz Miasta Rejowiec Fabryczny |
| --- | --- |

Stanisław BODYS

burmistrz Miasta Rejowiec Fabryczny

| | Andrzej BUŁA
  radny województwa opolskiego |
| --- | --- |

Andrzej BUŁA

radny województwa opolskiego

| | Piotr CAŁBECKI
  radny województwa kujawsko-pomorskiego |
| --- | --- |

Piotr CAŁBECKI

radny województwa kujawsko-pomorskiego

| | Bogdan DYJUK
  radny województwa podlaskiego |
| --- | --- |

Bogdan DYJUK

radny województwa podlaskiego

| | Robert GODEK
  radny powiatu strzyżowskiego |
| --- | --- |

Robert GODEK

radny powiatu strzyżowskiego

| | Arkadiusz GODLEWSKI
  radny Miasta Katowice |
| --- | --- |

Arkadiusz GODLEWSKI

radny Miasta Katowice

| | Marzena KEMPIŃSKA
  radny powiatu świeckiego |
| --- | --- |

Marzena KEMPIŃSKA

radny powiatu świeckiego

| | Józef KOTYŚ
  radny województwa opolskiego |
| --- | --- |

Józef KOTYŚ

radny województwa opolskiego

| | Andrzej KUNT
  burmistrz Kostrzyna nad Odrą |
| --- | --- |

Andrzej KUNT

burmistrz Kostrzyna nad Odrą

| | Lucjan KUŹNIAR
  radny województwa podkarpackiego |
| --- | --- |

Lucjan KUŹNIAR

radny województwa podkarpackiego

| | Mirosław LECH
  wójt gminy Korycin |
| --- | --- |

Mirosław LECH

wójt gminy Korycin

| | Marek OLSZEWSKI
  wójt gminy Lubicz |
| --- | --- |

Marek OLSZEWSKI

wójt gminy Lubicz

| | Władysław ORTYL
  radny województwa podkarpackiego |
| --- | --- |

Władysław ORTYL

radny województwa podkarpackiego

| | Joachim SMYŁA
  radny powiatu lublinieckiego |
| --- | --- |

Joachim SMYŁA

radny powiatu lublinieckiego

| | Hanna ZDANOWSKA
  Prezydent Miasta Łodzi |
| --- | --- |

Hanna ZDANOWSKA

Prezydent Miasta Łodzi

PORTUGAL

| | Américo Jaime AFONSO PEREIRA
  Presidente da Câmara Municipal de Vinhais |
| --- | --- |

Américo Jaime AFONSO PEREIRA

Presidente da Câmara Municipal de Vinhais

| | Vítor Manuel CHAVES DE CARO PROENÇA
  Presidente da Câmara Municipal de Alcácer do Sal |
| --- | --- |

Vítor Manuel CHAVES DE CARO PROENÇA

Presidente da Câmara Municipal de Alcácer do Sal

| | Luís Miguel CORREIA ANTUNES
  Presidente da Câmara Municipal da Lousă |
| --- | --- |

Luís Miguel CORREIA ANTUNES

Presidente da Câmara Municipal da Lousă

| | Joăo CUNHA E SILVA
  Vice-Presidente do Governo Regional da Madeira |
| --- | --- |

Joăo CUNHA E SILVA

Vice-Presidente do Governo Regional da Madeira

| | Luís Manuel DOS SANTOS CORREIA
  Presidente da Câmara Municipal de Castelo Branco |
| --- | --- |

Luís Manuel DOS SANTOS CORREIA

Presidente da Câmara Municipal de Castelo Branco

| | Isaura Maria ELIAS CRISÓSTOMO BERNARDINO MORAIS
  Presidente da Câmara Municipal de Rio Maior |
| --- | --- |

Isaura Maria ELIAS CRISÓSTOMO BERNARDINO MORAIS

Presidente da Câmara Municipal de Rio Maior

| | Paulo Jorge FRAZÃO BATISTA SANTOS
  Presidente da Câmara Municipal da Batalha |
| --- | --- |

