# Eiropas Savienības C 11/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 11 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 15. janvāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 11

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 15. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 011/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7369 – Santander/PSA/JVs) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2015/C 011/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7369 – Santander/PSA/JVs) (
  1
  )

Santander/PSA/JVs

1

1

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 011/02 | Euro maiņas kurss | 2 |
| | Revīzijas palāta |
| 2015/C 011/03 | Īpašais ziņojums Nr. 19/2014 – Eiropas Savienības pirmspievienošanās palīdzība Serbijai | 3 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2015/C 011/04 | Itālijas Republikas Ekonomikas attīstības ministrijas paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei | 4 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2015/C 011/05 | Uzaicinājums iesniegt piezīmes par valsts atbalstu Sandefjord Fotball AS atbilstīgi Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktam | 6 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2015/C 011/02

Euro maiņas kurss

2

Revīzijas palāta

2015/C 011/03

Īpašais ziņojums Nr. 19/2014 – Eiropas Savienības pirmspievienošanās palīdzība Serbijai

3

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2015/C 011/04

Itālijas Republikas Ekonomikas attīstības ministrijas paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

4

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2015/C 011/05

Uzaicinājums iesniegt piezīmes par valsts atbalstu Sandefjord Fotball AS atbilstīgi Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktam

Sandefjord Fotball AS

6

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | JURIDISKAS PROCEDŪRAS |
| | EBTA Tiesa |
| 2015/C 011/06 | Héraðsdómur Reykjavíkur2014. gada 4. septembra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Wow air ehf./Samkeppniseftirlitið (Islandes konkurences iestāde) Isavia ohf. un Icelandair ehf. (Lieta E-18/14) | 16 |
| 2015/C 011/07 | DB Schenker2014. gada 10. novembra prasība pret EBTA Uzraudzības iestādi (Lieta E-22/14) | 17 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 011/08 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 18 |

V   Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

2015/C 011/06

Héraðsdómur Reykjavíkur2014. gada 4. septembra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Wow air ehf./Samkeppniseftirlitið (Islandes konkurences iestāde) Isavia ohf. un Icelandair ehf. (Lieta E-18/14)

Héraðsdómur Reykjavíkur

Wow air ehf./Samkeppniseftirlitið

Isavia ohf.

16

2015/C 011/07

DB Schenker2014. gada 10. novembra prasība pret EBTA Uzraudzības iestādi (Lieta E-22/14)

DB Schenker

17

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2015/C 011/08

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 15.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7369 – Santander/PSA/JVs)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 11/01)

Komisija 2014. gada 3. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7369. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7369. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 15.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2015. gada 14. janvāris

(2015/C 11/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1775 |
| JPY | Japānas jena | 137,48 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4386 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,77530 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,5011 |
| CHF | Šveices franks | 1,2010 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,0560 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 28,229 |
| HUF | Ungārijas forints | 319,97 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2863 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4928 |
| TRY | Turcijas lira | 2,6957 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4473 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4089 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,1301 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5250 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5724 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 277,86 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,5437 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,2968 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,6845 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 863,25 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2317 |
| PHP | Filipīnu peso | 52,547 |
| RUB | Krievijas rublis | 77,9030 |
| THB | Taizemes bāts | 38,603 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,0909 |
| MXN | Meksikas peso | 17,2151 |
| INR | Indijas rūpija | 73,2273 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1775

JPY

Japānas jena

137,48

DKK

Dānijas krona

7,4386

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,77530

SEK

Zviedrijas krona

9,5011

CHF

Šveices franks

1,2010

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,0560

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

28,229

HUF

Ungārijas forints

319,97

PLN

Polijas zlots

4,2863

RON

Rumānijas leja

4,4928

TRY

Turcijas lira

2,6957

AUD

Austrālijas dolārs

1,4473

CAD

Kanādas dolārs

1,4089

HKD

Hongkongas dolārs

9,1301

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5250

SGD

Singapūras dolārs

1,5724

KRW

Dienvidkorejas vona

1 277,86

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,5437

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,2968

HRK

Horvātijas kuna

7,6845

IDR

Indonēzijas rūpija

14 863,25

MYR

Malaizijas ringits

4,2317

PHP

Filipīnu peso

52,547

RUB

Krievijas rublis

77,9030

THB

Taizemes bāts

38,603

BRL

Brazīlijas reāls

3,0909

MXN

Meksikas peso

17,2151

INR

Indijas rūpija

73,2273

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

Revīzijas palāta

| 15.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/3

---

Īpašais ziņojums Nr. 19/2014

“Eiropas Savienības pirmspievienošanās palīdzība Serbijai”

(2015/C 11/03)

Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts Īpašais ziņojums Nr. 19/2014 “Eiropas Savienības pirmspievienošanās palīdzība Serbijai”.

Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu

Ziņojumu var saņemt bez maksas drukātā veidā. Tas jāpieprasa Eiropas Revīzijas palātas Publikāciju nodaļā:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Publications (PUB) |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tālr. +352 4398-1 |
| E-pasts: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Publications (PUB)

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālr. +352 4398-1

E-pasts: eca-info@eca.europa.eu

vai jāaizpilda elektroniskā pieprasījuma veidlapa virtuālajā grāmatnīcā EU-Bookshop.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 15.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/4

---

Itālijas Republikas Ekonomikas attīstības ministrijas paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

(2015/C 11/04)

Ekonomikas attīstības ministrija dara zināmu, ka ir saņemts sabiedrības AleAnna Resources LLC iesniegtais pieteikums, lai saņemtu tā dēvēto La Stefanina atļauju ogļūdeņražu izpētei apgabalā, kurš atrodas Emīlijas-Romaņjas reģiona provincēs Ferrara un Ravenna un kura perimetru veido meridiāni un paralēles, kuru ģeogrāfiskās koordinātas ir šādas:

| Punkti | Ģeogrāfiskās koordinātas |
| --- | --- |
| Ģeogrāfiskais garums uz rietumiem no Monte Mario | Ziemeļu platums |
| a | – 0°28′ | 44°40′ |
| b | – 0°24′ | 44°40′ |
| c | – 0°24′ | 44°38′ |
| d | – 0°20′ | 44°38′ |
| e | – 0°20′ | 44°36′ |
| f | – 0°21′ | 44°36′ |
| g | – 0°21′ | 44°33′ |
| h | – 0°17′ | 44°33′ |
| i | – 0°17′ | 44°32′ |
| l | – 0°23′ | 44°32′ |
| m | – 0°23′ | 44°31′ |
| n | – 0°25′ | 44°31′ |
| o | – 0°25′ | 44°32′ |
| p | – 0°27′ | 44°32′ |
| q | – 0°27′ | 44°33′ |
| r | – 0°28′ | 44°33′ |

Punkti

Ģeogrāfiskās koordinātas

Ģeogrāfiskais garums uz rietumiem no Monte Mario

Ziemeļu platums

a

– 0°28′

44°40′

b

– 0°24′

44°40′

c

– 0°24′

44°38′

d

– 0°20′

44°38′

e

– 0°20′

44°36′

f

– 0°21′

44°36′

g

– 0°21′

44°33′

h

– 0°17′

44°33′

i

– 0°17′

44°32′

l

– 0°23′

44°32′

m

– 0°23′

44°31′

n

– 0°25′

44°31′

o

– 0°25′

44°32′

p

– 0°27′

44°32′

q

– 0°27′

44°33′

r

– 0°28′

44°33′

Iepriekš norādītās koordinātas ir noteiktas atbilstīgi Itālijas valsts kartei, ko sagatavojis Militārais ģeogrāfijas institūts (Istituto Geografico Militare – I.G.M.) mērogā 1:100 000, – 89. lapa.

Saskaņā ar šo robežu aprakstu attiecīgā teritorija aizņem 139,72 km2 lielu platību.

Saskaņā ar iepriekš minēto direktīvu, 1996. gada 25. novembra Normatīvā dekrēta (decreto legislativo) Nr. 625 4. pantu, ministrijas 2011. gada 4. marta dekrētu un direktorāta 2011. gada 22. marta dekrētu Ekonomikas attīstības ministrija publicē paziņojumu, lai konkurējošas ieinteresētās personas varētu iesniegt ogļūdeņražu izpētes atļaujas pieteikumu attiecībā uz to pašu apgabalu, kura perimetru veido iepriekš precizētie punkti un koordinātas.

Par attiecīgās izpētes atļaujas piešķiršanu atbildīgā iestāde ir Ekonomikas attīstības ministrijas Enerģētikas departamenta Minerālresursu un energoresursu ģenerāldirektorāta VI nodaļa.

Kalnrūpniecības atļaujas izdošanas noteikumi ir sīkāk izklāstīti šādos tiesību aktos: 1967. gada 21. jūlija Likumā Nr. 613; 1991. gada 9. janvāra Likumā Nr. 9; 1996. gada 25. novembra Normatīvajā dekrētā Nr. 625; ministrijas 2011. gada 4. marta dekrētā un ģenerāldirektorāta 2011. gada 22. marta dekrētā.

Pieteikumu iesniegšanas termiņš ir trīs mēneši pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Pēc minētā termiņa beigām saņemtie pieteikumi netiks izskatīti.

Pieteikumi jānosūta uz šādu adresi:

| Ministero dello sviluppo economico |
| --- |
| Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche |
| Divisione VI |
| Via Molise 2 |
| 00187 Roma |
| ITALIA |

Ministero dello sviluppo economico

Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche

Divisione VI

Via Molise 2

00187 Roma

ITALIA

Pieteikumus var nosūtīt arī pa elektronisko pastu, izmantojot šādu sertificētu e-pasta adresi: ene.rme.div6@pec.sviluppoeconomico.gov.it; nepieciešamie dokumenti jānosūta elektroniskā formātā ar pieteikuma iesniedzēja juridiskā pārstāvja elektronisko parakstu.

Saskaņā ar Itālijas Ministru padomes priekšsēdētāja 2010. gada 22. decembra Dekrēta Nr. 22 A pielikuma 2. punktu vienotās procedūras kopējais ilgums izpētes atļauju piešķiršanai nedrīkst pārsniegt 180 dienas.

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 15.1.2015 | LV EN | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LV EN

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/6

---

Uzaicinājums iesniegt piezīmes par valsts atbalstu Sandefjord Fotball AS atbilstīgi Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktam

(2015/C 11/05)

Ar 2014. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 444/14/COL, kas autentiskajā valodā ir pievienots šim kopsavilkumam, EBTA Uzraudzības iestāde uzsāka procedūru saskaņā ar Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu. Norvēģijas iestādes tika informētas, nosūtot tām lēmuma kopiju.

Ar šo EBTA Uzraudzības iestāde aicina EBTA valstis, ES dalībvalstis un ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas iesniegt savas piezīmes par minēto pasākumu, nosūtot tās uz adresi:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Šīs piezīmes paziņos Norvēģijas iestādēm. Ieinteresēto personu, kuras iesniedz piezīmes, identitāte var netikt izpausta, ja tiek iesniegts rakstisks lūgums, kurā izklāstīti šādas prasības iemesli.

KOPSAVILKUMS

Procedūra

Pamatojoties uz vairākām sūdzībām un tirgus informāciju, EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk – “Uzraudzības iestāde”) izmeklēja iespējamu valsts atbalstu profesionālam futbola klubam Sandefjord Fotball AS. Uzraudzības iestāde pēc tam nosūtīja Norvēģijas iestādēm divus informācijas pieprasījumus, uz kuriem Norvēģijas iestādes ir atbildējušas.

Pasākuma apraksts

Ar 2006. gada 28. novembra vienošanos Sandefjordas (Sandefjord) pašvaldība Sandefjord Fotball AS meitassabiedrībām bez atlīdzības nodeva divus zemes gabalus Pindsle rajonā. Pašvaldība minētos zemes gabalus (tā pēc zonējuma bija lauksaimniecībā izmantojamā zeme) bija iegādājusies par 3,7 miljoniem NOK un mainījusi zonējumu uz izmantojumu stadiona un komercdarbības vajadzībām.

Saskaņā ar minēto vienošanos Sandefjord Fotball AS bija pienākums uz daļas no šīs zemes uzbūvēt futbola stadionu (ar aptuvenajām izmaksām 110 miljonu NOK apmērā), bet atlikušo daļu zemes klubam bija tiesības pārdot, lai finansētu būvniecību. Drīz pēc tam Sandefjord Fotball AS par 40 miljoniem NOK uzņēmumam Pindsle Property AS pārdeva savu meitassabiedrību, kurai piederēja šī atlikusī daļa zemes. Pirms pārdošanas meitassabiedrības novērtējums netika veikts.

