# Eiropas Savienības C 19/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 19 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 21. janvāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 19

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 21. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| | 109. plenārsesija 2014. gada 3. un 4. decembrī |
| 2015/C 019/01 | Reģionu komitejas rezolūcija par Eiropas Komisijas paziņojumu Investīciju plāns Eiropai | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| | 109. plenārsesija 2014. gada 3. un 4. decembrī |
| 2015/C 019/02 | Reģionu komitejas atzinums Kvalitatīvu publisko izdevumu sekmēšana jomās, kas ir ES darbības kompetencē | 4 |
| 2015/C 019/03 | Reģionu komitejas atzinums Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju | 9 |
| 2015/C 019/04 | Reģionu komitejas atzinums Rūpniecības politikas dokumentu kopums | 15 |
| 2015/C 019/05 | Reģionu komitejas atzinums Inovācija jūras nozaru ekonomikā: apzināt mūsu jūru un okeānu potenciālu nodarbinātības un izaugsmes jomā | 24 |
| 2015/C 019/06 | Reģionu komitejas atzinums Rezultatīvas, piekļūstamas un noturīgas veselības aizsardzības sistēmas | 28 |
| 2015/C 019/07 | Reģionu komitejas atzinums Eiropas Savienības makroreģionālā stratēģija Alpu reģionam | 32 |
| 2015/C 019/08 | Reģionu komitejas atzinums Informācijas, plānošanas un biļešu iegādes pakalpojumi multimodāliem ceļojumiem | 36 |
| 2015/C 019/09 | Reģionu komitejas atzinums Eiropas un tās iedzīvotāju saiknes atjaunošana. Nepieciešamība nodrošināt plašāku un efektīvāku saziņu vietējā līmenī | 40 |
| 2015/C 019/10 | Reģionu komitejas atzinums Kaimiņattiecības krustcelēs: Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošana 2013. gadā | 45 |
| 2015/C 019/11 | Reģionu komitejas atzinums ES kvalitātes sistēma pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai | 50 |
| 2015/C 019/12 | Reģionu komitejas atzinums Centieni veicināt patiesu solidaritāti, veidojot reālu Eiropas migrācijas politiku | 54 |
| 2015/C 019/13 | Reģionu komitejas atzinums Eiropas labākas savstarpējas savienošanas nozīme: uzsvars uz IKT nozares kā izaugsmes avota potenciālu | 59 |
| 2015/C 019/14 | Reģionu komitejas atzinums Interneta politika un pārvaldība | 65 |
| 2015/C 019/15 | Reģionu komitejas atzinums Eiropas kino digitālajā laikmetā | 70 |
| 2015/C 019/16 | Reģionu komitejas atzinums Neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā iegūtu prasmju un kompetenču atzīšana | 75 |
| 2015/C 019/17 | Reģionu komitejas atzinums Mobilā veselība | 80 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

109. plenārsesija 2014. gada 3. un 4. decembrī

2015/C 019/01

Reģionu komitejas rezolūcija par Eiropas Komisijas paziņojumu Investīciju plāns Eiropai

1

ATZINUMI

Reģionu komiteja

109. plenārsesija 2014. gada 3. un 4. decembrī

2015/C 019/02

Reģionu komitejas atzinums Kvalitatīvu publisko izdevumu sekmēšana jomās, kas ir ES darbības kompetencē

4

2015/C 019/03

Reģionu komitejas atzinums Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju

9

2015/C 019/04

Reģionu komitejas atzinums Rūpniecības politikas dokumentu kopums

15

2015/C 019/05

Reģionu komitejas atzinums Inovācija jūras nozaru ekonomikā: apzināt mūsu jūru un okeānu potenciālu nodarbinātības un izaugsmes jomā

24

2015/C 019/06

Reģionu komitejas atzinums Rezultatīvas, piekļūstamas un noturīgas veselības aizsardzības sistēmas

28

2015/C 019/07

Reģionu komitejas atzinums Eiropas Savienības makroreģionālā stratēģija Alpu reģionam

32

2015/C 019/08

Reģionu komitejas atzinums Informācijas, plānošanas un biļešu iegādes pakalpojumi multimodāliem ceļojumiem

36

2015/C 019/09

Reģionu komitejas atzinums Eiropas un tās iedzīvotāju saiknes atjaunošana. Nepieciešamība nodrošināt plašāku un efektīvāku saziņu vietējā līmenī

40

2015/C 019/10

Reģionu komitejas atzinums Kaimiņattiecības krustcelēs: Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošana 2013. gadā

45

2015/C 019/11

Reģionu komitejas atzinums ES kvalitātes sistēma pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai

50

2015/C 019/12

Reģionu komitejas atzinums Centieni veicināt patiesu solidaritāti, veidojot reālu Eiropas migrācijas politiku

54

2015/C 019/13

Reģionu komitejas atzinums Eiropas labākas savstarpējas savienošanas nozīme: uzsvars uz IKT nozares kā izaugsmes avota potenciālu

59

2015/C 019/14

Reģionu komitejas atzinums Interneta politika un pārvaldība

65

2015/C 019/15

Reģionu komitejas atzinums Eiropas kino digitālajā laikmetā

70

2015/C 019/16

Reģionu komitejas atzinums Neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā iegūtu prasmju un kompetenču atzīšana

75

2015/C 019/17

Reģionu komitejas atzinums Mobilā veselība

80

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | REĢIONU KOMITEJA |
| 2015/C 019/18 | Reģionu komitejas atzinums Pasākumu kopums bioloģiskās ražošanas jomā | 84 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

2015/C 019/18

Reģionu komitejas atzinums Pasākumu kopums bioloģiskās ražošanas jomā

84

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

109. plenārsesija 2014. gada 3. un 4. decembrī

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/1

---

Reģionu komitejas rezolūcija par Eiropas Komisijas paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai”

(2015/C 019/01)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu ‘Investīciju plāns Eiropai’,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka jaunā Komisija savā darba programmā galveno uzmanību ir pievērsusi ieguldījumiem izaugsmē un darbavietās, un uzsver savu vēlmi sadarboties ar Eiropas Savienības iestādēm, it īpaši ar Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku, lai nodrošinātu vajadzīgo politisko atbalstu, kas ļautu sekmīgi īstenot plānu, kurā vienlaikus paredzētas lielākas investīcijas un strukturālas reformas; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka jaunā Komisija savā darba programmā galveno uzmanību ir pievērsusi ieguldījumiem izaugsmē un darbavietās, un uzsver savu vēlmi sadarboties ar Eiropas Savienības iestādēm, it īpaši ar Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku, lai nodrošinātu vajadzīgo politisko atbalstu, kas ļautu sekmīgi īstenot plānu, kurā vienlaikus paredzētas lielākas investīcijas un strukturālas reformas;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka ierosinātajā investīciju plānā ir atzīta vietējo un reģionālo pašvaldību loma, ko tās uzņemsies, veicinot ieguldījumus darbavietās un izaugsmē, ņemot vērā, ka pašvaldības ES 28 dalībvalstīs 2013. gadā veica aptuveni 55 % no kopējām publiskajām investīcijām (1); |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka ierosinātajā investīciju plānā ir atzīta vietējo un reģionālo pašvaldību loma, ko tās uzņemsies, veicinot ieguldījumus darbavietās un izaugsmē, ņemot vērā, ka pašvaldības ES 28 dalībvalstīs 2013. gadā veica aptuveni 55 % no kopējām publiskajām investīcijām (1);

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija ir atzinusi pašreizējā investīciju apjoma lielo nepietiekamību, proti, investīciju līmenis šobrīd ir par 230 līdz 370 miljardiem EUR gadā zemāks par vidējo rādītāju; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija ir atzinusi pašreizējā investīciju apjoma lielo nepietiekamību, proti, investīciju līmenis šobrīd ir par 230 līdz 370 miljardiem EUR gadā zemāks par vidējo rādītāju;

| 4. | uzsver, ka ar investīciju plānu būtu jāuzsāk plašāka ES investīciju stratēģija, kas ir cieši saistīta ar stratēģijas ‘Eiropa 2020’ pārskatīšanu un notiek vienlaikus ar regulatīvā sloga mazināšanu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ar investīciju plānu būtu jāuzsāk plašāka ES investīciju stratēģija, kas ir cieši saistīta ar stratēģijas ‘Eiropa 2020’ pārskatīšanu un notiek vienlaikus ar regulatīvā sloga mazināšanu;

| 5. | ierosina katras dalībvalsts ieguldījumu līmeni izmantot par makroekonomiskās uzraudzības kritēriju; |
| --- | --- |

5.

ierosina katras dalībvalsts ieguldījumu līmeni izmantot par makroekonomiskās uzraudzības kritēriju;

Finanšu resursu atbrīvošana investīciju veicināšanai ES, valstu un reģionālajā līmenī

| 6. | uzsver, ka publiskajām investīcijām ir jāatbilst spējai atmaksāt valsts parādu; norāda, ka publisko investīciju kvalitāte ir stimuls un bieži arī priekšnoteikums privātajām investīcijām un ka šādu investīciju atsākšana jāvirza uz ražošanas atdeves efektu, kas samazina parāda attiecību pret IKP; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka publiskajām investīcijām ir jāatbilst spējai atmaksāt valsts parādu; norāda, ka publisko investīciju kvalitāte ir stimuls un bieži arī priekšnoteikums privātajām investīcijām un ka šādu investīciju atsākšana jāvirza uz ražošanas atdeves efektu, kas samazina parāda attiecību pret IKP;

| 7. | aicina dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās pašvaldības atsaukties aicinājumam brīvprātīgi ieguldīt Eiropas Stratēģisko investīciju fondā (EFSI); |
| --- | --- |

7.

aicina dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās pašvaldības atsaukties aicinājumam brīvprātīgi ieguldīt Eiropas Stratēģisko investīciju fondā (EFSI);

| 8. | atbalsta Komisijas ierosinājumu publiskās investīcijas, ar ko atbalsta projektus EFSI ietvaros, izslēgt no parāda aprēķiniem, kurus veic atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes paktam; |
| --- | --- |

8.

atbalsta Komisijas ierosinājumu publiskās investīcijas, ar ko atbalsta projektus EFSI ietvaros, izslēgt no parāda aprēķiniem, kurus veic atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes paktam;

| 9. | uzskata, ka šis atbrīvojums saskan ar Reģionu komitejas prasību Stabilitātes un izaugsmes pakta deficīta aprēķinos neiekļaut valstu līdzfinansējumu Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, un tāpēc lūdz Eiropas Komisijai izvērtēt šīs prasības īstenošanas iespējas; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka šis atbrīvojums saskan ar Reģionu komitejas prasību Stabilitātes un izaugsmes pakta deficīta aprēķinos neiekļaut valstu līdzfinansējumu Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, un tāpēc lūdz Eiropas Komisijai izvērtēt šīs prasības īstenošanas iespējas;

| 10. | piekrīt Komisijas vērtējumam, ka bez reģionālo pašvaldību finansiālas iesaistīšanās un dalības projektos investīciju plāns neradīs pienācīgu sviras efektu reālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

10.

piekrīt Komisijas vērtējumam, ka bez reģionālo pašvaldību finansiālas iesaistīšanās un dalības projektos investīciju plāns neradīs pienācīgu sviras efektu reālajā ekonomikā;

| 11. | šaubās par to, vai paredzamo sviras rādītāju 1:15 ir iespējams sasniegt visā Eiropas Savienībā, ņemot vērā, ka dažos mazāk attīstītos reģionos nav spēcīga privātā sektora, kas varētu nodrošināt papildu finansējumu projektiem; |
| --- | --- |

11.