Paulo Jorge FRAZÃO BATISTA SANTOS

Presidente da Câmara Municipal da Batalha

| | Francisco Manuel LOPES
  Presidente da Câmara Municipal de Lamego |
| --- | --- |

Francisco Manuel LOPES

Presidente da Câmara Municipal de Lamego

| | Vitor Manuel MARTINS GUERREIRO
  Presidente da Câmara Municipal de Săo Brás de Alportel |
| --- | --- |

Vitor Manuel MARTINS GUERREIRO

Presidente da Câmara Municipal de Săo Brás de Alportel

| | António Benjamim PEREIRA
  Presidente da Câmara Municipal de Esposende |
| --- | --- |

António Benjamim PEREIRA

Presidente da Câmara Municipal de Esposende

| | Aníbal SOUSA REIS COELHO DA COSTA
  Presidente da Câmara Municipal de Ferreira do Alentejo |
| --- | --- |

Aníbal SOUSA REIS COELHO DA COSTA

Presidente da Câmara Municipal de Ferreira do Alentejo

| | Rodrigo VASCONCELOS DE OLIVEIRA
  Subsecretário Regional da Presidência para as Relações Externas — Açores |
| --- | --- |

Rodrigo VASCONCELOS DE OLIVEIRA

Subsecretário Regional da Presidência para as Relações Externas — Açores

ROMÂNIA

| | Mr Gheorghe CATRINOIU
  Mayor of Fetești |
| --- | --- |

Mr Gheorghe CATRINOIU

Mayor of Fetești

| | Mr Ciprian DOBRE
  President of Mureș County Council |
| --- | --- |

Mr Ciprian DOBRE

President of Mureș County Council

| | Mr Alexandru DRĂGAN
  Position: Mayor of Tașca, Neamț County |
| --- | --- |

Mr Alexandru DRĂGAN

Position: Mayor of Tașca, Neamț County

| | Mr Ștefan ILIE
  Mayor of Luncavița, Tulcea Conunty |
| --- | --- |

Mr Ștefan ILIE

Mayor of Luncavița, Tulcea Conunty

| | Mr Cornel NANU
  Mayor of Cornu, Prahova County |
| --- | --- |

Mr Cornel NANU

Mayor of Cornu, Prahova County

| | Mr Robert Sorin NEGOIȚĂ
  Mayor of Bucharest 3rd District |
| --- | --- |

Mr Robert Sorin NEGOIȚĂ

Mayor of Bucharest 3rd District

| | Mr Marian PETRACHE
  President of Ilfov County Council |
| --- | --- |

Mr Marian PETRACHE

President of Ilfov County Council

| | Mr Silviu PONORAN
  Mayor of Zlatna town, Alba County |
| --- | --- |

Mr Silviu PONORAN

Mayor of Zlatna town, Alba County

| | Mr Emil PROȘCAN
  Mayor of Mizil town, Prahova County |
| --- | --- |

Mr Emil PROȘCAN

Mayor of Mizil town, Prahova County

| | Mr Mihai Adrian ȘTEF
  President of Satu Mare County Council |
| --- | --- |

Mr Mihai Adrian ȘTEF

President of Satu Mare County Council

| | Mr Adrian Ovidiu TEBAN
  Mayor of Cugir town, Alba County |
| --- | --- |

Mr Adrian Ovidiu TEBAN

Mayor of Cugir town, Alba County

| | Mr Florin Grigore TECĂU
  President of Argeș County Council |
| --- | --- |

Mr Florin Grigore TECĂU

President of Argeș County Council

| | Mr Horia TEODORESCU
  President of Tulcea County Council |
| --- | --- |

Mr Horia TEODORESCU

President of Tulcea County Council

| | Mr Istvan VAKAR
  Vice-president of Cluj County Council |
| --- | --- |

Mr Istvan VAKAR

Vice-president of Cluj County Council

| | Mr Ion Marcel VELA
  Mayor of Caransebeș, Caraș-Severin County |
| --- | --- |