Vienošanās bija ietverti arī vairāki citi pienākumi. Konkrētāk, Sandefjord Fotball AS uzņēmās stadionam paredzētajā zemes gabalā veikt ceļa būvdarbus (ar aptuvenajām izmaksām 6,5 miljonu NOK apmērā) un segt izmaksas saistībā ar vecā stadiona izmantošanas pārtraukšanu, tostarp remontdarbiem (kopā aptuveni 2,6 miljonu NOK apmērā).

Jaunā stadiona būvniecība tika pabeigta 2007. gada jūlijā, un tās kopējās izmaksas bija 100 miljoni NOK. Papildus futbola laukumam un tribīnēm stadionā tika ierīkota arī cita infrastruktūra, tostarp vieglatlētikas laukums, fitnesa centrs un sanāksmju telpas. Šī infrastruktūra tiek bez maksas iznomāta citām organizācijām (galvenokārt amatieru sporta organizācijām).

Sandefjord Fotball AS2009. gada 9. jūnijā par 15 miljoniem NOK sabiedrībai Pindsle Property AS pārdeva savu meitassabiedrību, kurai piederēja stadions un ar to saistītā komercdarbībai izmantojamā teritorija. Pirkuma maksa bija pamatota ar ekspertu ziņojumu, kas tika sagatavots tāpēc, ka vairākas personas bija gan kluba, gan sabiedrības Pindsle Property AS pārvaldes institūcijas locekļi un akcionāri. Sandefjord Fotball AS pēc stadiona pārdošanas par tā izmantošanu maksā gada nomas maksu triju miljonu NOK apmērā plus 30 % no pārdoto biļešu cenas. Norvēģijas iestādes norāda, ka nomas maksas apmērs atbilst tam, ko par stadionu izmantošanu maksā citi Norvēģijas futbola klubi.

Norvēģijas iestāžu apsvērumi

Norvēģijas iestādes norāda, ka 2006. gada 28. novembra vienošanās, ar kuru tika nodoti zemes gabali, paredzēja Sandefjord Fotball AS pienākumu uzbūvēt stadionu par aptuvenajām izmaksām, kas krietni pārsniedza zemes vērtību. Tāpēc zemes nodošanas rezultātā Sandefjord Fotball AS nevarēja būt piešķirta ekonomiska priekšrocība.

Attiecībā uz abu zemes gabalu vērtību Norvēģijas iestādes norāda, ka zemes gabalam, uz kura atrodas stadions, neesot nekādas tirgus vērtības, jo tas pēc zonējuma ir paredzēts izmantošanai futbola stadiona vajadzībām. Tas nozīmējot, ka, veicot zemes gabala attīstīšanu, uz tā jābūvē futbola stadions, un tam ir ļoti augstas būvniecības izmaksas. Līdz ar to zemes gabala iegāde neinteresētu nevienu citu pircēju kā vien futbola klubu.

Attiecībā uz otra zemes gabala vērtību Norvēģijas iestādes norāda, ka Pindsle Property AS samaksātā pirkuma maksa 40 miljonu NOK apmērā neatspoguļojot tirgus vērtību, bet gan esot balstīta uz Sandefjord Fotball AS finanšu vajadzībām. Pindsle Property AS īpašnieki esot futbola kluba atbalstītāji un esot vēlējušies sniegt ieguldījumu stadiona būvniecībā. Norvēģijas iestādes ir iesniegušas neatkarīgu ekspertu novērtējumu, kurā norādītā tirgus vērtība ir aptuveni 15 miljoni NOK.

Visbeidzot, Norvēģijas iestādes norāda, ka no zemes vērtības esot jāatņem citu 2006. gada 28. novembra vienošanās ietverto pienākumu – saistībā ar ceļu būvdarbiem un vecā stadiona izmantošanas pārtraukšanu – vērtība.

Valsts atbalsta esība

Tā kā Sandefjordas pašvaldība iegādājās zemi, kas pēc tam bez atlīdzības tika nodota Sandefjord Fotball AS, pasākumā ir iesaistīti valsts līdzekļi EEZ līguma 61. panta nozīmē.

Sandefjord Fotball AS ir profesionāls futbola klubs, kurš veic saimniecisko darbību vairākos tirgos, tostarp spēlētāju pārvietošanas jeb transfēra tirgū, kā arī biļešu, televīzijas translācijas tiesību, kluba suvenīru pārdošanas tirgos un sponsorēšanas jomā. Tādējādi Sandefjord Fotball AS ir uzskatāms par uzņēmumu. Tā kā klubs bija vienīgais ieguvējs, pasākums ir selektīvs.

Sandefjordas pašvaldība neievēroja procedūras, kas noteiktas Uzraudzības iestādes pamatnostādnēs par valsts atbalsta elementiem, publiskām iestādēm pārdodot zemi un ēkas. Līdz ar to Uzraudzības iestāde nevar izslēgt valsts atbalsta esamību, ņemot vērā pašvaldības ievēroto procedūru.

Attiecībā uz tā zemes gabala nodošanu, uz kura tika uzbūvēts stadions, Uzraudzības iestāde nav pārliecināta, ka var uzskatīt, ka ar pienākumu uzbūvēt futbola stadionu tā tirgus vērtība samazinātos līdz nullei. Turklāt Norvēģijas iestādes nav pamatojušas, kāpēc zeme tika pārdota par maksu, kas ir zemāka par izmaksām tā iegādei pašvaldības īpašumā.

Attiecībā uz tā zemes gabala nodošanu, kurš pēc zonējuma paredzēts komercdarbībai, Uzraudzības iestāde uzskata, ka tirgus ekonomikas dalībnieks, pārdodot zemi, nebūtu līgumā ietvēris nosacījumu par stadiona būvniecību vai finansēšanu. Šajā posmā Uzraudzības iestāde arī uzskata, ka Pindsle Property AS samaksātā maksa 40 miljonu NOK apmērā par sabiedrību, kurai piederēja zemes gabals, ir uzticamāka norāde uz tā tirgus vērtību nekā Norvēģijas iestāžu iesniegtais ex post novērtējuma ziņojums.

Attiecībā uz papildu izmaksām, kas Sandefjord Fotball AS radušās saskaņā ar vienošanos un kas Norvēģijas iestāžu ieskatā ir atskaitāmas no tirgu vērtības, Uzraudzības iestāde pagaidām nav pārliecināta, ka minētās izmaksas citādi būtu jāsedz pašai pašvaldībai.

Visbeidzot, Uzraudzības iestāde uzskata, ka attiecīgais pasākums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirgu starp EES līguma pusēm, jo Sandefjord Fotball AS veic saimniecisko darbību tirgos, kas aptver vairākas EEZ valstis. Konkrēti, klubs darbojas starptautiskajā spēlētāju pārvietošanas jeb transfēra tirgū, regulāri uzaicinot spēlētājus arī no citām EEZ valstīm.

Tāpēc Uzraudzības iestāde pieņem sākotnējo secinājumu, ka attiecīgās zemes nodošanas rezultātā Sandefjord Fotball AS ir piešķirts valsts atbalsts.

Atbalsta saderība

Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu valsts atbalstu sporta veicināšanai, tostarp atbalstu sporta infrastruktūrai, var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja tāds atbalsts neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci EEZ tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm.

Tomēr Norvēģijas iestādes joprojām nav sniegušas argumentus attiecībā uz saderību. Līdz ar to Uzraudzības iestādei ir šaubas par to, vai zemes nodošanu Sandefjord Fotball AS var uzskatīt par saderīgu atbilstoši EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

Secinājums

Ņemot vērā minētos apsvērumus, Uzraudzības iestāde nolēma attiecībā uz valsts atbalstu klubam Sandefjord Fotball AS sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu. Ieinteresētās personas tiek aicinātas iesniegt piezīmes viena mēneša laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Saskaņā ar 3. protokola 14. pantu no atbalsta saņēmēja var atgūt visu atbalstu, ja tas tiek atzīts par nelikumīgu.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 444/14/COL

of 22 October 2014

opening the formal investigation procedure into aid in favour of Sandefjord Fotball AS

(Norway)

The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’),

HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61,

HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,

HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6(1) of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774). |
| --- | --- |

(1)

Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774).

| (2) | The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518). |
| --- | --- |

(2)

The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518).

2.   The alleged beneficiary

| (3) | Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team. |
| --- | --- |

(3)

Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team.

| (4) | The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league. |
| --- | --- |

(4)

The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league.

| (5) | Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players. |
| --- | --- |

(5)

Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players.

| (6) | Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies. |
| --- | --- |

(6)

Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies.

3.   The complaints and market information

| (7) | The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following. |
| --- | --- |

(7)

The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following.

| (8) | In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot. |
| --- | --- |

(8)

In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot.

| (9) | Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies. |
| --- | --- |

(9)

Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies.

| (10) | The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid. |
| --- | --- |

(10)

The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid.

4.   Description of the measure

4.1.   Background

| (11) | Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest. |
| --- | --- |

(11)

Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest.

4.2.   The construction of the new stadium

| (12) | In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium. |
| --- | --- |

(12)

In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium.

| (13) | The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS. |
| --- | --- |

(13)

The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS.

| (14) | According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(14)

According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS.

| (15) | Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million). |
| --- | --- |

(15)

Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million).

| (16) | Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale. |
| --- | --- |

(16)

Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale.

| (17) | The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations. |
| --- | --- |

(17)

The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations.

4.3.   Subsequent sale of the stadium

| (18) | In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(18)

In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS.

| (19) | The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009. |
| --- | --- |

(19)

The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009.

| (20) | Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use. |
| --- | --- |

(20)

Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use.

5.   Comments by the Norwegian authorities

| (21) | The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid. |
| --- | --- |

(21)

The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid.

| (22) | According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(22)

According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS.

| (23) | Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land. |
| --- | --- |

(23)

Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land.

| (24) | Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2). |
| --- | --- |

(24)

Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2).

| (25) | Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(25)

Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land.

II.   ASSESSMENT

6.   The presence of State aid

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’. |
| --- | --- |

(26)

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.

| (27) | This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition. |
| --- | --- |

(27)

This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition.

6.1.   State resources

| (28) | In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3). |
| --- | --- |

(28)

In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3).

| (29) | The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources. |
| --- | --- |

(29)

The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources.

| (30) | Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4). |
| --- | --- |

(30)

Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4).

6.2.   Undertaking

| (31) | It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6). |
| --- | --- |

(31)

It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6).

| (32) | Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship. |
| --- | --- |

(32)

Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship.

| (33) | The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(33)

The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement.

6.3.   Economic advantage

| (34) | A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price. |
| --- | --- |

(34)

A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price.

| (35) | The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land. |
| --- | --- |

(35)

The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land.

| (36) | In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality. |
| --- | --- |

(36)

In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality.

| (37) | A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test. |
| --- | --- |

(37)

A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test.

6.3.1.   Transfer of plot 152/96

| (38) | At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission. |
| --- | --- |

(38)

At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission.

| (39) | The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’ |
| --- | --- |

(39)

The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’

| (40) | In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality. |
| --- | --- |

(40)

In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality.

| (41) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(41)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.3.2.   Transfer of plot 152/97

| (42) | Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage. |
| --- | --- |

(42)

Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage.

| (43) | The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking. |
| --- | --- |

(43)

The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking.

| (44) | The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10). |
| --- | --- |

(44)

The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10).

| (45) | The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(45)

The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS.

| (46) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(46)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities.

| (47) | The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(47)

The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (48) | The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(48)

The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (49) | Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(49)

Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.4.   Selectivity

| (50) | The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking. |
| --- | --- |

(50)

The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking.

6.5.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

| (51) | According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11). |
| --- | --- |

(51)

According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11).

| (52) | The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12). |
| --- | --- |

(52)

The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12).

| (53) | In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA. |
| --- | --- |

(53)

In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA.

| (54) | The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(54)

The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.

6.6.   Conclusion

| (55) | Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(55)

Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

7.   Compatibility

| (56) | Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13). |
| --- | --- |

(56)

Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13).

| (57) | The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission. |
| --- | --- |

(57)

The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission.

| (58) | However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(58)

However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement.

8.   Conclusion

| (59) | Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(59)

Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (60) | Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(60)

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (61) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision. |
| --- | --- |

(61)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision.

| (62) | The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision. |
| --- | --- |

(62)

The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision.

| (63) | The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(63)

The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately.

| (64) | The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law, |
| --- | --- |

(64)

The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I and Article 4(4) of Part II of Protocol 3 is opened into the potential aid measure implemented by the Norwegian authorities, which is the transfer of land from the municipality of Sandefjord to Sandefjord Fotball AS.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure by 24 November 2014.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide by 24 November, all documents, information and data needed for the assessment of

| — | the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and |
| --- | --- |

—

the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and

| — | the compatibility of the aid measure. |
| --- | --- |

—

the compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English language version of this Decision is authentic.