šaubās par to, vai paredzamo sviras rādītāju 1:15 ir iespējams sasniegt visā Eiropas Savienībā, ņemot vērā, ka dažos mazāk attīstītos reģionos nav spēcīga privātā sektora, kas varētu nodrošināt papildu finansējumu projektiem;

| 12. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu papildus Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem izveidot jaunu Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (EFSI), tomēr uzsver, ka jānovērš jebkāda ESIF un EFSI pārklāšanās, un aicina sniegt skaidrojumu par abu šo ieguldījumu fondu nepieciešamo savstarpējo papildināmību, tostarp par finanšu instrumentu izmantošanu; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu papildus Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem izveidot jaunu Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (EFSI), tomēr uzsver, ka jānovērš jebkāda ESIF un EFSI pārklāšanās, un aicina sniegt skaidrojumu par abu šo ieguldījumu fondu nepieciešamo savstarpējo papildināmību, tostarp par finanšu instrumentu izmantošanu;

| 13. | mudina nodrošināt finansējuma pieejamību maza mēroga projektiem, kas vietējā līmenī sekmē jaunu darbavietu izveidi, un uzsver līdzsvarota pilsētu un lauku ieguldījumu plāna nepieciešamību; |
| --- | --- |

13.

mudina nodrošināt finansējuma pieejamību maza mēroga projektiem, kas vietējā līmenī sekmē jaunu darbavietu izveidi, un uzsver līdzsvarota pilsētu un lauku ieguldījumu plāna nepieciešamību;

| 14. | uzsver, ka šis tiesību aktu kopums nedrīkst negatīvi ietekmēt projektus, kas uzsākti vai plānoti līdzšinējo programmu COSME un ‘Apvārsnis 2020’ ietvaros; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka šis tiesību aktu kopums nedrīkst negatīvi ietekmēt projektus, kas uzsākti vai plānoti līdzšinējo programmu COSME un ‘Apvārsnis 2020’ ietvaros;

| 15. | uzskata, ka kapitāla iepludināšana jāorientē ne tikai uz kvantitatīvu sviras efektu vispār, bet arī uz kvalitatīviem ieguldījumiem tādās jomās kā izglītība, apmācība, pētniecība, transports, infrastruktūra, veselība, energoefektivitāte un ilgtspējīga attīstība, kas palielina izaugsmes potenciālu; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka kapitāla iepludināšana jāorientē ne tikai uz kvantitatīvu sviras efektu vispār, bet arī uz kvalitatīviem ieguldījumiem tādās jomās kā izglītība, apmācība, pētniecība, transports, infrastruktūra, veselība, energoefektivitāte un ilgtspējīga attīstība, kas palielina izaugsmes potenciālu;

Vietējās un reģionālās pašvaldības – galvenās koordinatores finansējuma piesaistīšanā nozīmīgākajiem investīciju projektiem

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu sadarboties ar visiem publiskā un privātā sektora dalībniekiem reģionālajā līmenī, lai atbalstītu galvenos investīciju projektus un nodrošinātu to piekļuvi atbilstošiem finansējuma avotiem; uzsver, ka publiskā un privātā sektora partnerība var paaugstināt konkurētspēju, taču tai ir nepieciešamas precīzi definētas jomas un saskaņoti mērķi; mudina Komisiju prasīt dalībvalstīm projektu atlasē piemērot pārredzamību un šajā procesā iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu sadarboties ar visiem publiskā un privātā sektora dalībniekiem reģionālajā līmenī, lai atbalstītu galvenos investīciju projektus un nodrošinātu to piekļuvi atbilstošiem finansējuma avotiem; uzsver, ka publiskā un privātā sektora partnerība var paaugstināt konkurētspēju, taču tai ir nepieciešamas precīzi definētas jomas un saskaņoti mērķi; mudina Komisiju prasīt dalībvalstīm projektu atlasē piemērot pārredzamību un šajā procesā iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības;

| 17. | uzsver, ka investīciju tiesību aktu kopuma īstenošanā vairāk jāiesaista valsts un reģionālās attīstības bankas; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka investīciju tiesību aktu kopuma īstenošanā vairāk jāiesaista valsts un reģionālās attīstības bankas;

| 18. | iesaka plānoto investīciju projektu vērtēšanā ņemt vērā ESAO principus attiecībā uz publiskajiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

18.

iesaka plānoto investīciju projektu vērtēšanā ņemt vērā ESAO principus attiecībā uz publiskajiem ieguldījumiem;

| 19. | atbalsta ierosinājumu izveidot vienotu kontaktpunktu – ‘investīciju konsultāciju centru’, lai nodrošinātu prioritāšu noteikšanu Eiropas līmenī; norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir spējīgas veidot saikni ar projektu virzītājiem, investoriem un publiskajām pārvaldes iestādēm, lai atbalstītu galvenos investīciju projektus un nodrošinātu attiecīgo projektu piekļuvi piemērotiem finansējuma avotiem; |
| --- | --- |

19.

atbalsta ierosinājumu izveidot vienotu kontaktpunktu – ‘investīciju konsultāciju centru’, lai nodrošinātu prioritāšu noteikšanu Eiropas līmenī; norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir spējīgas veidot saikni ar projektu virzītājiem, investoriem un publiskajām pārvaldes iestādēm, lai atbalstītu galvenos investīciju projektus un nodrošinātu attiecīgo projektu piekļuvi piemērotiem finansējuma avotiem;

| 20. | atzinīgi vērtē plānā paredzēto iniciatīvu atbalstīt riska finansējumu MVU, taču, tā kā ekonomiskās un finanšu nestabilitātes laikā MVU, kā zināms, ir visneaizsargātākie uzņēmumi, atbalsta garantēšana būtu pilnībā jāuzņemas Eiropas Investīciju bankai un atlīdzība par to nebūtu jānosaka atbilstoši tirgus cenām; uzsver, ka atbalsts riska finansējumam jādara pieejams arī mazajiem un mikrouzņēmumiem, un pauž bažas, ka uzņēmumu ar vidēji lielu kapitālu plašās definīcijas dēļ labumu no atbalsta visvairāk varētu gūt lielākie uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē plānā paredzēto iniciatīvu atbalstīt riska finansējumu MVU, taču, tā kā ekonomiskās un finanšu nestabilitātes laikā MVU, kā zināms, ir visneaizsargātākie uzņēmumi, atbalsta garantēšana būtu pilnībā jāuzņemas Eiropas Investīciju bankai un atlīdzība par to nebūtu jānosaka atbilstoši tirgus cenām; uzsver, ka atbalsts riska finansējumam jādara pieejams arī mazajiem un mikrouzņēmumiem, un pauž bažas, ka uzņēmumu ar vidēji lielu kapitālu plašās definīcijas dēļ labumu no atbalsta visvairāk varētu gūt lielākie uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu;

| 21. | atbalsta ierosmi reģionālā līmenī organizēt seminārus par tēmu ‘Investīcijas Eiropā’ un apliecina gatavību ar savām īpašajām zināšanām sniegt ieguldījumu to veiksmīgā norisē; |
| --- | --- |

21.

atbalsta ierosmi reģionālā līmenī organizēt seminārus par tēmu ‘Investīcijas Eiropā’ un apliecina gatavību ar savām īpašajām zināšanām sniegt ieguldījumu to veiksmīgā norisē;

Labāka vide valsts pārvaldes iestādēm investīciju īstenošanā

| 22. | uzsver, ka lielākais kavēklis, kas neļauj piesaistīt vairāk privāto ieguldījumu, bieži vien ir vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu spējas un kvalitāte noteikt un sagatavot piemērotus projektus; norāda, ka plāna īstenošanas posmā vietējām un reģionālajām pašvaldībām var rasties papildu finansiālie un administratīvie šķēršļi; uzsver, ka ir svarīgi sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai noteiktu reglamentējošus un nereglamentējošus šķēršļus, ņemot vērā, ka vietējās un reģionālās pašvaldības īsteno aptuveni 70 % no ES lēmumiem; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka lielākais kavēklis, kas neļauj piesaistīt vairāk privāto ieguldījumu, bieži vien ir vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu spējas un kvalitāte noteikt un sagatavot piemērotus projektus; norāda, ka plāna īstenošanas posmā vietējām un reģionālajām pašvaldībām var rasties papildu finansiālie un administratīvie šķēršļi; uzsver, ka ir svarīgi sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai noteiktu reglamentējošus un nereglamentējošus šķēršļus, ņemot vērā, ka vietējās un reģionālās pašvaldības īsteno aptuveni 70 % no ES lēmumiem;

| 23. | tāpēc uzsver, ka vietējā līmeņa publisko pārvaldes iestāžu administratīvās spējas ir jāatbalsta ar mērķtiecīgāku tehnisko palīdzību, lai tās varētu efektīvi veikt strukturālās reformas ar mērķi uzlabot investīciju klimatu; |
| --- | --- |

23.

tāpēc uzsver, ka vietējā līmeņa publisko pārvaldes iestāžu administratīvās spējas ir jāatbalsta ar mērķtiecīgāku tehnisko palīdzību, lai tās varētu efektīvi veikt strukturālās reformas ar mērķi uzlabot investīciju klimatu;

| 24. | aicina ieviest vienkāršotas procedūras, kas ļauj laikus apstiprināt projektus, lai novērstu kavēšanos plāna īstenošanā; |
| --- | --- |

24.

aicina ieviest vienkāršotas procedūras, kas ļauj laikus apstiprināt projektus, lai novērstu kavēšanos plāna īstenošanā;

| 25. | piekrīt uzskatam, ka investīciju apstākļus uzlabos ES publiskā iepirkuma noteikumu, tajā skaitā noteikumu par inovatīvām partnerībām un e-iepirkuma instrumentu veicināšanu, efektīva un savlaicīga transponēšana; šajā saistībā uzsver, ka daudzām līgumslēdzējām iestādēm šobrīd nav aprīkojuma elektronisku rēķinu apstrādei, tāpēc vairākām dalībvalstīm būtu jāveic atbilstīgi pasākumi piemērotu IT sistēmu un risinājumu izstrādei, lai novērstu šo trūkumu; |
| --- | --- |

25.

piekrīt uzskatam, ka investīciju apstākļus uzlabos ES publiskā iepirkuma noteikumu, tajā skaitā noteikumu par inovatīvām partnerībām un e-iepirkuma instrumentu veicināšanu, efektīva un savlaicīga transponēšana; šajā saistībā uzsver, ka daudzām līgumslēdzējām iestādēm šobrīd nav aprīkojuma elektronisku rēķinu apstrādei, tāpēc vairākām dalībvalstīm būtu jāveic atbilstīgi pasākumi piemērotu IT sistēmu un risinājumu izstrādei, lai novērstu šo trūkumu;

| 26. | apņemas sniegt ieguldījumu darbā pie projekta regulai, ar ko īsteno investīciju plānu un ko Komisija plāno pieņemt 2015. gada janvārī; |
| --- | --- |

26.

apņemas sniegt ieguldījumu darbā pie projekta regulai, ar ko īsteno investīciju plānu un ko Komisija plāno pieņemt 2015. gada janvārī;

| 27. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Komisijai un Eiropadomes priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

27.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Komisijai un Eiropadomes priekšsēdētājam.

Briselē, 2014. gada 4. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju – ieguldījumi darbvietās un izaugsmē, COM(2014) 473 final.