Mr Ion Marcel VELA

Mayor of Caransebeș, Caraș-Severin County

SLOVENIJA

| | Ms Mojca ČEMAS STJEPANOVIČ
  Mayor of the Municipality of Črnomelj |
| --- | --- |

Ms Mojca ČEMAS STJEPANOVIČ

Mayor of the Municipality of Črnomelj

| | Mr Anton KOKALJ
  Member of the Municipal Council of the Municipality of Vodice |
| --- | --- |

Mr Anton KOKALJ

Member of the Municipal Council of the Municipality of Vodice

| | Mr Branko LEDINEK
  Mayor of the Municipality of Rače-Fram |
| --- | --- |

Mr Branko LEDINEK

Mayor of the Municipality of Rače-Fram

| | Mr Gregor MACEDONI
  Mayor of the Municipality of Novo mesto |
| --- | --- |

Mr Gregor MACEDONI

Mayor of the Municipality of Novo mesto

| | Mr Tomaž ROŽEN
  Mayor of the Municipality of Ravne na Koroškem |
| --- | --- |

Mr Tomaž ROŽEN

Mayor of the Municipality of Ravne na Koroškem

| | Mr Miran SENČAR
  Mayor of the Municipality of Ptuj |
| --- | --- |

Mr Miran SENČAR

Mayor of the Municipality of Ptuj

| | Ms Tanja VINDIŠ FURMAN
  Member of the Municipal Council of the Municipality of Maribor |
| --- | --- |

Ms Tanja VINDIŠ FURMAN

Member of the Municipal Council of the Municipality of Maribor

SLOVENSKO

| | Mr Martin BERTA
  Vice — Chairman of Bratislava Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Martin BERTA

Vice — Chairman of Bratislava Self — Governing Region

| | Mr Ján BLCHÁČ
  Mayor of Liptovský Mikuláš |
| --- | --- |

Mr Ján BLCHÁČ

Mayor of Liptovský Mikuláš

| | Mr Radoslav ČUHA
  Vice — Chairman of Prešov Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Radoslav ČUHA

Vice — Chairman of Prešov Self — Governing Region

| | Mr Ján FERENČÁK
  Mayor of Kežmarok |
| --- | --- |

Mr Ján FERENČÁK

Mayor of Kežmarok

| | Mr Daniel LORINC
  Mayor of Kladzany |
| --- | --- |

Mr Daniel LORINC

Mayor of Kladzany

| | Mr Tibor MIKUŠ
  Chairman of Trnava Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Tibor MIKUŠ

Chairman of Trnava Self — Governing Region

| | Mr Jozef PETUŠÍK
  Mayor of Dolný Lopašov |
| --- | --- |

Mr Jozef PETUŠÍK

Mayor of Dolný Lopašov

| | Mr Richard TAKÁČ
  Vice — Chairman of Trenčín Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Richard TAKÁČ