Decision made in Brussels, on 22 October 2014.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Helga JÓNSDÓTTIR

College Member

---

(1)  Pindsle Eindomsutvikling AS, including its subsidiaries Pindsle Stadion AS and Arena Næring AS. It will be called Pindsle Property AS in the following.

1

(2)  The valuation report estimates the combined value of plots 152/96 and 152/97 at NOK 31 million. The NOK 15 million results from apportioning this estimate according to the respective size of the two plots.

2

(3)  Article 2 of Commission Directive 2006/111/EC on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

3

(4)  Case C-379/98 Preussen Elektra v Schleswag EU:C:2001:160, paragraphs 59-60. See also the Commission’s answer to the parliamentary question P-2491/02 (OJ C 137 E, 12.6.2003, p. 87).

4

Preussen Elektra

Schleswag

(5)  Case C-41/90 Höfner and Elser v Macroton EU:C:1991:161, paragraphs 21-2; Joined Cases C-180/98 to C-180/98 Pavlov and Others EU:C:2000:428; and Case E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v EFTA Surveillance Authority [2008] EFTA Ct. Rep. p. 61, paragraph 78.

5

Höfner and Elser

Macroton

Pavlov and Others

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA Surveillance Authority

(6)  Case C-222/04 Ministero dell’Economica e delle Finanze v Cassa di Risparmio di Firenze SpA EU:C:2006:8, paragraph 108.

6

Ministero dell’Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(7)  Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities, adopted on 17 November 1999. Available at: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

7

(8)  Case C-39/94 SFEI and Others EU:C:1996:285, paragraphs 60-61.

8

SFEI and Others

(9)  I.e. the acquisition costs incurred by the public authority in question.

9

(10)  This is further shown by the absence of an independent expert valuation, which is required under Norwegian company law for transactions between companies in the same group.

10

(11)  Case C-372/97 Italy v Commission EU:C:2004:234, paragraph 44.

11

Italy

Commission

(12)  Case 730/79 Philip Morris Holland BV v Commission EU:C:1980:209, paragraphs 11-12 and Joined Cases E-5/04, E-6/04, E-7/04 Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS v EFTA Surveillance Authority [2005] EFTA Ct. Rep. 117, paragraph 94.

12

Philip Morris Holland BV

Commission

Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS

EFTA Surveillance Authority

(13)  Case C-364/90 Italy v Commission EU:C:1993:157, paragraph 20.

13

Italy

Commission

(14)  Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p. 1), incorporated at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement.

14

(15)  See e.g. Commission Decision in case SA.37109 (2013/N), Football stadiums in Flanders (OJ C 69, 7.3.2014, p. 1-28).

15

Football stadiums in Flanders

---

V Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

| 15.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/16

---

Héraðsdómur Reykjavíkur2014. gada 4. septembra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Wow air ehf./Samkeppniseftirlitið (Islandes konkurences iestāde) Isavia ohf. un Icelandair ehf.

(Lieta E-18/14)

(2015/C 11/06)

Ar 2014. gada 4. septembra vēstuli, kuru EBTA Tiesas kanceleja saņēma 2014. gada 4. septembrī, Héraðsdómur Reykjavíkur (Reikjavīkas apgabaltiesa, Islande) EBTA Tiesai iesniedza lūgumu sniegt konsultatīvo atzinumu lietā Wow air ehf./Samkeppniseftirlitið (Islandes konkurences iestāde), Isavia ohf un Icelandair ehf. par šādiem jautājumiem:

| 1. | Vai Padomes 1993. gada 18. janvāra Regula (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās uzliek dalībvalstīm pienākumu nodrošināt, ka saskaņā ar regulas noteikumiem ieceltajam koordinatoram attiecībā uz viņa uzdevumu izpildi ir piešķirtas neatkarīgas administratīvās pilnvaras saskaņā ar valsts tiesību aktiem dalībvalsts izpildvaras ietvaros? Vai arī dalībvalstij ir rīcības brīvība izlemt par koordinatora statusu saskaņā ar valsts tiesību aktiem? |
| --- | --- |

1.

Vai Padomes 1993. gada 18. janvāra Regula (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās uzliek dalībvalstīm pienākumu nodrošināt, ka saskaņā ar regulas noteikumiem ieceltajam koordinatoram attiecībā uz viņa uzdevumu izpildi ir piešķirtas neatkarīgas administratīvās pilnvaras saskaņā ar valsts tiesību aktiem dalībvalsts izpildvaras ietvaros? Vai arī dalībvalstij ir rīcības brīvība izlemt par koordinatora statusu saskaņā ar valsts tiesību aktiem?

| 2. | Vai Regulas (EEK) Nr. 95/93 8. panta 7. un 8. punkta norādījumos par to, kā izskatīt sūdzības par laika nišu piešķiršanu, tiek pieņemts, ka visas sūdzības, ieskaitot sūdzības, kas balstītas uz konkurences apsvērumiem, tiks pakļautas tajos noteiktajai procedūrai, vai arī regulas preambulas 15. apsvērums ir saprotams tā, ka regula ir jāpiemēro, neskarot Līguma konkurences noteikumus un jo īpaši 85. un 86. pantu tā, lai sūdzības, kas balstītas uz konkurences apsvērumiem, būtu pakļautas tikai konkurences iestāžu jurisdikcijai attiecīgajā dalībvalstī un tādēļ ir jāiesniedz tieši tām? |
| --- | --- |

2.

Vai Regulas (EEK) Nr. 95/93 8. panta 7. un 8. punkta norādījumos par to, kā izskatīt sūdzības par laika nišu piešķiršanu, tiek pieņemts, ka visas sūdzības, ieskaitot sūdzības, kas balstītas uz konkurences apsvērumiem, tiks pakļautas tajos noteiktajai procedūrai, vai arī regulas preambulas 15. apsvērums ir saprotams tā, ka regula ir jāpiemēro, neskarot Līguma konkurences noteikumus un jo īpaši 85. un 86. pantu tā, lai sūdzības, kas balstītas uz konkurences apsvērumiem, būtu pakļautas tikai konkurences iestāžu jurisdikcijai attiecīgajā dalībvalstī un tādēļ ir jāiesniedz tieši tām?

| 3. | Vai, ja dalībvalsts konkurences iestāde sniedz norādījumus, balstoties uz valsts konkurences tiesību aktiem un ar atsauci uz Regulu (EEK) Nr. 95/93, ar nolūku sekmēt konkurenci, atbilstoši regulai tiek pieņemts, ka šie norādījumi tiks sniegti lidostas pārvaldes iestādei / kompetentajai iestādei vai arī šie norādījumi jāsniedz koordinatoram? |
| --- | --- |

3.

Vai, ja dalībvalsts konkurences iestāde sniedz norādījumus, balstoties uz valsts konkurences tiesību aktiem un ar atsauci uz Regulu (EEK) Nr. 95/93, ar nolūku sekmēt konkurenci, atbilstoši regulai tiek pieņemts, ka šie norādījumi tiks sniegti lidostas pārvaldes iestādei / kompetentajai iestādei vai arī šie norādījumi jāsniedz koordinatoram?

---

| 15.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/17

---

DB Schenker2014. gada 10. novembra prasība pret EBTA Uzraudzības iestādi

(Lieta E-22/14)

(2015/C 11/07)

Schenker North AB, Schenker Privpak AB un Schenker Privpak AS (kopā DB Schenker), ko pārstāv advokāts Jon Midthjell, Advokatfirmaet Midthjell AS, Grev Wedels plass 5, NO-0151 Oslo, Norvēģija, 2014. gada 10. novembrī EBTA Tiesā iesniedza prasību pret EBTA Uzraudzības iestādi.

Prasības iesniedzēji EBTA Tiesai pieprasa:

| 1) | atcelt EBTA Uzraudzības iestādes (EUI) 2014. gada 9. septembra lēmumu lietā Nr. 75697 (DB Schenker); |
| --- | --- |

1)

atcelt EBTA Uzraudzības iestādes (EUI) 2014. gada 9. septembra lēmumu lietā Nr. 75697 (DB Schenker);

| 2) | piespriest EBTA Uzraudzības iestādei un jebkurām personām, kas iestājušās lietā, segt izdevumus. |
| --- | --- |

2)

piespriest EBTA Uzraudzības iestādei un jebkurām personām, kas iestājušās lietā, segt izdevumus.

Juridiskā un faktiskā pamatinformācija un prasības juridiskais pamats

| — | Prasības iesniedzēji Schenker North AB un Schenker Privpak AB, kas abi veic uzņēmējdarbību Zviedrijā, un Schenker Privpak AS, kas veic uzņēmējdarbību Norvēģijā, ir DB Schenker grupas locekļi. Minētā grupa sniedz kravu ekspeditorpakalpojumus un loģistikas pakalpojumus globālā mērogā un pieder Deutsche Bahn AG. |
| --- | --- |

—

Prasības iesniedzēji Schenker North AB un Schenker Privpak AB, kas abi veic uzņēmējdarbību Zviedrijā, un Schenker Privpak AS, kas veic uzņēmējdarbību Norvēģijā, ir DB Schenker grupas locekļi. Minētā grupa sniedz kravu ekspeditorpakalpojumus un loģistikas pakalpojumus globālā mērogā un pieder Deutsche Bahn AG.

| — | Ar 2014. gada 7. jūlija spriedumu lietā E-5/13 DB Schenker/EUI EBTA Tiesa atcēla EUI 2013. gada 25. janvāra lēmumu lietā Nr. 73075 (DB Schenker), ciktāl tas saskaņā ar 2012. gada RAD (Noteikumu par piekļuvi dokumentiem) 4. panta 4. punktu un 6. punktu liedza pilnīgu vai daļēju piekļuvi dokumentiem, kas attiecas uz lietu, kurā tika pieņemts EUI lēmums Nr. 321/10/COL (Norway Post – lojalitātes/atlaižu sistēma), un liedza piekļuvi pilnai EUI lēmuma Nr. 321/10/COL versijai. |
| --- | --- |

—

Ar 2014. gada 7. jūlija spriedumu lietā E-5/13 DB Schenker/EUI EBTA Tiesa atcēla EUI 2013. gada 25. janvāra lēmumu lietā Nr. 73075 (DB Schenker), ciktāl tas saskaņā ar 2012. gada RAD (Noteikumu par piekļuvi dokumentiem) 4. panta 4. punktu un 6. punktu liedza pilnīgu vai daļēju piekļuvi dokumentiem, kas attiecas uz lietu, kurā tika pieņemts EUI lēmums Nr. 321/10/COL (Norway Post – lojalitātes/atlaižu sistēma), un liedza piekļuvi pilnai EUI lēmuma Nr. 321/10/COL versijai.

| — | 2014. gada 17. jūlijāDB Schenker pa e-pastu saņēma EUI vēstuli, ar kuru tas tika informēts par to, ka EUI atkārtoti ir pieņēmusi lēmumu atteikt DB Schenker piekļuvi pieprasītajiem dokumentiem. DB Schenker tika aicināts iesniegt atkārtotu pieteikumu, ja tas vēlas, lai EUI pārskatītu savu nostāju. |
| --- | --- |

—

2014. gada 17. jūlijāDB Schenker pa e-pastu saņēma EUI vēstuli, ar kuru tas tika informēts par to, ka EUI atkārtoti ir pieņēmusi lēmumu atteikt DB Schenker piekļuvi pieprasītajiem dokumentiem. DB Schenker tika aicināts iesniegt atkārtotu pieteikumu, ja tas vēlas, lai EUI pārskatītu savu nostāju.

| — | 2014. gada 27. augustāDB Schenker nosūtīja EUI atkārtotu pieteikumu. 2014. gada 9. septembrī EUI nosūtīja DB Schenker e-pastu, kuram bija pievienota lēmuma kopija, ar kuru saskaņā ar 2012. gada RAD 4. panta 4. punktu un 6. punktu DB Schenker atkārtoti tika liegta pilnīga vai daļēja piekļuve tiem pašiem dokumentiem, t. i., dokumentiem, kas attiecas uz lietu, kurā tika pieņemts EUI lēmums Nr. 321/10/COL (Norway Post – lojalitātes/atlaižu sistēma), un liegta piekļuve pilnai EUI lēmuma Nr. 321/10/COL versijai. DB Schenker prasa atcelt šo lēmumu saskaņā ar SCA (Nolīguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi) 36. pantu. |
| --- | --- |

—

2014. gada 27. augustāDB Schenker nosūtīja EUI atkārtotu pieteikumu. 2014. gada 9. septembrī EUI nosūtīja DB Schenker e-pastu, kuram bija pievienota lēmuma kopija, ar kuru saskaņā ar 2012. gada RAD 4. panta 4. punktu un 6. punktu DB Schenker atkārtoti tika liegta pilnīga vai daļēja piekļuve tiem pašiem dokumentiem, t. i., dokumentiem, kas attiecas uz lietu, kurā tika pieņemts EUI lēmums Nr. 321/10/COL (Norway Post – lojalitātes/atlaižu sistēma), un liegta piekļuve pilnai EUI lēmuma Nr. 321/10/COL versijai. DB Schenker prasa atcelt šo lēmumu saskaņā ar SCA (Nolīguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi) 36. pantu.