1

---

ATZINUMI

Reģionu komiteja

109. plenārsesija 2014. gada 3. un 4. decembrī

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/4

---

Reģionu komitejas atzinums “Kvalitatīvu publisko izdevumu sekmēšana jomās, kas ir ES darbības kompetencē”

(2015/C 019/02)

| Ziņotāja | Catiuscia Marini kdze (IT/PSE), Umbrijas reģiona priekšsēdētāja |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | |

Ziņotāja

Catiuscia Marini kdze (IT/PSE), Umbrijas reģiona priekšsēdētāja

Atsauces dokuments

I.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzsver, ka pašreizējās finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes ietekmē reālās ekonomikas finansēšanas apstākļi ievērojami mainās. Tādēļ ir aizvien būtiskāk atbalstīt gan publiskos, gan privātos ilgtermiņa ieguldījumus. Publiskie ieguldījumi var ne tikai stimulēt privātos ieguldījumus, bet var būt arī būtisks priekšnosacījums, jo tie var būt lietderīgi, lai izveidotu atbilstošus strukturālus apstākļus attiecīgā reģiona ekonomikas darbībai, un tiem var būt pretcikliska iedarbība nelabvēlīgos saimnieciskajos apstākļos. Publiskie ieguldījumi ne tikai papildina privātos ieguldījumus, bet arī var būt vajadzīgi, lai varētu sasniegt vispārējas nozīmes mērķus jomās, kurās ir nepieciešami publiskā sektora pasākumi (piemēram, izglītība, apmācība, pētniecība, infrastruktūra, veselības aizsardzība, vide utt.), jo sabiedrības lielākie ieguvumi neatbilst privāto ieguldījumu specifikai; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka pašreizējās finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes ietekmē reālās ekonomikas finansēšanas apstākļi ievērojami mainās. Tādēļ ir aizvien būtiskāk atbalstīt gan publiskos, gan privātos ilgtermiņa ieguldījumus. Publiskie ieguldījumi var ne tikai stimulēt privātos ieguldījumus, bet var būt arī būtisks priekšnosacījums, jo tie var būt lietderīgi, lai izveidotu atbilstošus strukturālus apstākļus attiecīgā reģiona ekonomikas darbībai, un tiem var būt pretcikliska iedarbība nelabvēlīgos saimnieciskajos apstākļos. Publiskie ieguldījumi ne tikai papildina privātos ieguldījumus, bet arī var būt vajadzīgi, lai varētu sasniegt vispārējas nozīmes mērķus jomās, kurās ir nepieciešami publiskā sektora pasākumi (piemēram, izglītība, apmācība, pētniecība, infrastruktūra, veselības aizsardzība, vide utt.), jo sabiedrības lielākie ieguvumi neatbilst privāto ieguldījumu specifikai;

| 2. | atzīmē: kamēr pasaulē tiešie ieguldījumi palielinās gandrīz divciparu skaitļa apmērā (1), Eiropas Savienībā privātie ieguldījumi samazinās. Turklāt reālās procentu likmes pašlaik ir tik zemas, ka tās ir vājš stimuls privātajam sektoram īstermiņā atbalstīt publiskos ieguldījumus. Tāpēc ir svarīgi radīt labvēlīgus apstākļus, kas stimulētu privātos ieguldījumus, un vienlaikus paaugstināt publisko ieguldījumu līmeni, kvalitāti un efektivitāti, lai privātā pieprasījuma trūkumu kompensētu ar publisko pieprasījumu; |
| --- | --- |

2.

atzīmē: kamēr pasaulē tiešie ieguldījumi palielinās gandrīz divciparu skaitļa apmērā (1), Eiropas Savienībā privātie ieguldījumi samazinās. Turklāt reālās procentu likmes pašlaik ir tik zemas, ka tās ir vājš stimuls privātajam sektoram īstermiņā atbalstīt publiskos ieguldījumus. Tāpēc ir svarīgi radīt labvēlīgus apstākļus, kas stimulētu privātos ieguldījumus, un vienlaikus paaugstināt publisko ieguldījumu līmeni, kvalitāti un efektivitāti, lai privātā pieprasījuma trūkumu kompensētu ar publisko pieprasījumu;

| 3. | uzsver: SVF 2014. gada oktobrī publicētajā “World Economic Outlook” (2) [Pasaules ekonomikas attīstības perspektīvas] norādīts, ka to valstu tautsaimniecībā, kurās skaidri apzinātas ar infrastruktūru saistītas vajadzības un darbojas efektīvas publisko ieguldījumu procedūras un kurās vērojams ekonomikas panīkums un tiek īstenota labvēlīga monetārā politika, ļoti ieteicams būtu palielināt publiskos ieguldījumus infrastruktūrā; |
| --- | --- |

3.

uzsver: SVF 2014. gada oktobrī publicētajā “World Economic Outlook” (2) [Pasaules ekonomikas attīstības perspektīvas] norādīts, ka to valstu tautsaimniecībā, kurās skaidri apzinātas ar infrastruktūru saistītas vajadzības un darbojas efektīvas publisko ieguldījumu procedūras un kurās vērojams ekonomikas panīkums un tiek īstenota labvēlīga monetārā politika, ļoti ieteicams būtu palielināt publiskos ieguldījumus infrastruktūrā;

| 4. | uzsver, ka Eiropas Savienībā no 2008. gada līdz 2013. gadam publiskie ieguldījumi reālā izteiksmē samazinājās par 20 %. Komiteja atzīmē, ka publisko ieguldījumu nepietiekamība bija vērojama jau pirms krīzes un kopš tās sākuma stāvoklis ir būtiski pasliktinājies. Patiešām, krīzes laikā publiskos ieguldījumus vēl vairāk ierobežoja publisko līdzekļu novirzīšana banku rekapitalizācijai, kas bija jāveic, lai novērstu jo īpaši tās sekas, kādas bija pārāk lielajiem privātajiem ieguldījumiem nekustamajos īpašumos dažās eurozonas valstīs. Komisijas pēdējā laikā publicētās prognozes par 2013. un 2014. gadu liecina, ka publiskie ieguldījumi 2014. gadā ES-27 sasniegs vēsturiski zemu līmeni, un privātajā sektorā šāds stāvoklis bija jau 2013. gadā (3); |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Eiropas Savienībā no 2008. gada līdz 2013. gadam publiskie ieguldījumi reālā izteiksmē samazinājās par 20 %. Komiteja atzīmē, ka publisko ieguldījumu nepietiekamība bija vērojama jau pirms krīzes un kopš tās sākuma stāvoklis ir būtiski pasliktinājies. Patiešām, krīzes laikā publiskos ieguldījumus vēl vairāk ierobežoja publisko līdzekļu novirzīšana banku rekapitalizācijai, kas bija jāveic, lai novērstu jo īpaši tās sekas, kādas bija pārāk lielajiem privātajiem ieguldījumiem nekustamajos īpašumos dažās eurozonas valstīs. Komisijas pēdējā laikā publicētās prognozes par 2013. un 2014. gadu liecina, ka publiskie ieguldījumi 2014. gadā ES-27 sasniegs vēsturiski zemu līmeni, un privātajā sektorā šāds stāvoklis bija jau 2013. gadā (3);

| 5. | tādēļ atbalsta pieaugošo vienprātību, ka Eiropas Savienībā nebūs iespējams atjaunot ilgtspējīgu izaugsmi, ja nestimulēs izaugsmei labvēlīgus ieguldījumus (4). Šādus ieguldījumus stimulēt ir būtiski, jo tiem – salīdzinājumā ar citiem izdevumu veidiem, piemēram, valsts patēriņu, sociālajiem pārvedumiem, PVN samazinājumiem vai darba ņēmēju sociālajām iemaksām – ir vislielākais fiskālā multiplikatora efekts, t. i., tie sekmē reālo IKP izaugsmi (5); |
| --- | --- |

5.

tādēļ atbalsta pieaugošo vienprātību, ka Eiropas Savienībā nebūs iespējams atjaunot ilgtspējīgu izaugsmi, ja nestimulēs izaugsmei labvēlīgus ieguldījumus (4). Šādus ieguldījumus stimulēt ir būtiski, jo tiem – salīdzinājumā ar citiem izdevumu veidiem, piemēram, valsts patēriņu, sociālajiem pārvedumiem, PVN samazinājumiem vai darba ņēmēju sociālajām iemaksām – ir vislielākais fiskālā multiplikatora efekts, t. i., tie sekmē reālo IKP izaugsmi (5);

| 6. | norāda, ka pastāvīgi zemais kvalitatīvu publisko ieguldījumu līmenis var palielināt Eiropas Komisijas Sestajā ziņojumā par kohēziju analizētās atšķirības kohēzijas un konverģences jomā; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka pastāvīgi zemais kvalitatīvu publisko ieguldījumu līmenis var palielināt Eiropas Komisijas Sestajā ziņojumā par kohēziju analizētās atšķirības kohēzijas un konverģences jomā;

| 7. | tomēr vērš uzmanību uz to, ka gan augstais parāda līmenis dažās dalībvalstīs, gan – krīzes ietekmē – aizvien lielākie izdevumi par sociālajiem pakalpojumiem un kapitāla pārvedumi uzņēmumiem ir faktori, kas samazina “fiskālās manevrēšanas iespējas” publisko ieguldījumu jomā; |
| --- | --- |

7.

tomēr vērš uzmanību uz to, ka gan augstais parāda līmenis dažās dalībvalstīs, gan – krīzes ietekmē – aizvien lielākie izdevumi par sociālajiem pakalpojumiem un kapitāla pārvedumi uzņēmumiem ir faktori, kas samazina “fiskālās manevrēšanas iespējas” publisko ieguldījumu jomā;

| 8. | atzīmē, ka publisko finanšu stāvokļa pasliktināšanās un kopš 2010. gada beigām īstenotie fiskālās konsolidācijas pasākumi vairākās dalībvalstīs ir bijis cēlonis ievērojamām pārmaiņām publisko izdevumu struktūrā. Īpaši jāatzīmē, ka, īstenojot fiskālās konsolidācijas pasākumus, neproporcionāli ir samazināti izaugsmei labvēlīgi ieguldījumi, un no 2008. gada līdz 2012. gadam ES-27 tie samazinājās no 36,7 % līdz 35,6 % (6); |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka publisko finanšu stāvokļa pasliktināšanās un kopš 2010. gada beigām īstenotie fiskālās konsolidācijas pasākumi vairākās dalībvalstīs ir bijis cēlonis ievērojamām pārmaiņām publisko izdevumu struktūrā. Īpaši jāatzīmē, ka, īstenojot fiskālās konsolidācijas pasākumus, neproporcionāli ir samazināti izaugsmei labvēlīgi ieguldījumi, un no 2008. gada līdz 2012. gadam ES-27 tie samazinājās no 36,7 % līdz 35,6 % (6);

| 9. | atkārtoti norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga nozīme publisko ieguldījumu jomā, jo 2013. gadā ES-28 tās veica apmēram 55 % no visiem publiskajiem ieguldījumiem. Tomēr pašvaldību ieguldījumu īpatsvars ir samazinājies: 1995. gadā tie bija 2,2 % no ES-27 IKP, savukārt 2013. gadā – 1,8 %, un kopš 2010. gada šis īpatsvars reālā izteiksmē pastāvīgi samazinās (7). Viens no šā samazinājuma cēloņiem lielā mērā ir aizņēmumu nosacījumu pasliktināšanās. Īstenojot fiskālās konsolidācijas pasākumus, daudzās Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) valstīs tika ieviesti noteikumi, kas regulē pašvaldību aizņēmumus, vai tika padarīti stingrāki jau spēkā esošie noteikumi, un tas daudzos gadījumos ir jādara, lai samazinātu valsts parādu, taču vienlaikus ierobežo pašvaldību spēju veikt ieguldījumus; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga nozīme publisko ieguldījumu jomā, jo 2013. gadā ES-28 tās veica apmēram 55 % no visiem publiskajiem ieguldījumiem. Tomēr pašvaldību ieguldījumu īpatsvars ir samazinājies: 1995. gadā tie bija 2,2 % no ES-27 IKP, savukārt 2013. gadā – 1,8 %, un kopš 2010. gada šis īpatsvars reālā izteiksmē pastāvīgi samazinās (7). Viens no šā samazinājuma cēloņiem lielā mērā ir aizņēmumu nosacījumu pasliktināšanās. Īstenojot fiskālās konsolidācijas pasākumus, daudzās Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) valstīs tika ieviesti noteikumi, kas regulē pašvaldību aizņēmumus, vai tika padarīti stingrāki jau spēkā esošie noteikumi, un tas daudzos gadījumos ir jādara, lai samazinātu valsts parādu, taču vienlaikus ierobežo pašvaldību spēju veikt ieguldījumus;

| 10. | uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 12. protokolu dalībvalstis ir atbildīgas par valsts sektora – visu pārvaldes līmeņu – budžeta deficītu. Vienlaikus tomēr jāatzīmē, ka ES fiskālo noteikumu ietekme uz Eiropas vietējām un reģionālajām pašvaldībām ļoti atšķiras. Tā ir atkarīga no i) tā, kā dalībvalstis ir pārņēmušas ES fiskālos noteikumus savos tiesību aktos; ii) fiskālās decentralizācijas līmeņa attiecīgajā dalībvalstī; iii) vietējo un reģionālo pašvaldību kompetences līmeņa un iv) vietējo un reģionālo pašvaldību finansiālā stāvokļa, kas var ievērojami atšķirties pat pašās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 12. protokolu dalībvalstis ir atbildīgas par valsts sektora – visu pārvaldes līmeņu – budžeta deficītu. Vienlaikus tomēr jāatzīmē, ka ES fiskālo noteikumu ietekme uz Eiropas vietējām un reģionālajām pašvaldībām ļoti atšķiras. Tā ir atkarīga no i) tā, kā dalībvalstis ir pārņēmušas ES fiskālos noteikumus savos tiesību aktos; ii) fiskālās decentralizācijas līmeņa attiecīgajā dalībvalstī; iii) vietējo un reģionālo pašvaldību kompetences līmeņa un iv) vietējo un reģionālo pašvaldību finansiālā stāvokļa, kas var ievērojami atšķirties pat pašās dalībvalstīs;

| 11. | uzsver: lai arī publiskos ieguldījumus netieši aptver Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās prasības attiecībā uz makroekonomikas rādītājiem, proti, deficīts nedrīkst pārsniegt 3 % no IKP un valsts parāds 60 % no IKP, ES līgumos vienīgā konkrētā atsauce uz publiskajiem ieguldījumiem ir minēta saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (EDP), kurā dažādi izdevumu veidi nav diferencēti. LESD 126. panta 3. punktā ir noteikts, ka ziņojumā, ko sagatavo pirms minētās procedūras uzsākšanas, “ņem vērā arī to, vai valsts budžeta deficīts pārsniedz valdības investīciju izdevumus, kā arī ņem vērā visus citus būtiskus faktorus”. Citi būtiski EDP regulējumā minētie faktori ir “stāvokļa izmaiņas primāro izdevumu jomā gan attiecībā uz kārtējiem izdevumiem, gan uz kapitālieguldījumiem [...], politikas īstenošana saistībā ar Savienības kopējās izaugsmes stratēģiju un vispārējo publisko finanšu kvalitāte”; |
| --- | --- |