Vice — Chairman of Trenčín Self — Governing Region

| | Ms Andrea TURČANOVÁ
  Mayor of Prešov |
| --- | --- |

Ms Andrea TURČANOVÁ

Mayor of Prešov

SUOMI

| | Ms Tiina ELOVAARA
  city councillor of Tampere |
| --- | --- |

Ms Tiina ELOVAARA

city councillor of Tampere

| | Mr Patrik KARLSSON
  city councillor of Vantaa |
| --- | --- |

Mr Patrik KARLSSON

city councillor of Vantaa

| | Ms Katri KULMUNI
  city councillor of Tornio |
| --- | --- |

Ms Katri KULMUNI

city councillor of Tornio

| | Mr Veikko KUMPUMÄKI
  city councillor of Kemi |
| --- | --- |

Mr Veikko KUMPUMÄKI

city councillor of Kemi

| | Ms Hannele LUUKKAINEN
  deputy city councillor of Helsinki |
| --- | --- |

Ms Hannele LUUKKAINEN

deputy city councillor of Helsinki

| | Mr Matias MÄKYNEN
  city councillor of Vaasa |
| --- | --- |

Mr Matias MÄKYNEN

city councillor of Vaasa

| | Ms Sanna PARKKINEN
  local councillor of Liperi |
| --- | --- |

Ms Sanna PARKKINEN

local councillor of Liperi

| | Mr Antero SAKSALA
  local councillor of Pirkkala |
| --- | --- |

Mr Antero SAKSALA

local councillor of Pirkkala

| | Mr Wille VALVE
  Member of Åland Islands Parliament |
| --- | --- |

Mr Wille VALVE

Member of Åland Islands Parliament

SVERIGE

| | Ms Åsa ÅGREN WIKSTRÖM
  Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun |
| --- | --- |

Ms Åsa ÅGREN WIKSTRÖM

Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun

| | Mr Carl Fredrik GRAF
  Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun |
| --- | --- |

Mr Carl Fredrik GRAF

Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun

| | Ms Carola GUNNARSSON
  Ledamot i kommunfullmäktige, Sala kommun |
| --- | --- |

Ms Carola GUNNARSSON

Ledamot i kommunfullmäktige, Sala kommun

| | Ms Ewa LINDSTRAND
  Ledamot i kommunfullmäktige, Timrå kommun |
| --- | --- |

Ms Ewa LINDSTRAND

Ledamot i kommunfullmäktige, Timrå kommun

| | Ms Agneta LIPKIN
  Ledamot i landstingsfullmäktige, Norrbottens läns landsting |
| --- | --- |

Ms Agneta LIPKIN

Ledamot i landstingsfullmäktige, Norrbottens läns landsting

| | Mr Kenth LÖVGREN
  Ledamot i regionfullmäktige, Gävleborgs läns landsting |
| --- | --- |

Mr Kenth LÖVGREN

Ledamot i regionfullmäktige, Gävleborgs läns landsting

| | Mr Roger MOGERT
  Ledamot i kommunfullmäktige, Stockholms kommun |
| --- | --- |

Mr Roger MOGERT

Ledamot i kommunfullmäktige, Stockholms kommun

| | Mr Anders ROSÉN
  Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun |
| --- | --- |

Mr Anders ROSÉN

Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun

| | Ms Marie-Louise RÖNNMARK
  Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun |
| --- | --- |

Ms Marie-Louise RÖNNMARK

Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun

| | Mr Carl Johan SONESSON
  Ledamot i regionfullmäktige, Skåne läns landsting |
| --- | --- |

Mr Carl Johan SONESSON

Ledamot i regionfullmäktige, Skåne läns landsting

| | Mr Rolf SÄLLRYD
  Ledamot i regionfullmäktige, Kronobergs läns landsting |
| --- | --- |

Mr Rolf SÄLLRYD

Ledamot i regionfullmäktige, Kronobergs läns landsting

| | Ms Marie SÄLLSTRÖM
  Ledamot i landstingsfullmäktige, Blekinge läns landsting |
| --- | --- |

Ms Marie SÄLLSTRÖM

Ledamot i landstingsfullmäktige, Blekinge läns landsting

UNITED KINGDOM

---

| 27.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/85

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (PESC) 2015/117 A CONSILIULUI

din 26 ianuarie 2015

privind punerea în aplicare a Deciziei 2013/255/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 31 alineatul (2),

având în vedere Decizia 2013/255/PESC a Consiliului din 31 mai 2013 privind măsuri restrictive împotriva Siriei (1), în special articolul 30 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | La 31 mai 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/255/PESC. |
| --- | --- |

(1)

La 31 mai 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/255/PESC.