Prasības iesniedzēji apgalvo, ka EBTA Uzraudzības iestāde:

| — | ir pārkāpusi 2012. gada RAD 4. panta 4.punktā noteikto izņēmumu attiecībā uz komerciālajām interesēm un EEZ līguma 122. pantā noteikto dienesta noslēpuma neizpaušanas pienākumu, SCA 14. panta 4. punktu un SCA 4. protokola II nodaļas 28. panta 2. punktu un tādējādi pretlikumīgi nav sniegusi pieprasītos dokumentus, kas ir pretrunā 2012. gada RAD 2. panta 1. punktā noteiktajām sabiedrības tiesībām piekļūt dokumentiem, |
| --- | --- |

—

ir pārkāpusi 2012. gada RAD 4. panta 4.punktā noteikto izņēmumu attiecībā uz komerciālajām interesēm un EEZ līguma 122. pantā noteikto dienesta noslēpuma neizpaušanas pienākumu, SCA 14. panta 4. punktu un SCA 4. protokola II nodaļas 28. panta 2. punktu un tādējādi pretlikumīgi nav sniegusi pieprasītos dokumentus, kas ir pretrunā 2012. gada RAD 2. panta 1. punktā noteiktajām sabiedrības tiesībām piekļūt dokumentiem,

| — | ir pārkāpusi 2012. gada RAD 4. panta 4. punktā un 6. punktā noteikto izņēmumu attiecībā uz sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm, tādējādi pretlikumīgi nav sniegusi pieprasītos dokumentus pretrunā 2012. gada RAD 2. panta 1. punktā noteiktajām sabiedrības tiesībām piekļūt dokumentiem. |
| --- | --- |

—

ir pārkāpusi 2012. gada RAD 4. panta 4. punktā un 6. punktā noteikto izņēmumu attiecībā uz sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm, tādējādi pretlikumīgi nav sniegusi pieprasītos dokumentus pretrunā 2012. gada RAD 2. panta 1. punktā noteiktajām sabiedrības tiesībām piekļūt dokumentiem.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 15.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/18

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 11/08)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)

EK Nr.: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Grozījuma(-u) veids

—

—

—

—

3.   Grozījums(-i)

Grupa vēlas pielāgot savu specifikāciju, no vienas puses, lai noskaidrotu un precizētu vairākus punktus (jo īpaši, lai ņemtu vērā mazo uzņēmēju īpatnības un izmaiņas veidos, kā produktus pasniedz patērētājiem un laiž apgrozībā tradicionālo pastēšu tirgos, kuri joprojām raksturo lauku un kulinārijas kultūru Francijas Dienvidrietumos) pilnveidošanas procesa ietvaros, un, no otras puses, lai ņemtu vērā šīs nozares metožu attīstību laikā pēc šā AĢIN reģistrācijas 2000. gadā.

3.1.   Produkta apraksts

Veiktas turpmāk minētās izmaiņas.

| 1. | Apraksts papildināts ar veselu pīli (ar vai bez aknām) un izķidātu liemeni.
  Pievienoti dažādi apraksti par veselu pīli, ko tradicionāli tirgo jo īpaši Dienvidrietumu pastēšu tirgos (tirgos, kas specializējušies pīļu vai zosu pastēšu vai šo dzīvnieku izcirtņu tirdzniecībā).
  Šie apraksti attiecas uz veseliem nokautiem dzīvniekiem un dažādām iekšu izņemšanas pakāpēm, no kurām iegūti izcirtņi vai subprodukti, kas minēti 2000. gadā reģistrētajā specifikācijā (neapstrādāti produkti vai pārstrādāti produkti).
  Vesela pīle (ar vai bez aknām) un izķidāts liemenis tiek pasniegti svaigi vai ātrsaldēti, vai saldēti.
  No iekšējiem orgāniem vai subproduktiem kā AĢIN atsevišķi var tirgot tikai aknas, sirdi un šķilvi.
  Grupas izvēle ir uzturēt gaļas gabalu un subproduktu sarakstu, kas iekļauts AĢIN reģistrētajā specifikācijā, lai tas atbilstu tradicionāli tirgoto pīļu pastēšu produktu vēsturei un reputācijai Dienvidrietumos. Tā nevēlas paplašināt šo AĢIN apzīmētā produkta saturu, iekļaujot tajā netradicionālus izcirtņu gabalus. |
| --- | --- |

1.

Apraksts papildināts ar veselu pīli (ar vai bez aknām) un izķidātu liemeni.

Pievienoti dažādi apraksti par veselu pīli, ko tradicionāli tirgo jo īpaši Dienvidrietumu pastēšu tirgos (tirgos, kas specializējušies pīļu vai zosu pastēšu vai šo dzīvnieku izcirtņu tirdzniecībā).

Šie apraksti attiecas uz veseliem nokautiem dzīvniekiem un dažādām iekšu izņemšanas pakāpēm, no kurām iegūti izcirtņi vai subprodukti, kas minēti 2000. gadā reģistrētajā specifikācijā (neapstrādāti produkti vai pārstrādāti produkti).

Vesela pīle (ar vai bez aknām) un izķidāts liemenis tiek pasniegti svaigi vai ātrsaldēti, vai saldēti.

No iekšējiem orgāniem vai subproduktiem kā AĢIN atsevišķi var tirgot tikai aknas, sirdi un šķilvi.

Grupas izvēle ir uzturēt gaļas gabalu un subproduktu sarakstu, kas iekļauts AĢIN reģistrētajā specifikācijā, lai tas atbilstu tradicionāli tirgoto pīļu pastēšu produktu vēsturei un reputācijai Dienvidrietumos. Tā nevēlas paplašināt šo AĢIN apzīmētā produkta saturu, iekļaujot tajā netradicionālus izcirtņu gabalus.

| 2. | Pievienots apraksts par visu produktu sekundārajiem izcirtņiem, izņemot veselas pīles (ar vai bez aknām) un izķidātus liemeņus.
  Tas ir nepieciešams, lai galīgajam patērētājam produktus varētu pārdot pa daļām.
  Turklāt vienotajā dokumentā tiek arī precizēts, kā šis apraksts var attiekties uz konservētiem, daļēji konservētiem, saldētiem vai ātrsaldētiem produktiem. Izmaiņas tiek veiktas spēkā esošās specifikācijas punktā. |
| --- | --- |

2.

Pievienots apraksts par visu produktu sekundārajiem izcirtņiem, izņemot veselas pīles (ar vai bez aknām) un izķidātus liemeņus.

Tas ir nepieciešams, lai galīgajam patērētājam produktus varētu pārdot pa daļām.

Turklāt vienotajā dokumentā tiek arī precizēts, kā šis apraksts var attiekties uz konservētiem, daļēji konservētiem, saldētiem vai ātrsaldētiem produktiem. Izmaiņas tiek veiktas spēkā esošās specifikācijas punktā.

| 3. | Pievienots apraksts par jēlu aknu pastēti, kurai pievienotas garšvielas.
  Tiek piedāvāts “pagatavošanai gatavs” produkts. Jēlu aknu pastēte, kuru tirgo ar garšvielu piedevām, ir produkts, kas sagatavots pirms galīgās apstrādes AĢIN ietvaros. Garšvielu pievienošana tiek vienādi definēta gan jēlam produktam ar garšvielu piedevām, gan pārstrādes procesa produktam: “Sāls, nitrītu sāls, cukurs, garšvielas un aromātiskie augi, degvīni, deserta vīni, vīni, trifeles (Tuber melanosporum), askorbīnskābe vai nātrija askorbāts. Garšvielu daudzums tiek ierobežots līdz 4 % no izstrādājuma masas, paredzot ne vairāk kā 2 g saharozes uz vienu kilogramu izstrādājuma.” |
| --- | --- |

3.

Pievienots apraksts par jēlu aknu pastēti, kurai pievienotas garšvielas.

Tiek piedāvāts “pagatavošanai gatavs” produkts. Jēlu aknu pastēte, kuru tirgo ar garšvielu piedevām, ir produkts, kas sagatavots pirms galīgās apstrādes AĢIN ietvaros. Garšvielu pievienošana tiek vienādi definēta gan jēlam produktam ar garšvielu piedevām, gan pārstrādes procesa produktam: “Sāls, nitrītu sāls, cukurs, garšvielas un aromātiskie augi, degvīni, deserta vīni, vīni, trifeles (Tuber melanosporum), askorbīnskābe vai nātrija askorbāts. Garšvielu daudzums tiek ierobežots līdz 4 % no izstrādājuma masas, paredzot ne vairāk kā 2 g saharozes uz vienu kilogramu izstrādājuma.”

| 4. | Apraksts papildināts ar iespēju pasniegt jēlu aknu pastēti bez cīpslām un plēvēm. |
| --- | --- |

4.

Apraksts papildināts ar iespēju pasniegt jēlu aknu pastēti bez cīpslām un plēvēm.

| 5. | Definēta pīles krūtiņas apgriešana. |
| --- | --- |

5.

Definēta pīles krūtiņas apgriešana.

| 6. | Attiecībā uz žāvētām un kūpinātām pīles krūtiņām specifikācijas un vienotā dokumenta redakcija sniedz paskaidrojumu – īstenībā visas krūtiņas tiek žāvētas, bet tās var papildus arī kūpināt. |
| --- | --- |

6.

Attiecībā uz žāvētām un kūpinātām pīles krūtiņām specifikācijas un vienotā dokumenta redakcija sniedz paskaidrojumu – īstenībā visas krūtiņas tiek žāvētas, bet tās var papildus arī kūpināt.

3.2.   Izcelsmes apliecinājums

Atjauninātas tabulas saskaņā ar izmaiņām, kas veiktas nodaļā “Ražošanas metode” un spēkā esošajos tiesību aktos. Precizēts vairāku dokumentu saturs.

Pievienots pienākums nodrošināt krājumu uzskaiti ražošanas objektos (sk. Komisijas Regulas (EK) Nr. 1898/2006 (3) 6. panta 2. punktu).

Definēts partijas jēdziens.

3.3.   Ražošanas metodes

Ņemot vērā valstī un Kopienā veiktos grozījumus AĢIN specifikācijās, šī nodaļa paredz vairākas izmaiņas pēc formas un būtības.

Veiktas turpmāk minētās izmaiņas.

1.   Inkubēšana

Prasības attiecībā uz inkubēšanu ir pārstrādātas, lai šajā nodaļā precizētu, ka pīļu izcelsmei jābūt no pīļu tēviņiem, kas pieder pie Cairina moschata sugas jeb tā sauktajām muskuspīlēm, vai arī tās iegūst, krustojot Cairina moschata un Anas platyrhinchos šķirnes (muskuspīļu tēviņu ar parasto pīļu mātīti), jeb no tā sauktajām Mulard šķirnes pīlēm. Tas nav grozījums, bet specifikācijā jau esoša noteikuma pārvietošana.

Precizēts, ka īpatņiem-vecākiem, kurus izmanto krustošanai, jābūt selekcionētiem saskaņā ar regulējumu, ko izstrādājusi Francijas Putnu un akvakultūras selekcionāru savienība (SYSAAF).