11.

uzsver: lai arī publiskos ieguldījumus netieši aptver Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās prasības attiecībā uz makroekonomikas rādītājiem, proti, deficīts nedrīkst pārsniegt 3 % no IKP un valsts parāds 60 % no IKP, ES līgumos vienīgā konkrētā atsauce uz publiskajiem ieguldījumiem ir minēta saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (EDP), kurā dažādi izdevumu veidi nav diferencēti. LESD 126. panta 3. punktā ir noteikts, ka ziņojumā, ko sagatavo pirms minētās procedūras uzsākšanas, “ņem vērā arī to, vai valsts budžeta deficīts pārsniedz valdības investīciju izdevumus, kā arī ņem vērā visus citus būtiskus faktorus”. Citi būtiski EDP regulējumā minētie faktori ir “stāvokļa izmaiņas primāro izdevumu jomā gan attiecībā uz kārtējiem izdevumiem, gan uz kapitālieguldījumiem [...], politikas īstenošana saistībā ar Savienības kopējās izaugsmes stratēģiju un vispārējo publisko finanšu kvalitāte”;

| 12. | atzīmē, ka līdz šim nav izstrādāta ES stratēģija publisko ieguldījumu jomā un ka Eiropas Komisija galvenokārt ir izstrādājusi tikai nesaistošus ieteikumus dalībvalstīm: “Ticama un uz izaugsmi vērsta konsolidācija, ar ko uzlabo nodokļu struktūras efektivitāti, kā arī valsts izdevumu kvalitāti, palīdzēs sekmēt izaugsmi. [...] [...] Dalībvalstīm būtu jo īpaši jācenšas saglabāt atbilstošu fiskālās konsolidācijas tempu un vienlaikus jāsaglabā ieguldījumi, ar kuriem ir paredzēts sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos mērķus attiecībā uz izaugsmi un darbavietām” (8). Šos ieteikumus precizēja 2013. gada izaugsmes pētījumā, kur uzsvērts, ka “ieguldījumi izglītībā, pētniecībā, inovācijā un enerģētikā iespēju robežās ir jāsaglabā un jāpalielina, vienlaikus nodrošinot šādu izdevumu efektivitāti”; Komiteja uzsver, ka visās Eiropas stratēģijās ir stingri jāievēro subsidiaritātes princips; |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka līdz šim nav izstrādāta ES stratēģija publisko ieguldījumu jomā un ka Eiropas Komisija galvenokārt ir izstrādājusi tikai nesaistošus ieteikumus dalībvalstīm: “Ticama un uz izaugsmi vērsta konsolidācija, ar ko uzlabo nodokļu struktūras efektivitāti, kā arī valsts izdevumu kvalitāti, palīdzēs sekmēt izaugsmi. [...] [...] Dalībvalstīm būtu jo īpaši jācenšas saglabāt atbilstošu fiskālās konsolidācijas tempu un vienlaikus jāsaglabā ieguldījumi, ar kuriem ir paredzēts sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos mērķus attiecībā uz izaugsmi un darbavietām” (8). Šos ieteikumus precizēja 2013. gada izaugsmes pētījumā, kur uzsvērts, ka “ieguldījumi izglītībā, pētniecībā, inovācijā un enerģētikā iespēju robežās ir jāsaglabā un jāpalielina, vienlaikus nodrošinot šādu izdevumu efektivitāti”; Komiteja uzsver, ka visās Eiropas stratēģijās ir stingri jāievēro subsidiaritātes princips;

| 13. | tomēr atzinīgi vērtē to, ka konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos 2014. gadā lielāks uzsvars likts uz ilgtermiņa pasākumiem izaugsmes veicināšanai un atzīts, ka vienlaikus ar īstermiņa fiskālās konsolidācijas pasākumiem būtu jāveic ilgtermiņa ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai, izmantojot līdzsvarotu politikas pasākumu kopumu. Minētajos ieteikumos bieži ir minēta pētniecība un inovācija, zināšanas, izglītība, MVU piekļuve tirgum (13 valstis), enerģētikas nozare (12 valstis) un transporta un platjoslas infrastruktūra (8 valstis) (9); |
| --- | --- |

13.

tomēr atzinīgi vērtē to, ka konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos 2014. gadā lielāks uzsvars likts uz ilgtermiņa pasākumiem izaugsmes veicināšanai un atzīts, ka vienlaikus ar īstermiņa fiskālās konsolidācijas pasākumiem būtu jāveic ilgtermiņa ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai, izmantojot līdzsvarotu politikas pasākumu kopumu. Minētajos ieteikumos bieži ir minēta pētniecība un inovācija, zināšanas, izglītība, MVU piekļuve tirgum (13 valstis), enerģētikas nozare (12 valstis) un transporta un platjoslas infrastruktūra (8 valstis) (9);

| 14. | atgādina, ka Izaugsmes un nodarbinātības paktā, ko valstu un valdību vadītāji pieņēma 2012. gada 28.–29. jūnijā, ir norādīts, ka “īpaša uzmanība ir jāpievērš ieguldījumiem uz nākotni vērstās jomās, kas ir tieši saistītas ar ekonomiskās izaugsmes potenciālu, un pensijas sistēmu ilgtspējas nodrošināšanai. Komisija uzrauga stingro budžeta ierobežojumu ietekmi uz izaugsmi veicinošiem publiskiem izdevumiem un publiskiem ieguldījumiem. Tā sniegs ziņojumu par publisko izdevumu kvalitāti un iespējamās rīcības apmēru, ievērojot ES un valstu fiskālo noteikumu robežas”. Uz šo pilnvarojumu Eiropas Komisija atbildēja, nākot klajā ar savā ziņā akadēmisku dokumentu, kuram nebija pienācīga juridiska statusa un kurā nebija iekļauti nekādi politiski ieteikumi (10); |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka Izaugsmes un nodarbinātības paktā, ko valstu un valdību vadītāji pieņēma 2012. gada 28.–29. jūnijā, ir norādīts, ka “īpaša uzmanība ir jāpievērš ieguldījumiem uz nākotni vērstās jomās, kas ir tieši saistītas ar ekonomiskās izaugsmes potenciālu, un pensijas sistēmu ilgtspējas nodrošināšanai. Komisija uzrauga stingro budžeta ierobežojumu ietekmi uz izaugsmi veicinošiem publiskiem izdevumiem un publiskiem ieguldījumiem. Tā sniegs ziņojumu par publisko izdevumu kvalitāti un iespējamās rīcības apmēru, ievērojot ES un valstu fiskālo noteikumu robežas”. Uz šo pilnvarojumu Eiropas Komisija atbildēja, nākot klajā ar savā ziņā akadēmisku dokumentu, kuram nebija pienācīga juridiska statusa un kurā nebija iekļauti nekādi politiski ieteikumi (10);

| 15. | uzskata, ka Eiropadomes 2012. gada decembra sanāksmes secinājumos iekļautais ieteikums “tās iespējas, ko sniedz ES pastāvošā fiskālā sistēma, lai panāktu līdzsvaru starp vajadzību pēc produktīviem publiskiem ieguldījumiem un fiskālās disciplīnas mērķiem, būtu [...] jāizmanto Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā” (11) nav īstenots un vēl aizvien ir ļoti aktuāls, kā 2014. gada 22. augustā uzsvēra ECB priekšsēdētājs, paziņojot: “kopš 2010. gada eurozona ir cietusi no tā, ka budžeta politikas instruments ir bijis mazāk pieejams un efektīvs, īpaši, ja salīdzina ar citām lielām attīstītam tautsaimniecībām [...]. Vispārējās politikas labā būtu lietderīgi, ja budžeta politikai būtu lielāka loma līdztekus monetārajai politikai, un es uzskatu, ka šajā ziņā pastāv iespējas, vienlaikus ņemot vērā mūsu īpašos sākuma apstākļus un juridiskos ierobežojumus”; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka Eiropadomes 2012. gada decembra sanāksmes secinājumos iekļautais ieteikums “tās iespējas, ko sniedz ES pastāvošā fiskālā sistēma, lai panāktu līdzsvaru starp vajadzību pēc produktīviem publiskiem ieguldījumiem un fiskālās disciplīnas mērķiem, būtu [...] jāizmanto Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā” (11) nav īstenots un vēl aizvien ir ļoti aktuāls, kā 2014. gada 22. augustā uzsvēra ECB priekšsēdētājs, paziņojot: “kopš 2010. gada eurozona ir cietusi no tā, ka budžeta politikas instruments ir bijis mazāk pieejams un efektīvs, īpaši, ja salīdzina ar citām lielām attīstītam tautsaimniecībām [...]. Vispārējās politikas labā būtu lietderīgi, ja budžeta politikai būtu lielāka loma līdztekus monetārajai politikai, un es uzskatu, ka šajā ziņā pastāv iespējas, vienlaikus ņemot vērā mūsu īpašos sākuma apstākļus un juridiskos ierobežojumus”;

| 16. | atgādina, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts dod iespēju izņēmuma un pagaidu apstākļos būt elastīgiem tā piemērošanā, kā noteikts ar Regulu 1177/2011, un ka saskaņā ar pašas Komisijas novērtējumu ES fiskālā sistēma dod pietiekamas iespējas nodrošināt līdzsvaru starp nepieciešamību veikt produktīvus publiskos ieguldījumus un fiskālās disciplīnas mērķiem (12); |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts dod iespēju izņēmuma un pagaidu apstākļos būt elastīgiem tā piemērošanā, kā noteikts ar Regulu 1177/2011, un ka saskaņā ar pašas Komisijas novērtējumu ES fiskālā sistēma dod pietiekamas iespējas nodrošināt līdzsvaru starp nepieciešamību veikt produktīvus publiskos ieguldījumus un fiskālās disciplīnas mērķiem (12);

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

| 17. | atsaucoties uz Eiropadomes 2014. gada 27. jūnija sanāksmes secinājumiem, kuros bija apliecināts, ka “... Savienībai ir nepieciešami vērienīgi pasākumi, lai veicinātu izaugsmi, palielinātu ieguldījumus, radītu vairāk darbvietu un labākas darbvietas un mudinātu veikt reformas konkurētspējas nodrošināšanai” un ka “tāpēc arī ir pēc iespējas labāk jāizmanto esošajos Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumos iestrādātais elastīgums”, aicina Komisiju publicēt paziņojumu par to, kā tā ir iecerējusi piemērot spēkā esošos Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus attiecībā uz elastību, lai veicinātu ekonomikas izaugsmes paātrināšanai nepieciešamos publiskos ieguldījumus; |
| --- | --- |

17.