| (2) | Prin hotărârile sale din 13 noiembrie 2014 în cauzele T-653/11, T-654/11, și T-43/12, Tribunalul Uniunii Europene a anulat decizia Consiliului de a include pe Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho și Hamcho International pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive, prevăzută în anexa I la Decizia 2013/255/PESC. |
| --- | --- |

(2)

Prin hotărârile sale din 13 noiembrie 2014 în cauzele T-653/11, T-654/11, și T-43/12, Tribunalul Uniunii Europene a anulat decizia Consiliului de a include pe Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho și Hamcho International pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive, prevăzută în anexa I la Decizia 2013/255/PESC.

| (3) | Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho și Hamcho International ar trebui incluși din nou pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive, pe baza unor noi expuneri de motive. |
| --- | --- |

(3)

Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho și Hamcho International ar trebui incluși din nou pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive, pe baza unor noi expuneri de motive.

| (4) | Prin urmare, Decizia 2013/255/PESC ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Decizia 2013/255/PESC ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa I la Decizia 2013/255/PESC se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 26 ianuarie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

E. RINKĒVIČS

---

(1)  JO L 147, 1.6.2013, p. 14.

1

---

ANEXĂ

Persoanele și entitatea enumerate în continuare se adaugă pe lista persoanelor și entităților prevăzută în anexa I la Decizia 2013/255/PESC.

I.   LISTA PERSOANELOR FIZICE ȘI JURIDICE, ENTITĂȚILOR SAU ORGANISMELOR MENȚIONATE LA ARTICOLELE 27 ȘI 28

A.   PERSOANE

| | Nume | Informații de identificare | Motive | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. | Mohammed (

  ) Hamcho (

  ) | Data nașterii: 20 mai 1966.
  Pașaport nr. 002954347 | Proeminent om de afaceri sirian, proprietar al Hamcho International, apropiat al unor personalități marcante ale regimului sirian, printre care se numără președintele Bashar al Assad și Maher al-Assad.
  Din martie 2014, deține funcția de președinte pentru China al consiliilor bilaterale de afaceri, ca urmare a numirii sale de către ministrul economiei, Khodr Orfali.
  Mohammed Hamcho beneficiază de sprijinul regimului sirian pe care îl susține la rândul său și este asociat cu persoane care beneficiază de regim și care îl susțin. | 27.1.2015 |
| 28. | Khalid (

  ) (alias Khaled) Qaddur (

  ) (alias Qadour, Qaddour, Kaddour) | | Proeminent om de afaceri sirian, apropiat al lui Maher al-Assad, o personalitate marcantă a regimului sirian.
  Khalid Qaddur beneficiază de sprijinul regimului sirian pe care îl susține la rândul său și este asociat cu persoane care beneficiază de regim și care îl susțin. | 27.1.2015 |
| 33. | Ayman (

  ) Jabir (

  ) (alias Aiman Jaber) | Locul nașterii: Latakia | Proeminent om de afaceri sirian, apropiat al unor personalități marcante ale regimului sirian, printre care se numără Maher al-Assad și Rami Makhlouf.
  De asemenea, a oferit sprijin regimului prin facilitarea importului de petrol de la Overseas Petroleum Trading în Siria prin intermediul societății sale El Jazireh.
  Ayman Jabir beneficiază de sprijinul regimului pe care îl susține la rândul său și este asociat cu persoane care beneficiază de regim și care îl susțin. | 27.1.2015 |

Nume

Informații de identificare

Motive

Data includerii pe listă

18.

Image

Image

Data nașterii: 20 mai 1966.

Pașaport nr. 002954347

Proeminent om de afaceri sirian, proprietar al Hamcho International, apropiat al unor personalități marcante ale regimului sirian, printre care se numără președintele Bashar al Assad și Maher al-Assad.

Din martie 2014, deține funcția de președinte pentru China al consiliilor bilaterale de afaceri, ca urmare a numirii sale de către ministrul economiei, Khodr Orfali.