2.   Audzēšana

| — | Specifikācija grozīta, lai atļautu pārvietot pīlēnus no vienas saimniecības uz citu saimniecību (pirms vai pēc 42 dienām) ģeogrāfiskā apgabala robežās. Tas tiek darīts, lai ņemtu vērā šīs nozares organizāciju un audzētāju pieņemto praksi. Šī audzēšanas prakse attiecas nevis uz pirmās dienas pīlēniem, bet uz “jaunieviestajiem” dzīvniekiem. |
| --- | --- |

—

Specifikācija grozīta, lai atļautu pārvietot pīlēnus no vienas saimniecības uz citu saimniecību (pirms vai pēc 42 dienām) ģeogrāfiskā apgabala robežās. Tas tiek darīts, lai ņemtu vērā šīs nozares organizāciju un audzētāju pieņemto praksi. Šī audzēšanas prakse attiecas nevis uz pirmās dienas pīlēniem, bet uz “jaunieviestajiem” dzīvniekiem.

| — | Svītrotas biezības atšķirības ēkā un aplokā starp uz visu audzēšanas laiku vienā un tajā pašā ēkā ievietotajiem dzīvniekiem un pārvietotajiem dzīvniekiem, paredzot biezību ēkā atbilstoši dzīvnieku vecumam. |
| --- | --- |

—

Svītrotas biezības atšķirības ēkā un aplokā starp uz visu audzēšanas laiku vienā un tajā pašā ēkā ievietotajiem dzīvniekiem un pārvietotajiem dzīvniekiem, paredzot biezību ēkā atbilstoši dzīvnieku vecumam.

| — | Ieviests jēdziens “aploku frakcionētā izmantošana”, lai atvieglotu šo aploku kvalitātes vadību un ierobežotu dubļu veidošanos, kā arī to ietekmi uz dzīvnieku attīstību (piemēram, klibumu). Šī frakcionēšana aprobežojas ar to, ka tiek noteikta platība, kas pastāvīgi pieejama pusei pīļu. Minēto frakcionēšanu var saistīt ar aploku rotāciju, paredzot iespēju tiem pašiem nolūkiem izmantot citus aplokus. Minētie grozījumi ir saistīti ar izmaiņām atpūtas laikā aplokos, kas iedalīts divās joslās (12 nedēļas), un tā nomaiņu ar kopējo atpūtas laiku aplokā, kas ilgst 168 dienas katrā kalendārajā gadā. |
| --- | --- |

—

Ieviests jēdziens “aploku frakcionētā izmantošana”, lai atvieglotu šo aploku kvalitātes vadību un ierobežotu dubļu veidošanos, kā arī to ietekmi uz dzīvnieku attīstību (piemēram, klibumu). Šī frakcionēšana aprobežojas ar to, ka tiek noteikta platība, kas pastāvīgi pieejama pusei pīļu. Minēto frakcionēšanu var saistīt ar aploku rotāciju, paredzot iespēju tiem pašiem nolūkiem izmantot citus aplokus. Minētie grozījumi ir saistīti ar izmaiņām atpūtas laikā aplokos, kas iedalīts divās joslās (12 nedēļas), un tā nomaiņu ar kopējo atpūtas laiku aplokā, kas ilgst 168 dienas katrā kalendārajā gadā.

3.   Barības devu noteikšana

Definētas barības devas, kas jāizdala dzīvniekiem pirmās 42 dienas, un ierobežots no labības graudiem iegūto produktu īpatsvars, sākot no 43. dienas.

Barības klases definētas saskaņā ar terminoloģiju, kas lietota spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos (Komisijas 2013. gada 16. janvāra Regula (ES) Nr. 68/2013, ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru).

4.   Piebarošana

Ieviestas vairākas prasības.

| — | Minimālais svars dzīvniekiem, kuriem veic piebarošanu, papildus vidējam svaram. |
| --- | --- |

—

Minimālais svars dzīvniekiem, kuriem veic piebarošanu, papildus vidējam svaram.

| — | Nepārtrauktā piebarošana lauku saimniecībās, proti, dažāda vecuma pīļu vienlaicīga piebarošana. |
| --- | --- |

—

Nepārtrauktā piebarošana lauku saimniecībās, proti, dažāda vecuma pīļu vienlaicīga piebarošana.

| — | Sanitārās prasības attiecībā uz piebarošanu (tīrīšana, dezinfekcija, sanitārās atstarpes). |
| --- | --- |

—

Sanitārās prasības attiecībā uz piebarošanu (tīrīšana, dezinfekcija, sanitārās atstarpes).

| — | Piebarošanas ilgums no vismaz 12 dienām samazināts līdz vismaz 10 dienām un no vismaz 24 līdz vismaz 20 ēdienreizēm. To nodrošina dažādi zinātniski un tehniski uzlabojumi selekcijā, audzēšanā un piebarošanā, neapdraudot aknu svaru. Kvalitātes mērķis, jo īpaši attiecībā uz kušanas ātrumu, ir iegūt aknas, kas sver aptuveni 550 g. Šāds svars patlaban tiek iegūts vai pārsniegts no 10. līdz 12. dienai. Tādēļ ir vēlams atļaut saīsināt piebarošanas ilgumu, lai lauksaimniekiem dotu iespēju kontrolēt aknu lielumu. Mainīts tiek tikai piebarošanas ilgums, bet ne audzēšanas ilgums, un aknu minimālais svars paliek nemainīts – 350 g. |
| --- | --- |

—

Piebarošanas ilgums no vismaz 12 dienām samazināts līdz vismaz 10 dienām un no vismaz 24 līdz vismaz 20 ēdienreizēm. To nodrošina dažādi zinātniski un tehniski uzlabojumi selekcijā, audzēšanā un piebarošanā, neapdraudot aknu svaru. Kvalitātes mērķis, jo īpaši attiecībā uz kušanas ātrumu, ir iegūt aknas, kas sver aptuveni 550 g. Šāds svars patlaban tiek iegūts vai pārsniegts no 10. līdz 12. dienai. Tādēļ ir vēlams atļaut saīsināt piebarošanas ilgumu, lai lauksaimniekiem dotu iespēju kontrolēt aknu lielumu. Mainīts tiek tikai piebarošanas ilgums, bet ne audzēšanas ilgums, un aknu minimālais svars paliek nemainīts – 350 g.

| — | Precizēts piebarošanā izmantotās kukurūzas raksturs, paredzot kukurūzas graudus un/vai samaltu kukurūzu (biezeni). |
| --- | --- |

—

Precizēts piebarošanā izmantotās kukurūzas raksturs, paredzot kukurūzas graudus un/vai samaltu kukurūzu (biezeni).

5.   Nokaušana

Ieviests minimālais nokaušanas vecums – 91 diena Mulard pīlēm un 92 dienas muskuspīlēm. Tas ir precizējums, kas atbilst minimālā audzēšanas ilguma (81 vai 82 dienas) un minimālā piebarošanas ilguma (10 dienas) summai.

6.   Noteikumi par liemeņiem

| — | Papildināts iekšu izņemšanas posms, precizējot, ka ķidāšanas laikā tiek izņemta žults un tā notiek karstā vai aukstā vidē, un definējot cīpslu izņemšanu un plēvju atdalīšanu. |
| --- | --- |

—

Papildināts iekšu izņemšanas posms, precizējot, ka ķidāšanas laikā tiek izņemta žults un tā notiek karstā vai aukstā vidē, un definējot cīpslu izņemšanu un plēvju atdalīšanu.

| — | Precizēta arī aknu un liemeņu novietošana aukstumā. |
| --- | --- |

—

Precizēta arī aknu un liemeņu novietošana aukstumā.

| — | Svītrots laiks starp ķidāšanu un izciršanu (24 stundas) un starp nokaušanu un iesaldēšanu vai ātrsaldēšanu (48 stundas), tā vietā pieņemot katram operatoram īpašus higiēnas noteikumus. |
| --- | --- |

—

Svītrots laiks starp ķidāšanu un izciršanu (24 stundas) un starp nokaušanu un iesaldēšanu vai ātrsaldēšanu (48 stundas), tā vietā pieņemot katram operatoram īpašus higiēnas noteikumus.

7.   Garšvielu pievienošana aknu pastētēm

Definēta garšvielu pievienošana jēlu aknu pastētēm, ierobežojot šo garšvielu saturu, kas nedrīkst pārsniegt 4 % no izstrādājuma masas.

8.   Aknu pastēšu apstrāde

| — | Precizēts apraksts par jēlu aknu pastētēm, kas paredzētas apstrādei. Tās var būt veselas, ar izņemtām cīpslām un atdalītām plēvēm, sagrieztas šķēlēs vai ar garšvielu piedevām. |
| --- | --- |

—

Precizēts apraksts par jēlu aknu pastētēm, kas paredzētas apstrādei. Tās var būt veselas, ar izņemtām cīpslām un atdalītām plēvēm, sagrieztas šķēlēs vai ar garšvielu piedevām.

| — | Definēti trīs konservēšanas procesi – atdzesēšana, iesaldēšana un ātrsaldēšana. Precizēti apstākļi aknu iesaldēšanai vai ātrsaldēšanai. |
| --- | --- |

—

Definēti trīs konservēšanas procesi – atdzesēšana, iesaldēšana un ātrsaldēšana. Precizēti apstākļi aknu iesaldēšanai vai ātrsaldēšanai.

| — | Līdzīgā kārtā kā attiecībā uz jēlu aknu pastētēm, kuras tirgo ar garšvielu piedevām, definēta arī garšvielu pievienošana apstrādei paredzētajām aknu pastētēm, ierobežojot šo garšvielu saturu, kas nedrīkst pārsniegt 4 % no izstrādājuma masas. |
| --- | --- |

—

Līdzīgā kārtā kā attiecībā uz jēlu aknu pastētēm, kuras tirgo ar garšvielu piedevām, definēta arī garšvielu pievienošana apstrādei paredzētajām aknu pastētēm, ierobežojot šo garšvielu saturu, kas nedrīkst pārsniegt 4 % no izstrādājuma masas.

| — | Precizēta aknu pastēšu termiskā apstrāde audekla gabalā, kuru agrāk dēvēja par “vārīšanu maisā”, pievienojot noteikumus par izmantoto buljonu, lai raksturotu tradicionālo pagatavošanas metodi. |
| --- | --- |

—

Precizēta aknu pastēšu termiskā apstrāde audekla gabalā, kuru agrāk dēvēja par “vārīšanu maisā”, pievienojot noteikumus par izmantoto buljonu, lai raksturotu tradicionālo pagatavošanas metodi.

| — | Veikti precizējumi attiecībā uz produktiem “veselu aknu pastēte” vai “aknu pastēte” – teksts papildināts ar iespēju ievietot tikai vienu aknu daivu, sagatavojot masu, kuras neto svars ir mazāks par vai vienāds ar 250 g, želejas pārklājuma sastāvs, minimālais trifeļu īpatsvars, lai šo sastāvdaļu drīkstētu norādīt tirdzniecības aprakstā. |
| --- | --- |

—

Veikti precizējumi attiecībā uz produktiem “veselu aknu pastēte” vai “aknu pastēte” – teksts papildināts ar iespēju ievietot tikai vienu aknu daivu, sagatavojot masu, kuras neto svars ir mazāks par vai vienāds ar 250 g, želejas pārklājuma sastāvs, minimālais trifeļu īpatsvars, lai šo sastāvdaļu drīkstētu norādīt tirdzniecības aprakstā.

| — | Nepārprotami paredzēta iespēja izmantot AĢIN aknu pastētes, kas jau apstrādātas un vārītas aknu pastēšu blokā, pārsniedzot maksimālos 10 % emulsijas. |
| --- | --- |

—

Nepārprotami paredzēta iespēja izmantot AĢIN aknu pastētes, kas jau apstrādātas un vārītas aknu pastēšu blokā, pārsniedzot maksimālos 10 % emulsijas.

| — | Veikti precizējumi attiecībā uz nosacījumiem, kas jāizpilda, lai marķējumā drīkstētu norādīt aknu gabaliņu klātbūtni, želejas pārklājuma sastāvu un minimālo trifeļu īpatsvaru. |
| --- | --- |

—

Veikti precizējumi attiecībā uz nosacījumiem, kas jāizpilda, lai marķējumā drīkstētu norādīt aknu gabaliņu klātbūtni, želejas pārklājuma sastāvu un minimālo trifeļu īpatsvaru.

9.   Gaļas pārstrāde

Noteikts aizliegums pārstrādātu gaļu sālīt, turot to sālījumā.

| — | Attiecībā uz žāvētām kūpinātām pīles krūtiņām:






  — | ieviesti precizējumi par žāvēšanu, |
| --- | --- | --- |

—

Attiecībā uz žāvētām kūpinātām pīles krūtiņām:

—

ieviesti precizējumi par žāvēšanu,

| — | aizliegts izmantot aromātvielas, |
| --- | --- |

—

aizliegts izmantot aromātvielas,

| — | attiecībā uz kūpināšanu – aizliegts izmantot tādas metodes kā mazgāšana caurdurī, mērcēšana vai apsmidzināšana ar šķidrajiem dūmiem, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz kūpināšanu – aizliegts izmantot tādas metodes kā mazgāšana caurdurī, mērcēšana vai apsmidzināšana ar šķidrajiem dūmiem,

| — | ieviests atļauto sastāvdaļu saraksts. |
| --- | --- |

—

ieviests atļauto sastāvdaļu saraksts.

| — | Attiecībā uz konserviem:






  — | precizēts, ka pagatavojumi, kuriem neveic termisko stabilizāciju, tiek termiski apstrādāti pilnībā un viscaur līdz pat viducim, |
| --- | --- | --- |

—

Attiecībā uz konserviem:

—

precizēts, ka pagatavojumi, kuriem neveic termisko stabilizāciju, tiek termiski apstrādāti pilnībā un viscaur līdz pat viducim,

| — | stabilizācija, veicot (otrreizēju) termisko apstrādi, attiecas tikai uz pagatavojumiem, kuriem tā ir tehniski iespējama, |
| --- | --- |

—

stabilizācija, veicot (otrreizēju) termisko apstrādi, attiecas tikai uz pagatavojumiem, kuriem tā ir tehniski iespējama,

| — | precizēti konservētās gaļas tirdzniecības nosaukumu lietošanas noteikumi atkarībā no iepakojuma satura. |
| --- | --- |

—

precizēti konservētās gaļas tirdzniecības nosaukumu lietošanas noteikumi atkarībā no iepakojuma satura.