atsaucoties uz Eiropadomes 2014. gada 27. jūnija sanāksmes secinājumiem, kuros bija apliecināts, ka “... Savienībai ir nepieciešami vērienīgi pasākumi, lai veicinātu izaugsmi, palielinātu ieguldījumus, radītu vairāk darbvietu un labākas darbvietas un mudinātu veikt reformas konkurētspējas nodrošināšanai” un ka “tāpēc arī ir pēc iespējas labāk jāizmanto esošajos Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumos iestrādātais elastīgums”, aicina Komisiju publicēt paziņojumu par to, kā tā ir iecerējusi piemērot spēkā esošos Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus attiecībā uz elastību, lai veicinātu ekonomikas izaugsmes paātrināšanai nepieciešamos publiskos ieguldījumus;

| 18. | atgādina: lai publiskā sektora neto ieguldījumus nodrošinātu atbilstīgā un ilgtspējīgā līmenī, ir svarīgi nepieļaut, ka valdības, pildot budžeta konsolidācijas prasības, samazina izdevumus ieguldījumiem. Pieredze rāda, ka visgrūtākajā krīzes laikā valdības nolēma samazināt ieguldījumus nevis kārtējos izdevumus. Tomēr ir zināms, ka ieguldījumi ir svarīgs instruments, kas ESI fondu līdzekļus saņemošajiem Eiropas reģioniem un pilsētām ļauj efektīvi īstenot strukturālos pasākumus, un, ja nebūtu šāda instrumenta, nebūtu iespējams nodrošināt to aktīvu līdzdalību stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā; |
| --- | --- |

18.

atgādina: lai publiskā sektora neto ieguldījumus nodrošinātu atbilstīgā un ilgtspējīgā līmenī, ir svarīgi nepieļaut, ka valdības, pildot budžeta konsolidācijas prasības, samazina izdevumus ieguldījumiem. Pieredze rāda, ka visgrūtākajā krīzes laikā valdības nolēma samazināt ieguldījumus nevis kārtējos izdevumus. Tomēr ir zināms, ka ieguldījumi ir svarīgs instruments, kas ESI fondu līdzekļus saņemošajiem Eiropas reģioniem un pilsētām ļauj efektīvi īstenot strukturālos pasākumus, un, ja nebūtu šāda instrumenta, nebūtu iespējams nodrošināt to aktīvu līdzdalību stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā;

| 19. | atkārtoti pauž atbalstu Eiropas Parlamenta aicinājumam izdevumos neiekļaut valsts līdzfinansējumu ieguldījumiem, kuru finansēšanā saskaņā ar partnerības nolīgumiem piedalās arī Eiropas Savienība, un šajā sakarā uzskata, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumi nebūtu jāattiecina uz vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījumiem, kas saistīti ar struktūrfondu un Kohēzijas fonda izmantošanu; tomēr Komiteja vienlaikus arī norāda, ka visiem pārvaldes līmeņiem jācenšas nepieļaut savu parādu līmeņa paaugstināšanos, lai nepalielinātu to parādu nastu, kas nākamajām paaudzēm būs jāatmaksā; |
| --- | --- |

19.

atkārtoti pauž atbalstu Eiropas Parlamenta aicinājumam izdevumos neiekļaut valsts līdzfinansējumu ieguldījumiem, kuru finansēšanā saskaņā ar partnerības nolīgumiem piedalās arī Eiropas Savienība, un šajā sakarā uzskata, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumi nebūtu jāattiecina uz vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījumiem, kas saistīti ar struktūrfondu un Kohēzijas fonda izmantošanu; tomēr Komiteja vienlaikus arī norāda, ka visiem pārvaldes līmeņiem jācenšas nepieļaut savu parādu līmeņa paaugstināšanos, lai nepalielinātu to parādu nastu, kas nākamajām paaudzēm būs jāatmaksā;

| 20. | pauž bažas par to, ka jaunajos Eiropas Kopienu Statistikas biroja grāmatvedības uzskaites standartos, kas paredzēti Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmā, kuras darbībai jāsākas 2014. gada septembrī, izdevumi un ieguldījumi nav nodalīti. Turklāt dažās dalībvalstīs, minētos standartus transponējot valsts tiesību aktos, noteikts, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāievēro ieguldījumu maksimālās robežvērtības gadā un uz vienu iedzīvotāju. Jo īpaši dažu valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām šīs robežvērtības neļauj nodrošināt līdzfinansējumu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem finansētajiem projektiem. Arī tām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kam ir finanšu līdzekļu uzkrājumi, šīs robežvērtības neļauj sākt nozīmīgus ieguldījumu projektus, kuri nav saistīti ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem. Tāpēc Komiteja uzsver, ka Eiropas Komisijai būtu jāsniedz ziņojums par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmas ieviešanu; |
| --- | --- |

20.

pauž bažas par to, ka jaunajos Eiropas Kopienu Statistikas biroja grāmatvedības uzskaites standartos, kas paredzēti Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmā, kuras darbībai jāsākas 2014. gada septembrī, izdevumi un ieguldījumi nav nodalīti. Turklāt dažās dalībvalstīs, minētos standartus transponējot valsts tiesību aktos, noteikts, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāievēro ieguldījumu maksimālās robežvērtības gadā un uz vienu iedzīvotāju. Jo īpaši dažu valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām šīs robežvērtības neļauj nodrošināt līdzfinansējumu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem finansētajiem projektiem. Arī tām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kam ir finanšu līdzekļu uzkrājumi, šīs robežvērtības neļauj sākt nozīmīgus ieguldījumu projektus, kuri nav saistīti ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem. Tāpēc Komiteja uzsver, ka Eiropas Komisijai būtu jāsniedz ziņojums par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmas ieviešanu;

| 21. | uzsver, ka līdzfinansējumu neiekļaut deficīta aprēķinos būtu īpaši svarīgi, lai paātrinātu un atvieglotu ES programmu īstenošanu. Turklāt Komiteja uzsver, ka neiekļaut līdzfinansējumu deficīta aprēķinos būtu svarīgi arī tajās dalībvalstīs, kuras krīze ir skārusi visvairāk un kuras ir saņēmušas finansiālu palīdzību saskaņā ar maksājumu līdzsvara mehānisma programmu valstīm, kas nav ieviesušas euro (Rumānija, Latvija un Ungārija), vai no Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) eurozonas valstīm (Grieķija, Īrija un Portugāle) un kurās kopš 2011. gada valsts līdzfinansējums struktūrfondiem ir samazinājies. Pie tam, ja līdzfinansējumu neiekļautu deficīta aprēķinos, vietējās un reģionālās pašvaldības varētu vieglāk nodrošināt nozīmīgāku līdzfinansējumu, un tas savukārt ļautu ar ES līdzekļiem atbalstīt vairāk projektu un līdz ar to palielināt to sviras efektu un veicināt publisko ieguldījumu kvalitāti; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka līdzfinansējumu neiekļaut deficīta aprēķinos būtu īpaši svarīgi, lai paātrinātu un atvieglotu ES programmu īstenošanu. Turklāt Komiteja uzsver, ka neiekļaut līdzfinansējumu deficīta aprēķinos būtu svarīgi arī tajās dalībvalstīs, kuras krīze ir skārusi visvairāk un kuras ir saņēmušas finansiālu palīdzību saskaņā ar maksājumu līdzsvara mehānisma programmu valstīm, kas nav ieviesušas euro (Rumānija, Latvija un Ungārija), vai no Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) eurozonas valstīm (Grieķija, Īrija un Portugāle) un kurās kopš 2011. gada valsts līdzfinansējums struktūrfondiem ir samazinājies. Pie tam, ja līdzfinansējumu neiekļautu deficīta aprēķinos, vietējās un reģionālās pašvaldības varētu vieglāk nodrošināt nozīmīgāku līdzfinansējumu, un tas savukārt ļautu ar ES līdzekļiem atbalstīt vairāk projektu un līdz ar to palielināt to sviras efektu un veicināt publisko ieguldījumu kvalitāti;

| 22. | zina, ka uz Eiropas Savienības publiskajiem ieguldījumiem, ko veic saskaņā ar kohēzijas politiku, jau tagad saskaņā ar tematiskās koncentrācijas principu (stratēģijai “ES 2020” paredzēto līdzekļu iezīmēšana/programmas noteikšana) attiecas apsvērumi par publisko ieguldījumu dažādo kvalitāti, un tādēļ vaicā Eiropas Komisijai, kāpēc ES nevarētu apsvērt iespēju analoģiskus vērtēšanas kritērijus piemērot arī valsts publisko izdevumu vērtēšanai; |
| --- | --- |

22.

zina, ka uz Eiropas Savienības publiskajiem ieguldījumiem, ko veic saskaņā ar kohēzijas politiku, jau tagad saskaņā ar tematiskās koncentrācijas principu (stratēģijai “ES 2020” paredzēto līdzekļu iezīmēšana/programmas noteikšana) attiecas apsvērumi par publisko ieguldījumu dažādo kvalitāti, un tādēļ vaicā Eiropas Komisijai, kāpēc ES nevarētu apsvērt iespēju analoģiskus vērtēšanas kritērijus piemērot arī valsts publisko izdevumu vērtēšanai;

| 23. | rosina Eiropas Komisiju nākt klajā ar Balto grāmatu, kurā, vadoties no publisko izdevumu ilgtermiņa ietekmes, ir noteikta ES līmeņa klasifikācija publisko ieguldījumu kvalitātes novērtēšanai publisko izdevumu aprēķinos. Iespējams, ka šāda klasifikācija varētu veicināt to, ka budžeta deficīta aprēķinos pārdomāti tiktu analizēta publisko ieguldījumu kvalitāte un/vai labāk tiktu ņemts vērā aktuālais makroekonomikas cikls/apstākļi. Galējais mērķis būtu ieviest “zelta noteikumu”, kas budžeta aprēķinos ļautu nodalīt kārtējos izdevumus un ieguldījumus, lai izvairītos no tā, ka publiskos ieguldījumus, kam ilgtermiņā ir pozitīva ietekme, iekļauj deficīta aprēķinos tikai to īstermiņa negatīvās ietekmes dēļ; |
| --- | --- |

23.

rosina Eiropas Komisiju nākt klajā ar Balto grāmatu, kurā, vadoties no publisko izdevumu ilgtermiņa ietekmes, ir noteikta ES līmeņa klasifikācija publisko ieguldījumu kvalitātes novērtēšanai publisko izdevumu aprēķinos. Iespējams, ka šāda klasifikācija varētu veicināt to, ka budžeta deficīta aprēķinos pārdomāti tiktu analizēta publisko ieguldījumu kvalitāte un/vai labāk tiktu ņemts vērā aktuālais makroekonomikas cikls/apstākļi. Galējais mērķis būtu ieviest “zelta noteikumu”, kas budžeta aprēķinos ļautu nodalīt kārtējos izdevumus un ieguldījumus, lai izvairītos no tā, ka publiskos ieguldījumus, kam ilgtermiņā ir pozitīva ietekme, iekļauj deficīta aprēķinos tikai to īstermiņa negatīvās ietekmes dēļ;

| 24. | arī pauž atbalstu ieteikumam, ar ko 2012. gada novembrī nāca klajā Eiropas Parlaments ziņojumā “Sociālo ieguldījumu pakts – atbildes reakcija uz krīzi” (13). Atzīstot pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes ilgstošo ietekmi uz sociālo ieguldījumu kvantitāti un kvalitāti Eiropā, ziņojumā bija izteikts aicinājums izstrādāt jaunu pieeju sociālajiem ieguldījumiem Eiropā. Eiropas Parlaments ierosināja, ka, pamatojoties uz pakta “Euro plus” modeli, dalībvalstīm vajadzētu apsvērt iespēju parakstīt sociālo ieguldījumu paktu, kurā noteikti ieguldījumu mērķi, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus attiecībā uz nodarbinātību, sociālo politiku un izglītību. Tādēļ Komiteja arī rosina publisko ieguldījumu stratēģiju orientēt uz ekoloģiskiem un sociāliem mērķiem; |
| --- | --- |

24.

arī pauž atbalstu ieteikumam, ar ko 2012. gada novembrī nāca klajā Eiropas Parlaments ziņojumā “Sociālo ieguldījumu pakts – atbildes reakcija uz krīzi” (13). Atzīstot pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes ilgstošo ietekmi uz sociālo ieguldījumu kvantitāti un kvalitāti Eiropā, ziņojumā bija izteikts aicinājums izstrādāt jaunu pieeju sociālajiem ieguldījumiem Eiropā. Eiropas Parlaments ierosināja, ka, pamatojoties uz pakta “Euro plus” modeli, dalībvalstīm vajadzētu apsvērt iespēju parakstīt sociālo ieguldījumu paktu, kurā noteikti ieguldījumu mērķi, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus attiecībā uz nodarbinātību, sociālo politiku un izglītību. Tādēļ Komiteja arī rosina publisko ieguldījumu stratēģiju orientēt uz ekoloģiskiem un sociāliem mērķiem;

| 25. | rosina pārskatīt strukturālā deficīta aprēķināšanas metodoloģiju, lai varētu ņemt vērā valstu tautsaimniecību īpatnības un publisko izdevumu strukturālās atšķirības (14); |
| --- | --- |