Mohammed Hamcho beneficiază de sprijinul regimului sirian pe care îl susține la rândul său și este asociat cu persoane care beneficiază de regim și care îl susțin.

27.1.2015

28.

Image

Image

Proeminent om de afaceri sirian, apropiat al lui Maher al-Assad, o personalitate marcantă a regimului sirian.

Khalid Qaddur beneficiază de sprijinul regimului sirian pe care îl susține la rândul său și este asociat cu persoane care beneficiază de regim și care îl susțin.

27.1.2015

33.

Image

Image

Locul nașterii: Latakia

Proeminent om de afaceri sirian, apropiat al unor personalități marcante ale regimului sirian, printre care se numără Maher al-Assad și Rami Makhlouf.

De asemenea, a oferit sprijin regimului prin facilitarea importului de petrol de la Overseas Petroleum Trading în Siria prin intermediul societății sale El Jazireh.

Ayman Jabir beneficiază de sprijinul regimului pe care îl susține la rândul său și este asociat cu persoane care beneficiază de regim și care îl susțin.

27.1.2015

B.   ENTITĂȚI

| | Denumire | Informații de identificare | Motive | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. | Hamcho International
  (alias Hamsho International Group) | Baghdad Street, |
| PO Box 8254 |
| Damasc |
| Tel. 963 112316675 |
| Fax 963 112318875 |
| Site: www.hamshointl.com |
| E-mail: info@hamshointl.com și hamshogroup@yahoo.com |

Denumire

Informații de identificare

Motive

Data includerii pe listă

3.

Hamcho International

(alias Hamsho International Group)

Baghdad Street,

PO Box 8254

Damasc

Tel. 963 112316675

Fax 963 112318875

Site: www.hamshointl.com

E-mail: info@hamshointl.com și hamshogroup@yahoo.com

Hamcho International este o importantă societate holding siriană deținută de Mohammed Hamcho.

Hamcho International beneficiază de sprijinul regimului pe care îl susține la rândul său și este asociat cu o persoană care beneficiază de regim și care îl susține.

27.1.2015

---

| 27.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/87 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/87

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (PESC) 2015/118 A CONSILIULUI

din 26 ianuarie 2015

de punere în aplicare a Deciziei 2010/656/PESC de reînnoire a măsurilor restrictive impuse împotriva Côte d'Ivoire

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 31 alineatul (2),

având în vedere Decizia 2010/656/PESC a Consiliului din 29 octombrie 2010 de reînnoire a măsurilor restrictive impuse împotriva Côte d'Ivoire (1), în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | La 29 octombrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/656/PESC. |
| --- | --- |

(1)

La 29 octombrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/656/PESC.

| (2) | La 20 noiembrie 2014, Comitetul de sancțiuni, instituit în temeiul Rezoluției 1572 (2004) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite cu privire la Côte d'Ivoire, a eliminat o persoană de pe lista cu persoanele care fac obiectul măsurilor impuse prin punctele 9-12 din respectiva rezoluție. |
| --- | --- |

(2)

La 20 noiembrie 2014, Comitetul de sancțiuni, instituit în temeiul Rezoluției 1572 (2004) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite cu privire la Côte d'Ivoire, a eliminat o persoană de pe lista cu persoanele care fac obiectul măsurilor impuse prin punctele 9-12 din respectiva rezoluție.

| (3) | Prin urmare, lista persoanelor care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în anexa I la Decizia 2010/656/PESC ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, lista persoanelor care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în anexa I la Decizia 2010/656/PESC ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa I la Decizia 2010/656/PESC se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

J. DŪKLAVS

---

(1)  JO L 285, 30.10.2010, p. 28.

1

---

ANEXĂ

Se elimină din anexa I la Decizia 2010/656/PESC mențiunea referitoare la persoana următoare:

Alcide DJÉDJÉ

---