3.4.   Marķēšana

Attiecībā uz izmaiņām valsts tiesību aktos – sertifikācijas iestāžu nosaukumi vairs nav obligāti jānorāda AĢIN produktu marķējumā, tādēļ grupas izvēle ir svītrot šo pienākumu no specifikācijas.

Pārskatīti noteikumi par marķēšanu, lai tos saskaņotu ar reģistrētajiem nosaukumiem.

Ieviesta kolektīvo elementu izmantošana marķējumā, kā arī noteikumi par rakstzīmju lielumu ģeogrāfiskajos nosaukumos, kas ietilpst produktu tirdzniecības nosaukumos.

Marķējuma kolektīvie elementi ir apkopoti hartā, kas pieejama visiem grupas uzņēmējiem.

3.5.   Valsts prasības

Ņemot vērā valsts normatīvo un administratīvo aktu attīstību, nodaļa “Valsts prasības” ir sagatavota tabulas veidā, norādot galvenos kontrolējamos parametrus un vērtēšanas metodi.

3.6.   Citas nodaļas

Grupas un sertifikācijas iestāžu kontaktinformācija

Atjaunināta grupas kontaktinformācija, un pievienota sertifikācijas iestāžu kontaktinformācija.

Produkta veids

Produktu grupu nosaukumi ir atjaunināti saskaņā ar terminoloģiju, kas lietota spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos. To redakcija ir iekļauta nodaļā “Produktu apraksts”.

Ģeogrāfiskais apgabals

Ar šo AĢIN apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskā apgabala robežas nav mainītas. Toties ir mainīts tā izklāsta veids – kantonu saraksts ir aizstāts ar attiecīgo pašvaldību sarakstu.

Īpaši noteikumi attiecībā uz iepakojumu

Precizēts, ka visām darbībām, sākot ar audzēšanu un beidzot ar iepakojumu, ir jānotiek norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tādēļ pienākums veikt iepakošanu apgabala robežās tiek nepārprotami norādīts specifikācijas punktā “Ģeogrāfiskais apgabals”.

Tas jau bija netieši prasīts arī spēkā esošajā specifikācijā, proti, šādos noteikumos:

| — | 34. lpp.: “konservēto gaļu sagatavo iepakošanai tās galīgajā sastāvā”; |
| --- | --- |

—

34. lpp.: “konservēto gaļu sagatavo iepakošanai tās galīgajā sastāvā”;

| — | 32. un 34. lpp. paredzēta krūtiņu iepakošana un aknu pastēšu iepakošana vakuumā; |
| --- | --- |

—

32. un 34. lpp. paredzēta krūtiņu iepakošana un aknu pastēšu iepakošana vakuumā;

| — | 32. lpp. paredzēts, ka aknu pastēšu izstrādājumu galīgā termiskā apstrāde notiek pēc to iepakošanas. |
| --- | --- |

—

32. lpp. paredzēts, ka aknu pastēšu izstrādājumu galīgā termiskā apstrāde notiek pēc to iepakošanas.

Iepakošana ģeogrāfiskā apgabala robežās ļauj saglabāt produktu īpašības.

Pīļu ķidas un gaļa ir nestabili produkti ar tendenci oksidēties saskarē ar gaisu. Iepakošana ģeogrāfiskā apgabala robežās saīsina laiku starp izstrādi un iepakošanu, tādēļ tā palīdz novērst minēto produktu bojāšanos.

Apstrādātām aknu pastētēm un konservētiem produktiem iepakošana ir ražošanas procesa neatņemama sastāvdaļa, un šiem produktiem galīgo termisko apstrādi to stabilizācijai veic pēc iepakošanas.

Visbeidzot, iepakošana apgabala robežās atvieglo produktu izsekojamību un kontroli.

Redakcionāli grozījumi jo īpaši nodaļā “Saikne”

Šīs nodaļas redakcija ir pārstrādāta, lai pierādītu saikni ar ģeogrāfisko apgabalu no jauna pievienotajiem produktiem un izpildītu spēkā esošās redakcionālās prasības.

Šī nodaļa ir iedalīta trijos turpmāk minētajos punktos, kuri tiek grozīti.

| 1. | Punkts “Ģeogrāfiskā apgabala specifika” ir pārrakstīts un pārkārtots, lai varētu labāk:






  — | lokalizēt ģeogrāfisko apgabalu, kura robežas tiek norādītas saistībā ar apkārtējām ģeogrāfiskajām vai administratīvajām vienībām, |
| --- | --- | --- |

1.

Punkts “Ģeogrāfiskā apgabala specifika” ir pārrakstīts un pārkārtots, lai varētu labāk:

—

lokalizēt ģeogrāfisko apgabalu, kura robežas tiek norādītas saistībā ar apkārtējām ģeogrāfiskajām vai administratīvajām vienībām,

| — | aprakstīt dabas apstākļus, kas raksturo ģeogrāfisko apgabalu, proti, klimatiskos apstākļus, ainavas un kukurūzas kultūru pārsvaru. Augsnes raksturs nav saglabāts, un kukurūzas kultūru attīstība galvenokārt tiek pamatota ar ģeogrāfiskā apgabala klimatiskajiem apstākļiem. Šis punkts ir papildināts ar precīziem skaitliskajiem datiem, |
| --- | --- |

—

aprakstīt dabas apstākļus, kas raksturo ģeogrāfisko apgabalu, proti, klimatiskos apstākļus, ainavas un kukurūzas kultūru pārsvaru. Augsnes raksturs nav saglabāts, un kukurūzas kultūru attīstība galvenokārt tiek pamatota ar ģeogrāfiskā apgabala klimatiskajiem apstākļiem. Šis punkts ir papildināts ar precīziem skaitliskajiem datiem,

| — | aprakstīt cilvēkfaktorus, kas jau viduslaikos aizsākās ar Dienvidrietumu tradicionālajām audzēšanas īpatnībām un pīļu aknu pastētes tirdzniecības attīstību Dienvidrietumos. |
| --- | --- |

—

aprakstīt cilvēkfaktorus, kas jau viduslaikos aizsākās ar Dienvidrietumu tradicionālajām audzēšanas īpatnībām un pīļu aknu pastētes tirdzniecības attīstību Dienvidrietumos.

| 2. | Visu AĢIN aptverto produktu specifika tiek precizēta punktā “Produkta specifika” un jo īpaši attiecībā uz produktu grupu, kas ieviesta saistībā ar šo grozījumu pieprasījumu (veselas pīles (ar vai bez aknām) un izķidāti liemeņi). |
| --- | --- |

2.

Visu AĢIN aptverto produktu specifika tiek precizēta punktā “Produkta specifika” un jo īpaši attiecībā uz produktu grupu, kas ieviesta saistībā ar šo grozījumu pieprasījumu (veselas pīles (ar vai bez aknām) un izķidāti liemeņi).

| 3. | Punkts “Cēloniskā saikne” ir pārrakstīts, lai precizētu, ka šīs saiknes pamatā ir galvenokārt reputācija, kas pierādīta ar precīzāku informāciju. |
| --- | --- |

3.

Punkts “Cēloniskā saikne” ir pārrakstīts, lai precizētu, ka šīs saiknes pamatā ir galvenokārt reputācija, kas pierādīta ar precīzāku informāciju.

Informācija par tradīcijām, proti, kukurūzas ieviešanu un audzēšanu šajā reģionā, zemnieku saimniecībām, kuru pamats bija pīļu audzēšana un nobarošana, un īpatnējām konservēšanas metodēm, ir saglabāta, taču pārkārtota un precizēta.

Tādējādi cēloniskās saiknes pamatā ir šādi elementi:

| — | ģeogrāfiskajā apgabalā ir klimatiskie apstākļi, kas labvēlīgi kukurūzas audzēšanai, |
| --- | --- |

—

ģeogrāfiskajā apgabalā ir klimatiskie apstākļi, kas labvēlīgi kukurūzas audzēšanai,

| — | kukurūza šajā reģionā tika ieviesta jau XVI gadsimtā, un tā strauji kļuva par pamatbarību mājputniem kopumā un pīlēm īpaši, |
| --- | --- |

—

kukurūza šajā reģionā tika ieviesta jau XVI gadsimtā, un tā strauji kļuva par pamatbarību mājputniem kopumā un pīlēm īpaši,

| — | šīs graudaugu kultūras lietošana dzīvnieku ēdināšanā ļāva audzētājiem specializēties trekno pīļu audzēšanā un izkopt specifisku šīs nozares lopkopības amatprasmi, pamatojoties uz pastiprinātu, bet pakāpenisku pīļu nobarošanu (piebarošanu), |
| --- | --- |

—

šīs graudaugu kultūras lietošana dzīvnieku ēdināšanā ļāva audzētājiem specializēties trekno pīļu audzēšanā un izkopt specifisku šīs nozares lopkopības amatprasmi, pamatojoties uz pastiprinātu, bet pakāpenisku pīļu nobarošanu (piebarošanu),

| — | šāds trekno pīļu audzēšanas veids nodrošināja specifiku, kas izpaužas kā ievērojama nobarošanas pakāpe un labs muskuļaudu pieaugums, |
| --- | --- |

—

šāds trekno pīļu audzēšanas veids nodrošināja specifiku, kas izpaužas kā ievērojama nobarošanas pakāpe un labs muskuļaudu pieaugums,

| — | minētā audzēšanas veida attīstību papildināja arī īpatnēju saglabāšanas metožu izstrāde (ievārīšana un apertizācija), |
| --- | --- |

—

minētā audzēšanas veida attīstību papildināja arī īpatnēju saglabāšanas metožu izstrāde (ievārīšana un apertizācija),

| — | šīs konservēšanas metodes ļāva specializētajiem tirdzniecības uzņēmumiem minētos produktus laist tirgū daudz lielākos apjomos, |
| --- | --- |

—

šīs konservēšanas metodes ļāva specializētajiem tirdzniecības uzņēmumiem minētos produktus laist tirgū daudz lielākos apjomos,

| — | minēto uzņēmumu izveide sekmēja Dienvidrietumu pīļu aknu pastēšu reputācijas uzlabošanos visā izcelsmes reģionā, kā arī visas valsts un vēlāk arī starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

—

minēto uzņēmumu izveide sekmēja Dienvidrietumu pīļu aknu pastēšu reputācijas uzlabošanos visā izcelsmes reģionā, kā arī visas valsts un vēlāk arī starptautiskā mērogā.

Veikti arī daudzi redakcionāla rakstura grozījumi (pārformulējumi, precizējumi, punktu pārvietojumi un nevajadzīgo punktu svītrojumi).

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (4)

Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)

EK Nr.: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti)

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā norādītais nosaukums

Francijas Dienvidrietumu treknās pīļu aknu pastētes ražošanai izmanto muskuspīļu vīrišķā dzimuma vai Mulard pīļu vīrišķā dzimuma īpatņus.

Dienvidrietumu pīles aknu pastētes ražošanai audzē āra apstākļos un pēc tam piebaro, sākot no 81. dienas Mulard šķirnes pīlēm un 82. dienas muskuspīlēm.

Dienvidrietumu pīles aknu pastētes ražošanai piebaro vismaz 10 dienas un vismaz 20 ēdienreizes.

Pēc tam tās nokauj un nepieciešamības gadījumā izcērt un pārstrādā.

Aknu pastētes ražošanai izmantojamajām Dienvidrietumu pīlēm ir balta, vietām iedzeltena āda un tauki.