25.

rosina pārskatīt strukturālā deficīta aprēķināšanas metodoloģiju, lai varētu ņemt vērā valstu tautsaimniecību īpatnības un publisko izdevumu strukturālās atšķirības (14);

| 26. | rosina Eiropas Komisiju katru gadu publicētajā ziņojumā par Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) publiskajām finansēm iekļaut sadaļu par publisko ieguldījumu, tostarp vietējā un reģionālajā līmenī veikto ieguldījumu, kvalitāti; |
| --- | --- |

26.

rosina Eiropas Komisiju katru gadu publicētajā ziņojumā par Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) publiskajām finansēm iekļaut sadaļu par publisko ieguldījumu, tostarp vietējā un reģionālajā līmenī veikto ieguldījumu, kvalitāti;

| 27. | vērš uzmanību uz to, ka izdevumu kvalitāti lielā mērā ietekmē atbildīga pārvaldība. Šajā sakarā atbalsta viedokli, ka “izdevumu pārskatīšana ir piemērots instruments izdevumu efektivitātes kontrolei. Ar šādu kontroli cenšas panākt, ka izdevumus pārdomātāk iedala valsts politikas prioritātēm, veicot selektīvu un ilgtspējīgu konsolidāciju, kas vērsta uz izdevumiem, t. i., notiek padziļināta un koordinēta pamatizdevumu analīze, ņemot vērā sasniedzamos politikas mērķus. Principā tas piedāvā ilgtspējīgāku pieeju salīdzināmumā ar lineāriem vispārējiem izdevumu samazinājumiem, kas vidējā termiņā un ilgtermiņā var dažos gadījumos negatīvi ietekmēt ekonomiku un sociālo jomu” (15); |
| --- | --- |

27.

vērš uzmanību uz to, ka izdevumu kvalitāti lielā mērā ietekmē atbildīga pārvaldība. Šajā sakarā atbalsta viedokli, ka “izdevumu pārskatīšana ir piemērots instruments izdevumu efektivitātes kontrolei. Ar šādu kontroli cenšas panākt, ka izdevumus pārdomātāk iedala valsts politikas prioritātēm, veicot selektīvu un ilgtspējīgu konsolidāciju, kas vērsta uz izdevumiem, t. i., notiek padziļināta un koordinēta pamatizdevumu analīze, ņemot vērā sasniedzamos politikas mērķus. Principā tas piedāvā ilgtspējīgāku pieeju salīdzināmumā ar lineāriem vispārējiem izdevumu samazinājumiem, kas vidējā termiņā un ilgtermiņā var dažos gadījumos negatīvi ietekmēt ekonomiku un sociālo jomu” (15);

| 28. | ierosina Eiropas Komisijai oficiāli atbalstīt Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) ieteikumu izstrādāt principu kopumu piemērošanai publisko ieguldījumu jomā (16) (2014. gada marts). Komiteja atzinīgi vērtē ieteikumā minēto atziņu, ka daudzās politiskās rīcības jomās (publisko ieguldījumu koordinēšana, veiktspējas uzlabošana, pamatnosacījumu noteikšana) reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir svarīga un pieaugoša loma publisko ieguldījumu plānošanā un veikšanā; |
| --- | --- |

28.

ierosina Eiropas Komisijai oficiāli atbalstīt Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) ieteikumu izstrādāt principu kopumu piemērošanai publisko ieguldījumu jomā (16) (2014. gada marts). Komiteja atzinīgi vērtē ieteikumā minēto atziņu, ka daudzās politiskās rīcības jomās (publisko ieguldījumu koordinēšana, veiktspējas uzlabošana, pamatnosacījumu noteikšana) reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir svarīga un pieaugoša loma publisko ieguldījumu plānošanā un veikšanā;

| 29. | atzinīgi vērtē paziņojumu par tā dēvēto Junkera pakotni, kurai vajadzētu nodrošināt kopumā līdz pat 300 miljardiem euro, kas paredzēti ieguldījumiem tādās jomās kā platjoslas pārklājums, enerģētika, kā arī rūpniecības un komunikācijas infrastruktūra. Šajā sakarā Komiteja lūdz sniegt sīkāku informāciju par līdzekļu izcelsmi, to faktisko papildināmību un par privātajiem līdzekļiem, kurus paredzēts izmantot, un pauž cerību, ka vietējās un reģionālās pašvaldības tiks atbilstīgi iesaistītas atbalsta pasākumu plānošanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē paziņojumu par tā dēvēto Junkera pakotni, kurai vajadzētu nodrošināt kopumā līdz pat 300 miljardiem euro, kas paredzēti ieguldījumiem tādās jomās kā platjoslas pārklājums, enerģētika, kā arī rūpniecības un komunikācijas infrastruktūra. Šajā sakarā Komiteja lūdz sniegt sīkāku informāciju par līdzekļu izcelsmi, to faktisko papildināmību un par privātajiem līdzekļiem, kurus paredzēts izmantot, un pauž cerību, ka vietējās un reģionālās pašvaldības tiks atbilstīgi iesaistītas atbalsta pasākumu plānošanā un īstenošanā;

| 30. | ierosina, veicot stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanu, makroekonomikas rezultātu pārskatā iekļaut rādītāju, kas atspoguļo ieguldījumu līmeni; |
| --- | --- |

30.

ierosina, veicot stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanu, makroekonomikas rezultātu pārskatā iekļaut rādītāju, kas atspoguļo ieguldījumu līmeni;

| 31. | uzsver, ka Eiropas stratēģija, kuras mērķis ir aktivizēt cīņu pret nodokļu nemaksāšanu un ierobežot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, vienlaikus nodrošinātu ieņēmumus, kas ļautu atsākt kvalitatīvus publiskos ieguldījumus un radītu labākus apstākļus vienlīdzīgai un godīgākai uzņēmumu konkurencei; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka Eiropas stratēģija, kuras mērķis ir aktivizēt cīņu pret nodokļu nemaksāšanu un ierobežot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, vienlaikus nodrošinātu ieņēmumus, kas ļautu atsākt kvalitatīvus publiskos ieguldījumus un radītu labākus apstākļus vienlīdzīgai un godīgākai uzņēmumu konkurencei;

| 32. | uzskata, ka Eiropas krājkonta ieviešana varētu sekmēt 300 miljardu euro ieguldījumu programmas finansēšanu; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka Eiropas krājkonta ieviešana varētu sekmēt 300 miljardu euro ieguldījumu programmas finansēšanu;

| 33. | pauž cerību, ka ienākumi no finanšu darījuma nodokļa, ko 11 dalībvalstis iecerējušas noteikt, balstoties uz ciešāku sadarbību, tiks koordinēti ar 300 miljardu euro ieguldījumu programmu; |
| --- | --- |

33.

pauž cerību, ka ienākumi no finanšu darījuma nodokļa, ko 11 dalībvalstis iecerējušas noteikt, balstoties uz ciešāku sadarbību, tiks koordinēti ar 300 miljardu euro ieguldījumu programmu;

| 34. | rosina ciešāk koordinēt EIB un valstu investīciju banku darbību, jo tad varētu apvienot finanšu resursus kopīgiem projektiem, lai panāktu plašāku pārrobežu ietekmi; |
| --- | --- |

34.

rosina ciešāk koordinēt EIB un valstu investīciju banku darbību, jo tad varētu apvienot finanšu resursus kopīgiem projektiem, lai panāktu plašāku pārrobežu ietekmi;

| 35. | atzinīgi vērtē pirmo Eiropas projektu obligāciju iniciatīvu, kas veltīta īpaši ātram platjoslas pieslēgumam un ko 2014. gada 23. jūlijā uzsāka Eiropas Komisija un Eiropas Investīciju banka (EIB), un aicina uzsākt citas pārrobežu/Eiropas projektu obligāciju iniciatīvas, lai atbalstītu infrastruktūras attīstību; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē pirmo Eiropas projektu obligāciju iniciatīvu, kas veltīta īpaši ātram platjoslas pieslēgumam un ko 2014. gada 23. jūlijā uzsāka Eiropas Komisija un Eiropas Investīciju banka (EIB), un aicina uzsākt citas pārrobežu/Eiropas projektu obligāciju iniciatīvas, lai atbalstītu infrastruktūras attīstību;

| 36. | atbalsta EIB apmaksātā kapitāla tālāku palielināšanu par 10 miljardiem euro, par piemēru ņemot sekmīgo palielināšanu 2012. gada vidū, kas ļāva gandrīz divkāršot aizdevumus MVU. Līdzekļus palielinot vēl par 10 miljardiem euro, Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem pieejamo summu varētu palielināt vēl par 80 miljardiem euro, ciktāl tas ir iespējams EIB pilnvaru ietvaros attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

36.

atbalsta EIB apmaksātā kapitāla tālāku palielināšanu par 10 miljardiem euro, par piemēru ņemot sekmīgo palielināšanu 2012. gada vidū, kas ļāva gandrīz divkāršot aizdevumus MVU. Līdzekļus palielinot vēl par 10 miljardiem euro, Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem pieejamo summu varētu palielināt vēl par 80 miljardiem euro, ciktāl tas ir iespējams EIB pilnvaru ietvaros attiecīgajā dalībvalstī;

| 37. | šajā sakarā aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju nelielu daļu no ES budžeta, iespējams, katru gadu apmēram 5 miljardus euro, izmantot kā riska rezervi, lai Eiropas Investīciju banka varētu aizdot papildu līdzekļus infrastruktūras projektu (projektu obligāciju iniciatīvu) finansēšanai un veicināt inovāciju; šādā veidā varētu radīt ieguldījumus līdz 40 miljardu euro apmērā. |
| --- | --- |

37.

šajā sakarā aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju nelielu daļu no ES budžeta, iespējams, katru gadu apmēram 5 miljardus euro, izmantot kā riska rezervi, lai Eiropas Investīciju banka varētu aizdot papildu līdzekļus infrastruktūras projektu (projektu obligāciju iniciatīvu) finansēšanai un veicināt inovāciju; šādā veidā varētu radīt ieguldījumus līdz 40 miljardu euro apmērā.

Briselē, 2014. gada 3. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  Sk. 2014. gadā publicēto ANO ziņojumu par ieguldījumiem pasaulē (United Nations World Investment Report 2014), 2014. gada 24. jūnijs, http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/wir2014_en.pdf

1

United Nations World Investment Report 2014

(2)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2014/02/pdf/c3.pdf

2

(3)  Sk. Sesto ziņojumu par kohēziju, 142. lpp.

3

(4)  Izaugsmei labvēlīgu ieguldījumu definīciju skatīt Eiropas Komisijas publicētajā dokumentā “Publisko izdevumu kvalitāte” (The Quality of Public Expenditure) (2012. gads).

4

The Quality of Public Expenditure

(5)  Sk. CEPII Policy Brief no4, 2014. gada jūlijs, “Jauna arhitektūra publiskajiem ieguldījumiem Eiropā” (A new Architecture for Public Investment in Europe), Natacha Valla, Thomas Brand un Sébastien Doisy, 4. lpp.

5

CEPII Policy Brief no

A new Architecture for Public Investment in Europe

Natacha Valla, Thomas Brand

Sébastien Doisy

(6)  Sk. Sesto ziņojumu par kohēziju, 142. lpp.

6

(7)  Sk. Sesto ziņojumu par kohēziju, 144. lpp.

7

(8)  Komisijas paziņojums “Plāns padziļinātas un patiesas EMS izveidei. Eiropas debašu sākums”, COM(2012) 0777 final, 30.11.2012., 3.1.6. punkts.

8

(9)  Sk. RK analīzi par konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem 2014. gadā, 2014. gada jūlijs.

9

(10)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp125_en.pdf

10

(11)  Eiropadomes 2012. gada 14. decembra sanāksmes secinājumi par EMS izveides pabeigšanu, 2. punkts.

11

(12)  Eiropas Komisija, “Publisko izdevumu kvalitāte” (Quality of public expenditure), 31. lpp.

12

Quality of public expenditure

(13)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0419+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN

13

(14)  Paskaidrojumus par to, kāpēc publiskie izdevumi dažādās valstīs atšķiras, skatīt Céline Mareuge/Catherine Merckling, “Kāpēc publiskie izdevumi dažās valstīs ir lielāki?” (Pourquoi les dépenses publiques sont-elles plus élevées dans certains pays?, Note d’Analyse France Stratégie), 2014. gada jūlijs.