Dažādie produkti, kurus ražo no aknu pastētes ražošanai nobarojamajām Dienvidrietumu pīlēm, ir turpmāk minētie.

| — | Svaiga gaļa un subprodukti – vesela pīle (ar vai bez aknām) un izķidāts liemenis, aknu pastēte, krūtiņa, augšstilbs, gareniski sagriezta mīkstuma šķēle, sirds, pusspārns un šķilvis.
  Vesela pīle ar aknām ir vesela nokauta pīle, kas ir noplūkta un nav izķidāta.
  Vesela pīle bez aknām ir vesela nokauta pīle, kas ir noplūkta un nav izķidāta, bet tai ir veikta aknu ablācija.
  Izķidāts liemenis ir vesela nokauta pīle, kas ir noplūkta un pilnībā izķidāta.
  Jēlās aknas pastētes ražošanai ir elastīgas, vienmērīgā krāsā un bez bojājumiem. Vienas aknas sver vismaz 350 gramus, un tās var piedāvāt ar garšvielu piedevām.
  Krūtiņa ir fileja, kas iegūta no masas krūšu apvidū (tā nesatur filejas muskuļaudus). Katra krūtiņa sver vismaz 300 gramus, un to piedāvā ar ādu un tai piesaistītajiem zemādas taukiem. Nobarojuma pakāpe (tauki + āda/kopējais svars) ir robežās no 25 līdz 45 %. Krūtiņas tiek pilnībā noplūktas un rūpīgi apgrieztas. Šim griezumam jābūt regulāram, veidojot vainagu, ar nelielu daļu redzamu tauku gaļas pusē.
  Augšstilbi ir visi gaļas gabali, āda un tauki, kas aptver ciskas kaulu, stilba kaulu un mazo lielakaulu. Abi izcirtņi tiek veidoti, cērtot pa locītavām. Tiem nedrīkst veidoties sasitumi vai skrambas. Augšstilbi tiek pilnībā noplūkti un rūpīgi apgriezti, un apspalvojums tiek pareizi likvidēts.
  Filejas šķēles veido krūšu muskuļaudu iekšējā daļa, kas savienota ar liemeni. Tām nedrīkst būt sasitumu, un tās piedāvā veselas.
  Sirdi piedāvā veselu, bez griezumiem un atdalītu no aortas.
  Pusspārns ir spārna pirmā falanga. To piedāvā pareizi sagrieztu, bez lūzumiem, šķembām vai sasitumiem.
  Šķilvis ir pīles gremošanas trakta otrā kabata, kas veidota no bieza muskuļa un ir lietojama pārtikā. Tas ir pareizi jānoloba no iekšpuses, jāattauko no ārpuses un nedrīkst saturēt barības vada gabalus.
  Šos produktus var pārdot patērētājiem svaigus, saldētus vai ātrsaldētus.
  Tos var arī piedāvāt kā izcirtņus, izņemot veselās pīles un liemeņus. |
| --- | --- |

—

Svaiga gaļa un subprodukti – vesela pīle (ar vai bez aknām) un izķidāts liemenis, aknu pastēte, krūtiņa, augšstilbs, gareniski sagriezta mīkstuma šķēle, sirds, pusspārns un šķilvis.

Vesela pīle ar aknām ir vesela nokauta pīle, kas ir noplūkta un nav izķidāta.

Vesela pīle bez aknām ir vesela nokauta pīle, kas ir noplūkta un nav izķidāta, bet tai ir veikta aknu ablācija.

Izķidāts liemenis ir vesela nokauta pīle, kas ir noplūkta un pilnībā izķidāta.

Jēlās aknas pastētes ražošanai ir elastīgas, vienmērīgā krāsā un bez bojājumiem. Vienas aknas sver vismaz 350 gramus, un tās var piedāvāt ar garšvielu piedevām.

Krūtiņa ir fileja, kas iegūta no masas krūšu apvidū (tā nesatur filejas muskuļaudus). Katra krūtiņa sver vismaz 300 gramus, un to piedāvā ar ādu un tai piesaistītajiem zemādas taukiem. Nobarojuma pakāpe (tauki + āda/kopējais svars) ir robežās no 25 līdz 45 %. Krūtiņas tiek pilnībā noplūktas un rūpīgi apgrieztas. Šim griezumam jābūt regulāram, veidojot vainagu, ar nelielu daļu redzamu tauku gaļas pusē.

Augšstilbi ir visi gaļas gabali, āda un tauki, kas aptver ciskas kaulu, stilba kaulu un mazo lielakaulu. Abi izcirtņi tiek veidoti, cērtot pa locītavām. Tiem nedrīkst veidoties sasitumi vai skrambas. Augšstilbi tiek pilnībā noplūkti un rūpīgi apgriezti, un apspalvojums tiek pareizi likvidēts.

Filejas šķēles veido krūšu muskuļaudu iekšējā daļa, kas savienota ar liemeni. Tām nedrīkst būt sasitumu, un tās piedāvā veselas.

Sirdi piedāvā veselu, bez griezumiem un atdalītu no aortas.

Pusspārns ir spārna pirmā falanga. To piedāvā pareizi sagrieztu, bez lūzumiem, šķembām vai sasitumiem.

Šķilvis ir pīles gremošanas trakta otrā kabata, kas veidota no bieza muskuļa un ir lietojama pārtikā. Tas ir pareizi jānoloba no iekšpuses, jāattauko no ārpuses un nedrīkst saturēt barības vada gabalus.

Šos produktus var pārdot patērētājiem svaigus, saldētus vai ātrsaldētus.

Tos var arī piedāvāt kā izcirtņus, izņemot veselās pīles un liemeņus.

| — | Gaļas produkti – veselas aknas pastētei, aknu pastēte, aknu pastētes bloks (ar vai bez gabaliņiem), žāvēta (vai žāvēta un kūpināta) krūtiņa, gaļas konservi (spārni, augšstilbi, krūtiņas, pusspārni un šķilvji).
  Veselas aknas pastētei ir izstrādājums, kas sastāv no vienām veselām aknām vai vienas vai vairākām aknu daivām, kas paredzētas pastētei, un no garšvielu piedevām.
  Aknu pastēte ir izstrādājums, kas sastāv no sasmalcinātiem aknu daivu gabaliņiem (visi aknu daivu gabaliņi, kuru masa gatavajā produktā ir vismaz 20 g) un no garšvielu piedevām.
  Aknu pastētes bloks (ar vai bez gabaliņiem) ir izstrādājums, kas sastāv no pagatavotas aknu pastētes un garšvielu piedevām, un beigās tam var pievienot aknu gabaliņus.
  Žāvētas (vai žāvētas un kūpinātas) krūtiņas pagatavo no krūtiņām, kas apstrādātas sālījumā ar sausu sāli un žāvētas (vai žāvētas un kūpinātas), pēc tam pievienojot arī citas sastāvdaļas.
  Konservi ir izstrādājumi, ko pagatavo, termiski apstrādājot gaļas gabalus, kuri iegūti no pīles aknu pastētes ražošanai un sālīti ar sausu sāli, apkaisot ar to tikai pīles taukus. Vienīgās dzīvnieka daļas, kuras drīkst izmantot, ir augšstilbs, spārns (savienots ar krūtiņu un pusspārnu), krūtiņa, pusspārns un šķilvis.
  Šos produktus var pārdot patērētājiem konservētus, daļēji konservētus (jeb pusvārītus), saldētus vai ātrsaldētus. Tos var piedāvāt kā sekundāros izcirtņus. |
| --- | --- |

—

Gaļas produkti – veselas aknas pastētei, aknu pastēte, aknu pastētes bloks (ar vai bez gabaliņiem), žāvēta (vai žāvēta un kūpināta) krūtiņa, gaļas konservi (spārni, augšstilbi, krūtiņas, pusspārni un šķilvji).

Veselas aknas pastētei ir izstrādājums, kas sastāv no vienām veselām aknām vai vienas vai vairākām aknu daivām, kas paredzētas pastētei, un no garšvielu piedevām.

Aknu pastēte ir izstrādājums, kas sastāv no sasmalcinātiem aknu daivu gabaliņiem (visi aknu daivu gabaliņi, kuru masa gatavajā produktā ir vismaz 20 g) un no garšvielu piedevām.

Aknu pastētes bloks (ar vai bez gabaliņiem) ir izstrādājums, kas sastāv no pagatavotas aknu pastētes un garšvielu piedevām, un beigās tam var pievienot aknu gabaliņus.

Žāvētas (vai žāvētas un kūpinātas) krūtiņas pagatavo no krūtiņām, kas apstrādātas sālījumā ar sausu sāli un žāvētas (vai žāvētas un kūpinātas), pēc tam pievienojot arī citas sastāvdaļas.

Konservi ir izstrādājumi, ko pagatavo, termiski apstrādājot gaļas gabalus, kuri iegūti no pīles aknu pastētes ražošanai un sālīti ar sausu sāli, apkaisot ar to tikai pīles taukus. Vienīgās dzīvnieka daļas, kuras drīkst izmantot, ir augšstilbs, spārns (savienots ar krūtiņu un pusspārnu), krūtiņa, pusspārns un šķilvis.

Šos produktus var pārdot patērētājiem konservētus, daļēji konservētus (jeb pusvārītus), saldētus vai ātrsaldētus. Tos var piedāvāt kā sekundāros izcirtņus.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Aknu pastētes izstrādājumi (veselas aknas pastētei, aknu pastēte, aknu pastētes bloks ar vai bez gabaliņiem) ir jāražo no AĢIN aknām, kas paredzētas pastētei.

Žāvētas (vai žāvētas un kūpinātas) krūtiņas ir jāražo no AĢIN krūtiņām.

Konservi ir jāražo no AĢIN gaļas gabaliem, kas iepriekš sālīti ar sausu sāli un termiski apstrādāti pīļu taukos.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Pīļu barība audzēšanas laikā līdz 42. dienai sastāv no vismaz 50 % labības graudu vai to produktu un pākšaugu sēklu. Pēc tam līdz piebarošanas sākumam tā sastāv no vismaz 70 % labības graudu vai to produktu un pākšaugu sēklu ar vismaz 15 % kukurūzas un ne vairāk kā 40 % kviešu piejaukumu.

Piebarošanas deva sastāv no vismaz 95 % kukurūzas, kas novākta Dienvidrietumu ģeogrāfiskajā apgabalā. Pīles piebaro vismaz 10 dienas un vismaz 20 ēdienreizes ar veseliem kukurūzas graudiem vai samaltu kukurūzu.

Šādas rīcības pamatā ir tradīcijas. Turpmākā kukurūzas kultūras ieviešana Francijas Dienvidrietumos ļāva izveidot ar ūdensputnu piebarošanu saistītu saimniekošanas veidu, un šā graudauga piemērotība mājputnu nobarošanai ir vispāratzīta.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Francijas Dienvidrietumu pīles aknu pastētes ražošanai tiek audzētas, piebarotas, nokautas un vajadzības gadījumā arī sadalītas un pārstrādātas ģeogrāfiskā apgabala robežās.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Iepakošana ģeogrāfiskā apgabala robežās ļauj saglabāt produktu īpašības.

Pīļu ķidas un gaļa ir nestabili produkti ar tendenci oksidēties saskarē ar gaisu. Iepakošana apgabala robežās saīsina laiku starp izstrādi un iepakošanu, tādēļ tā palīdz novērst minēto produktu pārveidošanu.

Apstrādātām aknu pastētēm un konservētiem produktiem iepakošana ir ražošanas procesa neatņemama sastāvdaļa, un šiem produktiem galīgo termisko apstrādi to stabilizācijai veic pēc iepakošanas.

Visbeidzot, iepakošana pārdošanai ģeogrāfiskā apgabala robežās atvieglo produktu izsekojamību un kontroli.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Tirgotā produkta marķējums ietver:

| — | nosaukumu Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy), |
| --- | --- |

—

nosaukumu Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy),

| — | produktu aprakstu, kas papildināts ar vienu no šādiem ģeogrāfiskajiem apzīmējumiem – Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord vai Quercy. Šādā gadījumā gatavais produkts ir iegūts no pīlēm, kas audzētas, piebarotas, nokautas, sadalītas, izstrādātas un iepakotas minētajā ražošanas apgabalā, |
| --- | --- |

—

produktu aprakstu, kas papildināts ar vienu no šādiem ģeogrāfiskajiem apzīmējumiem – Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord vai Quercy. Šādā gadījumā gatavais produkts ir iegūts no pīlēm, kas audzētas, piebarotas, nokautas, sadalītas, izstrādātas un iepakotas minētajā ražošanas apgabalā,

| — | marķējuma kopējos elementus saskaņā ar spēkā esošo kolektīvo hartu, kas pieņemta grupas ietvaros un ir pieejama visiem uzņēmējiem. Jebkuri grozījumi tiek izplatīti visiem uzņēmējiem, kā arī kontroles struktūrām un kompetentajām kontroles iestādēm. |
| --- | --- |

—

marķējuma kopējos elementus saskaņā ar spēkā esošo kolektīvo hartu, kas pieņemta grupas ietvaros un ir pieejama visiem uzņēmējiem. Jebkuri grozījumi tiek izplatīti visiem uzņēmējiem, kā arī kontroles struktūrām un kompetentajām kontroles iestādēm.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ģeogrāfisko apgabalu veido šādi reģioni, departamenti un/vai kantoni:

AQUITAINE (Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques);

MIDI-PYRÉNÉES (Lot, Tarn-et-Garonne, Gers, Hautes-Pyrénées, Haute-Garonne, Ariège, Tarn, Aveyron);

LIMOUSIN: Corrèze un kantoni, kas atrodas kaimiņos Haute-Vienne: Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche; Aude: kantoni Castelnaudary Sud et Nord, Salles, Belpech, Fanjeaux;

Nosaukums CHALOSSE attiecas uz šādiem Landes kantoniem – Pouillon, Montfort, Amou, Hagetmau, Saint-Sever.

Nosaukums GASCOGNE attiecas uz tādiem departamentiem kā Gers, Landes, Hautes-Pyrénées un uz Saint-Gaudens apvidu (Haute-Garonne).

Nosaukums GERS attiecas uz Gers administratīvo departamentu.

Nosaukums LANDES attiecas uz Landes administratīvo departamentu.

Nosaukums PERIGORD attiecas uz Dordogne departamentu un kantoniem, kas atrodas kaimiņos Haute-Vienne (Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche), kaimiņos Corrèze (Lubersac, Juillac, Ayen, Larche, Brive-la-Gaillarde), kaimiņos Lot (Souillac, Payrac, Gourdon, Salviac, Cazals, Puy-l’Évêque) un kaimiņos Lot-et-Garonne (Fumel, Monflanquin, Villereal, Castillonnes, Lauzun, Duras).

Nosaukums QUERCY attiecas uz Lot departamentu un uz šādiem Tarn-et-Garonne kantoniem – Montaigu-de-Quercy, Bourg-de-Visa, Moissac, Lauzerte, Molières, Lafrançaise, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Caussade, Négrepelisse, Monclar-de-Quercy, Villebrumier, Caylus un Saint-Antonin-Noble-Val.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

a)   Dabas faktori

Ģeogrāfiskais apgabals ģeoloģiskajā ziņā aptuveni sakrīt ar Akvitānijas baseinu, plašu nogulumiežu baseinu, kas izveidojies apkaimes apvidū un aizņem lielu daļu no Francijas dienvidrietumu teritorijas. Rietumos tas saskaras ar Atlantijas okeānu, dienvidos to norobežo Pireneju grēda, austrumos – iedomāta līnija starp Centrālo masīvu un Castelnaudary pilsētu, bet ziemeļos – Poitou-Charentes reģiona administratīvās robežas.

To raksturo līdzenumu plejāde un apstrādājamas nogāzes, kā arī maigs klimats, kas daļēji uzskatāms par okeāna klimatu.

Vasarām raksturīgas augstas temperatūras un ievērojams nokrišņu daudzums. Ģeogrāfiskajā apgabalā nokrišņu daudzums jebkurā gadījumā vidēji pārsniedz 900 mm (Avots: Météo France par laiku no 1981. līdz 2010. gadam).

Klimatisko apstākļu dēļ ģeogrāfiskais apgabals vēsturiski ir bijis piemērots kukurūzas audzēšanai: “Kukurūzu šeit audzē lielākoties kā otro labību, jo ūdensprasīga tā kļūst tikai veģetācijas perioda vēlākā posmā. Dienvidrietumi ir šo graudaugu iecienītākais reģions (..). Tādēļ kukurūza tikai tur atrod (..) sev nepieciešamos siltuma un mitruma apstākļus.” (DE LAVERGNE, M.L. (1860) Francijas lauku ekonomika pēc 1789. gada. Parīze: Guillaumin et Cie
  un Librairie agricole de la maison rustique.)

b)   Cilvēkfaktori

Francijas Dienvidrietumu pīļu aknu pastētes ražošanai izmantojamo pīļu tradicionālā audzēšana ģeogrāfiskajā apgabalā

Dienvidrietumu zemniecība jau kopš viduslaikiem lielākoties bija sadalīta nelielās saimniecībās un izmantoja pusgrauda principu. Tāpēc kopš tā laika nobarojamo ūdensputnu klātbūtne piemājas pagalmā bija ļoti raksturīga Dienvidrietumu saimniecībām.

Ūdensputnu audzēšana tolaik bija svarīgs līdzeklis lauksaimnieka un viņa ģimenes iztikas nodrošināšanai. Tas vēlreiz apliecina, jau no XVI gadsimta, šā reģiona īpatnību, kuras pamatā ir kukurūzas izēdināšana – tā ļoti agri, jau uzreiz pēc ieviešanas Dienvidrietumu apgabalā XVI gadsimtā, aizstāja prosu un Itālijas sarenes pasugu augus dzīvnieku barībā un pēc tam arī cilvēku pārtikā.

Līdz XVII gadsimta beigām pīles nobarojās pašas, tumšā telpā ēdot kukurūzu, kas bija pieejama bez ierobežojuma. Piebarošanas paņēmienu attīstība XVIII gadsimta beigās izmainīja dzīvnieku nobarošanas režīmu, liekot tiem intensīvāk dot neapstrādātu vai vārītu kukurūzu miltu vai granulu veidā.

Aknu pastētes ražošanai izmantojamo Dienvidrietumu pīļu un no tām iegūto produktu tirdzniecība agrākos laikos

XVII gadsimtā līdztekus minētajam raksturīgajam audzēšanas veidam Francijas Dienvidrietumu zemnieku saimniecībās sāka attīstīties arī īpašs konservēšanas veids, vārot taukos pīļu gaļas gabalus un subproduktus, proti, konservi. Tirdzniecība ar produktiem, kas iegūti no aknu pastētes ražošanai izmantojamajām Dienvidrietumu pīlēm, vēl straujāk attīstījās XVIII gadsimta beigās, kad Nicolas Appert izgudroja produktu sterilizēšanas metodi, ko nosauca par apertizācijas paņēmienu un kas ļāva racionalizēt pārstrādātu pīļu produktu tirdzniecību (jo īpaši aknu pastētēm un konserviem), tos konservējot, un piekļūt jaunām noieta iespējām ārpus Dienvidrietumu apgabala robežām.

No XVIII gadsimta beigām veselu vai izķidātu pastētes pīļu un jēlu aknu pastēšu tirdzniecība attīstījās pastēšu tirgos, kuros minētie produkti tika tirgoti tikai tiešās pārdošanas veidā laikā no rudens beigām līdz pavasara sākumam.

Mūsdienās šie pastēšu tirgi joprojām darbojas daudzās Dienvidrietumu pilsētās, piemēram, Samatan (Gers), Seissan (Gers), Périgueux (Périgord), Mont de Marsan (Landes), Cahors (Quercy) vai Monfort-en-Chalosse (Chalosse). Šie tradicionālie tirgi dod iespēju ražotājiem tiešās pārdošanas ceļā tirgot veselas pīles (ar vai bez aknām), izķidātus liemeņus, kā arī jebkurus pīļu izcirtņu gabalus un subproduktus, piemēram, jēlu aknu pastētes, šķilvjus un sirdis.

5.2.   Produkta specifika

Aknu pastētes ražošanai izmantojamo Dienvidrietumu pīļu specifika ir saistīta ar augstu nobarotības pakāpi, kas izriet no īpašā audzēšanas un barošanas režīma, kura pamatā ir dzīvnieku pakāpeniska nobarošana.

Pēc ilgstošas audzēšanas āra aplokos, kas ilgst vismaz 81 dienu, Dienvidrietumu pīles aknu pastētes ražošanai tiek pakāpeniski nobarotas vismaz 10 dienas ar barību, kuras sastāvā ir vismaz 95 % kukurūzas.

Liemeņiem, kas tiek iegūti pēc šā tradicionālā nobeiguma posma, āda un tauki ir baltā krāsā, kas vietām iekrāsojas dzelteni, un tiem ir ievērojama nobarotības pakāpe, kas vērojama visos pīles liemeņa gabalos un jo īpaši izpaužas krūtiņas nobarotības pakāpē, kas veido 25–45 %; tāpat šiem dzīvniekiem ir pareiza uzbūve, veidojot izcirtņu gabalus ar ievērojamu svaru, piemēram, krūtiņas minimālais svars ir 300 g, bet pastētes aknām – 350 g.

No otras puses, jau no XVIII gadsimta ūdensputnu aknu pastētes specifiku sekmēja arī prasmīgie pavāri, kuri veltīja visus savus centienus tieši aknu pastētei.

Aknu pastētes ražošanai izmantojamajām Dienvidrietumu pīlēm ir arī laba reputācija, kas iegūta ilgā vēstures gaitā un tālu pārsniedz Dienvidrietumu apgabala un visas Francijas robežas.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Saiknes ar aknu pastētes ražošanai izmantojamo Dienvidrietumu pīļu izcelsmi pamatā ir galvenokārt šo Dienvidrietumu pīļu un to produktu labā reputācija.

Šī reputācija vispirms ir saistīta ar vietējo un tradicionālo kukurūzas izmantošanu ūdensputnu nobarošanai.

Pateicoties labvēlīgajiem klimatiskajiem apstākļiem, kukurūza ģeogrāfiskajā apgabalā tiek audzēta no XVI gadsimta, un tā strauji kļuva par galveno labību jo īpaši pīļu nobarošanai. Turklāt saikni starp šo barošanas praksi un produkta reputāciju uzsvēra arī daudzas publikācijas: “Pīļu aknas, kas ir tik slavenas visā Eiropā, par visu ir parādā šiem graudiem” (Parmentier, M. (1785) Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux. Bordo: Arnaud-Antoine Pallandre). Arī abats Rozier atgādināja par šo saikni savā Traktātā par lauksaimniecību 1787. gadā: “visu sugu mājputni (..) daudz pieņemas treknumā un viņu gaļa iegūst smalku un maigu garšu, bet visvērtīgākie nāk no vietām, kur šos graudus audzē vairumā.”

Kukurūzas audzēšana ļāva ražotājiem specializēties trekno ūdensputnu audzēšanā un attīstīt amatprasmi, kas balstīta uz intensīvu piebarošanu ar šiem graudaugiem un pakāpeniskas nobarošanas organizēšanu. Minētā amatprasme, kā arī ilgā audzēšana āra aplokos, bija iespējama maigā un mērenā klimata dēļ, kāds pieturējās visu gadu un ļāva izaudzēt pareizi veidotus dzīvniekus ar ievērojamu nobarotības pakāpi. Kukurūzas izmantošana nobarošanas posmā nosaka ādas un tauku krāsu atbilstoši izēdinātās kukurūzas veidam (baltā vai dzeltenā kukurūza).

Aknu pastētes ražošanai izmantojamo Dienvidrietumu pīļu un no tām iegūto produktu reputācija vēlāk attīstījās, pateicoties oriģinālām šo produktu konservēšanas metodēm (ievārīšana un apertizācija), kas ļāva tirgot minētos produktus ārpus Dienvidrietumu apgabala un izveidot reģiona un valsts mēroga tirdzniecības tīklus.

Tādējādi aknu pastētes labo reputāciju jau sen apliecina daudzas publikācijas, piemēram, Aussy grāmata L’histoire de la vie privée des français, kas publicēta 1787. gadā un norāda, ka Tulūzas reputācijas pamatā ir pīļu aknu pastēte, vai 1926. gada izdevums Larousse Ménager, kurā minēts, ka “aknu pastēti lielākoties izmanto pīrāgu un terīņu pildīšanai, kas ir noteiktu reģionu specialitāte. (..) Tulūzas pīrāgi bija pildīti ar pīļu aknām, un tie izkonkurēja Strasbūras pīrāgus.”

Turklāt pastēšu tirgi, kas ģeogrāfiskajā apgabalā tika izveidoti XVIII gadsimta beigās un joprojām turpina darbu, ir būtisks apliecinājums kultūras saknēm, kas ir pamatā visu minēto produktu ražošanai un tirdzniecībai, sākot ar veselām pīlēm, kuras tad pagatavo ēšanai pircējs pats, un beidzot ar jau sagatavotiem izcirtņu gabaliem un subproduktiem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (5) 5. panta 7. punkts)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPCanardafoiegrasduSudOuestV3.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  OV L 369, 23.12.2006., 1. lpp. Aizstāta ar Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(4)  Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(5)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

---