14

Céline Mareuge/Catherine Merckling

Pourquoi les dépenses publiques sont-elles plus élevées dans certains pays?

Note d’Analyse France Stratégie

(15)  Sk. Eiropas Komisijas Ekonomikas ziņojumu Nr. 525: “Publisko izdevumu pārskatīšana: izstrāde, vadīšana un īstenošana” (Public Spending Reviews: design, conduct and implementation, Summary for non-specialists), 2014. gada jūlijs.

15

Public Spending Reviews: design, conduct and implementation, Summary for non-specialists

(16)  http://www.oecd.org/gov/regional-policy/oecd-principles-on-effective-public-investment.htm

16

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/9

---

Reģionu komitejas atzinums “Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju”

(2015/C 019/03)

| Ziņotājs | Nicola Zingaretti (IT/PSE), Lacio reģiona priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju – ieguldījumi darbvietās un izaugsmē”
  COM(2014) 473 final |

Ziņotājs

Nicola Zingaretti (IT/PSE), Lacio reģiona priekšsēdētājs

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju – ieguldījumi darbvietās un izaugsmē”

COM(2014) 473 final

REĢIONU KOMITEJA

I.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES

Svarīga politika Eiropai globalizācijas laikmetā,...

| 1. | uzskata, ka kohēzijas politika ir viena no tām politikas jomām, kas vislabāk raksturo Eiropas modeli. Ņemot vērā tās ekonomikas un pārvaldības reformēšanas potenciālu, kā arī visaptverošu daudzlīmeņu ietekmi, šī politika ir vispiemērotākā, lai sekmētu priekšnoteikumus, kuri ļauj ES un tās reģioniem risināt pašreizējos svarīgos uzdevumus, sākot no globalizācijas, klimata pārmaiņām un energoapgādes līdz pat ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka kohēzijas politika ir viena no tām politikas jomām, kas vislabāk raksturo Eiropas modeli. Ņemot vērā tās ekonomikas un pārvaldības reformēšanas potenciālu, kā arī visaptverošu daudzlīmeņu ietekmi, šī politika ir vispiemērotākā, lai sekmētu priekšnoteikumus, kuri ļauj ES un tās reģioniem risināt pašreizējos svarīgos uzdevumus, sākot no globalizācijas, klimata pārmaiņām un energoapgādes līdz pat ilgtspējīgai attīstībai;

...kas apliecināja savu nozīmi krīzes apstākļos,...

| 2. | uzsver, ka ekonomikas krīzes apstākļos kohēzijas politika sekmēja, izmantojot atlases mehānismus, kas nodrošina tās saskaņotību ar Eiropas stratēģijām, publisko ieguldījumu līmeņa saglabāšanu dažādās dalībvalstīs kā šo ieguldījumu daudzuma, tā kvalitātes ziņā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ekonomikas krīzes apstākļos kohēzijas politika sekmēja, izmantojot atlases mehānismus, kas nodrošina tās saskaņotību ar Eiropas stratēģijām, publisko ieguldījumu līmeņa saglabāšanu dažādās dalībvalstīs kā šo ieguldījumu daudzuma, tā kvalitātes ziņā;

...palīdzot reģioniem to pārvarēt,...

| 3. | uzskata, ka daudzos gadījumos uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām gulstas galvenā administratīvā atbildība par publiskajiem izdevumiem ieguldījumiem un ka kohēzijas politikai, kas ir svarīgs instruments pašvaldību lomas īstenošanai Eiropā, jāpalielina to spēja sniegt iedzīvotājiem kvalitatīvus pakalpojumus; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka daudzos gadījumos uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām gulstas galvenā administratīvā atbildība par publiskajiem izdevumiem ieguldījumiem un ka kohēzijas politikai, kas ir svarīgs instruments pašvaldību lomas īstenošanai Eiropā, jāpalielina to spēja sniegt iedzīvotājiem kvalitatīvus pakalpojumus;

...un kura pastāvīgi jāpielāgo, lai risinātu jaunus uzdevumus.

| 4. | uzskata, ka sakarā ar finanšu un ekonomikas krīzes negatīvo ietekmi uz publiskajām finansēm visā Eiropā arvien vairāk ir vajadzīgs ieplānot ilgtspējīgus publiskos un privātos ieguldījumus un lielāka vērība jāpievērš izdevumiem, lai nodrošinātu to efektivitāti, pareizību un savlaicīgumu; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka sakarā ar finanšu un ekonomikas krīzes negatīvo ietekmi uz publiskajām finansēm visā Eiropā arvien vairāk ir vajadzīgs ieplānot ilgtspējīgus publiskos un privātos ieguldījumus un lielāka vērība jāpievērš izdevumiem, lai nodrošinātu to efektivitāti, pareizību un savlaicīgumu;

| 5. | uzsver nepieciešamību kohēzijas politiku labāk saskaņot ar stratēģiju “Eiropa 2020”, kuras starpposma pārskatīšanu sāks 2015. gadā. Konkrēti, tas varētu izpausties šādi: gada izaugsmes pētījumā, ko ik gadus septembrī iesniedz Eiropas semestra sākumā, izveidot ekonomikas, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai veltītu sadaļu, kas aizstātu progresa ziņojumus par kohēziju, kurus agrāk publicēja starp kohēzijas ziņojumiem; |
| --- | --- |

5.

uzsver nepieciešamību kohēzijas politiku labāk saskaņot ar stratēģiju “Eiropa 2020”, kuras starpposma pārskatīšanu sāks 2015. gadā. Konkrēti, tas varētu izpausties šādi: gada izaugsmes pētījumā, ko ik gadus septembrī iesniedz Eiropas semestra sākumā, izveidot ekonomikas, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai veltītu sadaļu, kas aizstātu progresa ziņojumus par kohēziju, kurus agrāk publicēja starp kohēzijas ziņojumiem;

| 6. | uzskata, ka kohēzijas politikai ir svarīga loma brīdī, kad galvenie jautājumi Eiropas programmā ir līdzsvars starp taupības pasākumiem un izaugsmes pasākumiem, kā arī tāda jauna attīstības modeļa definēšana, kas reaģētu uz globalizācijas spiedienu; Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, kā arī publisko finanšu deficītu, Eiropas mēroga pasākumos jāturpina atbalstīt izaugsmi, novirzīt līdzekļus attiecīgo reģionu un Eiropas ekonomikas stratēģiskiem mērķiem, veidot efektīvu pārvaldības sistēmu, lai risinātu globalizācijas radītās problēmas. Uzskata, ka šajā nolūkā tieši 2014.–2020. gada plānošanas perioda sākumā būtu lietderīgi pārdomāt veidu, kā kohēzijas politikai nodrošināt maksimāli nozīmīgu lomu, izmantot sinerģiju ar citiem instrumentiem un uzlabot ES iedzīvotāju zināšanas par šo jautājumu; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka kohēzijas politikai ir svarīga loma brīdī, kad galvenie jautājumi Eiropas programmā ir līdzsvars starp taupības pasākumiem un izaugsmes pasākumiem, kā arī tāda jauna attīstības modeļa definēšana, kas reaģētu uz globalizācijas spiedienu; Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, kā arī publisko finanšu deficītu, Eiropas mēroga pasākumos jāturpina atbalstīt izaugsmi, novirzīt līdzekļus attiecīgo reģionu un Eiropas ekonomikas stratēģiskiem mērķiem, veidot efektīvu pārvaldības sistēmu, lai risinātu globalizācijas radītās problēmas. Uzskata, ka šajā nolūkā tieši 2014.–2020. gada plānošanas perioda sākumā būtu lietderīgi pārdomāt veidu, kā kohēzijas politikai nodrošināt maksimāli nozīmīgu lomu, izmantot sinerģiju ar citiem instrumentiem un uzlabot ES iedzīvotāju zināšanas par šo jautājumu;

| 7. | atzinīgi vērtē Sesto ziņojumu un uzskata, ka tas ir svarīgs instruments, lai informētu par kohēzijas politikas īstenošanu, tās rezultātiem un operatīvajām grūtībām, kā arī problēmjautājumiem, kas tai jārisina turpmākajos gados, un iespējām saistībā ar šīs politikas veiksmīgu piemērošanu. |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Sesto ziņojumu un uzskata, ka tas ir svarīgs instruments, lai informētu par kohēzijas politikas īstenošanu, tās rezultātiem un operatīvajām grūtībām, kā arī problēmjautājumiem, kas tai jārisina turpmākajos gados, un iespējām saistībā ar šīs politikas veiksmīgu piemērošanu.

II.   PRIEKŠNOTEIKUMI EFEKTĪVĀKAI KOHĒZIJAS POLITIKAI

Laba Eiropas un valstu pārvaldība kā priekšnoteikums...

| 8. | uzsver, ka daudzlīmeņu pārvaldības pienācīga darbība līdz ar efektīvu struktūru, kas sniedz atbildes uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem aktuāliem jautājumiem, kā arī pārredzamu un inovatīvu publiska iepirkuma sistēmu ir būtiska, lai uzlabotu kohēzijas politikas iedarbību. Tādēļ saskaņā ar Sesto ziņojumu Komiteja iesaka izmantot kohēzijas politikas resursus un zināšanas, lai apņēmīgi stiprinātu administratīvās spējas, tostarp plašāk izmantojot jaunās tehnoloģijas un tiecoties mazināt birokrātiju; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka daudzlīmeņu pārvaldības pienācīga darbība līdz ar efektīvu struktūru, kas sniedz atbildes uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem aktuāliem jautājumiem, kā arī pārredzamu un inovatīvu publiska iepirkuma sistēmu ir būtiska, lai uzlabotu kohēzijas politikas iedarbību. Tādēļ saskaņā ar Sesto ziņojumu Komiteja iesaka izmantot kohēzijas politikas resursus un zināšanas, lai apņēmīgi stiprinātu administratīvās spējas, tostarp plašāk izmantojot jaunās tehnoloģijas un tiecoties mazināt birokrātiju;

| 9. | uzskata: lai uzlabotu publisko izdevumu kvalitāti, resursu sadalē papildus efektivitātes profiliem jāņem vērā teritoriālās atšķirības un īpatnības, kas var apgrūtināt izaugsmi, kā arī jāanalizē to ietekme uz līdzekļu izmantojumu un jācenšas pielāgot līdzekļu izmantojumu ar mērķi palielināt kohēzijas politikas ietekmi (1); |
| --- | --- |

9.

uzskata: lai uzlabotu publisko izdevumu kvalitāti, resursu sadalē papildus efektivitātes profiliem jāņem vērā teritoriālās atšķirības un īpatnības, kas var apgrūtināt izaugsmi, kā arī jāanalizē to ietekme uz līdzekļu izmantojumu un jācenšas pielāgot līdzekļu izmantojumu ar mērķi palielināt kohēzijas politikas ietekmi (1);

| 10. | uzsver, ka, ņemot vērā daudzu ekonomiku īpašo vājumu pašreizējā krīzes situācijā, publiskajām politikām jākoncentrējas uz spēju ātri un efektīvi reaģēt uz ekonomikas satricinājumiem. Komiteja uzskata, ka struktūrfondi, kas paredzēti strukturālai un ekonomikas pielāgošanai ilgtermiņā, jāpapildina ar īstermiņa stimulēšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka, ņemot vērā daudzu ekonomiku īpašo vājumu pašreizējā krīzes situācijā, publiskajām politikām jākoncentrējas uz spēju ātri un efektīvi reaģēt uz ekonomikas satricinājumiem. Komiteja uzskata, ka struktūrfondi, kas paredzēti strukturālai un ekonomikas pielāgošanai ilgtermiņā, jāpapildina ar īstermiņa stimulēšanas pasākumiem;

| 11. | uzsver, ka saskaņā ar Sestajā ziņojumā norādīto jaunas uzņēmējdarbības izvēršana daļēji ir atkarīga no tā, cik viegli ir dibināt uzņēmumus, un ka šis aspekts ir ievērojami atšķirīgs katrā dalībvalstī. Šajā sakarā Komiteja uzskata, ka ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai vienkāršotu noteikumus un instrumentus, samazinātu administratīvo slogu, uzlabotu ieguldījumu pamatnosacījumus, kā arī izglītības un apmācības ietvaros veicinātu uzņēmējdarbības prasmes; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka saskaņā ar Sestajā ziņojumā norādīto jaunas uzņēmējdarbības izvēršana daļēji ir atkarīga no tā, cik viegli ir dibināt uzņēmumus, un ka šis aspekts ir ievērojami atšķirīgs katrā dalībvalstī. Šajā sakarā Komiteja uzskata, ka ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai vienkāršotu noteikumus un instrumentus, samazinātu administratīvo slogu, uzlabotu ieguldījumu pamatnosacījumus, kā arī izglītības un apmācības ietvaros veicinātu uzņēmējdarbības prasmes;

...gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei

| 12. | piekrīt, ka gudra izaugsme ir svarīga, jo tā ir iespēja veicināt konkurētspējīgāku reģionālo ekonomiku, kas ir izturīgāka pret ārējiem satricinājumiem. Tādēļ Komiteja mudina reģionus un pilsētas konsekventi un pastāvīgi izvērst iniciatīvas, lai stimulētu uzņēmējdarbību inovatīvos sektoros un koncentrētu savus ieguldījumus tādās nākotnes nozarēs kā lauksaimniecības pārtikas ražošana (lauksaimniecības, veterinārās un pārtikas tehnoloģijas), zaļā ekonomika, radošā industrija, e-veselības iniciatīvas, tūrisms un sociālie pakalpojumi jeb t.s. senioru ekonomika. Šajā sakarā Komiteja aicina Komisiju atbalstīt reģionālās iestādes, lai pārdomātas specializācijas stratēģijas (Smart specialisation strategies), ko tās izstrādājušas saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm, reģionālajā līmenī tiktu efektīvi īstenotas; |
| --- | --- |

12.

piekrīt, ka gudra izaugsme ir svarīga, jo tā ir iespēja veicināt konkurētspējīgāku reģionālo ekonomiku, kas ir izturīgāka pret ārējiem satricinājumiem. Tādēļ Komiteja mudina reģionus un pilsētas konsekventi un pastāvīgi izvērst iniciatīvas, lai stimulētu uzņēmējdarbību inovatīvos sektoros un koncentrētu savus ieguldījumus tādās nākotnes nozarēs kā lauksaimniecības pārtikas ražošana (lauksaimniecības, veterinārās un pārtikas tehnoloģijas), zaļā ekonomika, radošā industrija, e-veselības iniciatīvas, tūrisms un sociālie pakalpojumi jeb t.s. senioru ekonomika. Šajā sakarā Komiteja aicina Komisiju atbalstīt reģionālās iestādes, lai pārdomātas specializācijas stratēģijas (Smart specialisation strategies), ko tās izstrādājušas saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm, reģionālajā līmenī tiktu efektīvi īstenotas;

| 13. | uzskata, ka ar globalizēto ekonomiku saistītās pārmaiņas ļoti nopietni ietekmē nodarbinātību un ka uzmanība jāpievērš darba tirgus modernizācijai, lai palīdzētu iedzīvotājiem darba meklējumos, kā arī apmācībai, kas vērsta uz prasmju veidošanu atbilstoši jaunajiem ekonomikas uzdevumiem. Šajā sakarā Komiteja uzsver Eiropas Sociālā fonda (turpmāk – ESF) svarīgo lomu, lai atbalstītu aktīvu politiku un jo īpaši politikas jomas, kas paredzētas darba ņēmēju zināšanu pilnveidošanai un pielāgošanai sociālajām, tehnoloģiskajām un kultūras pārmaiņām; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka ar globalizēto ekonomiku saistītās pārmaiņas ļoti nopietni ietekmē nodarbinātību un ka uzmanība jāpievērš darba tirgus modernizācijai, lai palīdzētu iedzīvotājiem darba meklējumos, kā arī apmācībai, kas vērsta uz prasmju veidošanu atbilstoši jaunajiem ekonomikas uzdevumiem. Šajā sakarā Komiteja uzsver Eiropas Sociālā fonda (turpmāk – ESF) svarīgo lomu, lai atbalstītu aktīvu politiku un jo īpaši politikas jomas, kas paredzētas darba ņēmēju zināšanu pilnveidošanai un pielāgošanai sociālajām, tehnoloģiskajām un kultūras pārmaiņām;

| 14. | uzsver, ka kohēzijas politika noteiktu finansējuma daļu paredz apmācības un izglītības iniciatīvu atbalstam, un atgādina, ka viena no krīzes sekām ir ievērojams jauniešu bezdarba pieaugums. Komiteja uzsver reģionālo un vietējo pašvaldību lielo darbu šajā jomā un uzskata, ka vajag stiprināt saikni starp Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvām (2) un ESF finansētajiem pasākumiem, sevišķu uzmanību veltot garantijai jauniešiem un piekļuvei darbam; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka kohēzijas politika noteiktu finansējuma daļu paredz apmācības un izglītības iniciatīvu atbalstam, un atgādina, ka viena no krīzes sekām ir ievērojams jauniešu bezdarba pieaugums. Komiteja uzsver reģionālo un vietējo pašvaldību lielo darbu šajā jomā un uzskata, ka vajag stiprināt saikni starp Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvām (2) un ESF finansētajiem pasākumiem, sevišķu uzmanību veltot garantijai jauniešiem un piekļuvei darbam;

| 15. | uzskata, ka, ņemot vērā nabadzības un sociālās atstumtības pieaugumu, kas vērojams Eiropas sabiedrībā, publiskajām politikām ir jāstiprina instrumenti vistrūcīgāko personu atbalstam, piemērojot arī Eiropas līmeņa iniciatīvas un izmantojot kohēzijas resursus; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka, ņemot vērā nabadzības un sociālās atstumtības pieaugumu, kas vērojams Eiropas sabiedrībā, publiskajām politikām ir jāstiprina instrumenti vistrūcīgāko personu atbalstam, piemērojot arī Eiropas līmeņa iniciatīvas un izmantojot kohēzijas resursus;

| 16. | pozitīvi vērtē pilsētvides attīstības plāna svarīgo vietu Sestā ziņojuma par kohēziju analīzē, ņemot vērā lielpilsētu teritoriju nozīmi globalizētajā ekonomikā un iespējamo ietekmi uz ilgtspēju, bet pauž sarūgtinājumu, ka plašāk nav iztirzātas būtiskās atšķirības starp pilsētu un lauku attīstību; tāpēc turpina prasīt, lai tiktu veicināta dažādu teritoriju ģeogrāfiski līdzsvarota un policentriska izaugsme, īstenojot arī apņēmīgus pasākumus digitālās plaisas samazināšanas un ilgtspējīgas transporta politikas jomā, kuras pamatā būtu diferencēta, teritoriālajām īpatnībām pielāgota stratēģija; |
| --- | --- |

16.

pozitīvi vērtē pilsētvides attīstības plāna svarīgo vietu Sestā ziņojuma par kohēziju analīzē, ņemot vērā lielpilsētu teritoriju nozīmi globalizētajā ekonomikā un iespējamo ietekmi uz ilgtspēju, bet pauž sarūgtinājumu, ka plašāk nav iztirzātas būtiskās atšķirības starp pilsētu un lauku attīstību; tāpēc turpina prasīt, lai tiktu veicināta dažādu teritoriju ģeogrāfiski līdzsvarota un policentriska izaugsme, īstenojot arī apņēmīgus pasākumus digitālās plaisas samazināšanas un ilgtspējīgas transporta politikas jomā, kuras pamatā būtu diferencēta, teritoriālajām īpatnībām pielāgota stratēģija;

| 17. | atgādina, ka svarīga ir izaugsme, kas rada jaunas ekonomiskas iespējas, attīstot tīru un efektīvu enerģiju. Komiteja pozitīvi vērtē faktu, ka pēdējos gados vietējās pašvaldības ir palielinājušas publiskos ieguldījumus vides sektorā, un uzsver Eiropas pilsētu un reģionu iesaistīšanos pārejā uz zaļāku izaugsmi. Šajā sakarā Komiteja vēlreiz prasa nostiprināt Pilsētas mēru paktu, lai palielinātu un uzlabotu vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību cīņā pret klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka svarīga ir izaugsme, kas rada jaunas ekonomiskas iespējas, attīstot tīru un efektīvu enerģiju. Komiteja pozitīvi vērtē faktu, ka pēdējos gados vietējās pašvaldības ir palielinājušas publiskos ieguldījumus vides sektorā, un uzsver Eiropas pilsētu un reģionu iesaistīšanos pārejā uz zaļāku izaugsmi. Šajā sakarā Komiteja vēlreiz prasa nostiprināt Pilsētas mēru paktu, lai palielinātu un uzlabotu vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību cīņā pret klimata pārmaiņām.

| 18. | iesaka, ka ES kohēzijas politikai, kuras mērķis ir nodrošināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, būtu arī turpmāk būtiski jāsekmē stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšana. Ciešāk saistot izaugsmes un konverģences mērķus, kohēzijas politika veicinās Eiropas Savienībā vērojamo atšķirību mazināšanu, kas saistīta ar centieniem sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķus, un tādā veidā palīdzēs pastāvīgi vairot labklājību visā Eiropā. Šis potenciāls ir konsekventi jāizmanto, ar kohēzijas politikai raksturīgo partnerības pieeju panākot, ka reģionos izstrādātās stratēģijas konkrēti pievēršas vietējiem apstākļiem un iespējām; |
| --- | --- |

18.

iesaka, ka ES kohēzijas politikai, kuras mērķis ir nodrošināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, būtu arī turpmāk būtiski jāsekmē stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšana. Ciešāk saistot izaugsmes un konverģences mērķus, kohēzijas politika veicinās Eiropas Savienībā vērojamo atšķirību mazināšanu, kas saistīta ar centieniem sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķus, un tādā veidā palīdzēs pastāvīgi vairot labklājību visā Eiropā. Šis potenciāls ir konsekventi jāizmanto, ar kohēzijas politikai raksturīgo partnerības pieeju panākot, ka reģionos izstrādātās stratēģijas konkrēti pievēršas vietējiem apstākļiem un iespējām;

III.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

Palielināt līdzekļus izaugsmei un teritoriālā līdzsvara atjaunošanai...

| 19. | atkārtoti aicina strukturālajos, publiskajos vai tiem pielīdzinātajos izdevumos, kā tie definēti Stabilitātes un izaugsmes paktā, neietvert publiskos līdzekļus, ko dalībvalstis un pašvaldības piešķir kā strukturālo un investīciju fondu līdzfinansējumu. Faktiski šādas izmaiņas rezultātā tiktu atbrīvoti resursi ieguldījumiem, kas izvēlēti, pamatojoties uz Eiropas interešu kritērijiem, un paātrināti izdevumu procesi; |
| --- | --- |

19.

atkārtoti aicina strukturālajos, publiskajos vai tiem pielīdzinātajos izdevumos, kā tie definēti Stabilitātes un izaugsmes paktā, neietvert publiskos līdzekļus, ko dalībvalstis un pašvaldības piešķir kā strukturālo un investīciju fondu līdzfinansējumu. Faktiski šādas izmaiņas rezultātā tiktu atbrīvoti resursi ieguldījumiem, kas izvēlēti, pamatojoties uz Eiropas interešu kritērijiem, un paātrināti izdevumu procesi;

| 20. | uzsver, kā norādīts sestajā ziņojumā, ka pamatnostādnēs Eiropas transporta tīkla attīstīšanai ir noteikts mērķis izveidot ES mēroga multimodālu tīklu, kurā iekļauts arī dzelzceļu tīkls, šajā nolūkā veidojot jaunu un modernizējot esošo infrastruktūru. Šajā sakarā Komiteja uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt ilgtspējīgus, konkurētspējīgus, energoefektīvus un videi draudzīgākus transporta veidus, veicināt intermodalitāti, dažādu transporta veidu izmantošanu papildinošā veidā un īstenot infrastruktūras projektus mazāk attīstītos reģionos (piemēram, tālākajos un kalnu reģionos), kas saskaras ar fiziskiem šķēršļiem piekļuvē iekšējam tirgum un kuros vērojamas teritoriālās kohēzijas problēmas; |
| --- | --- |

20.

uzsver, kā norādīts sestajā ziņojumā, ka pamatnostādnēs Eiropas transporta tīkla attīstīšanai ir noteikts mērķis izveidot ES mēroga multimodālu tīklu, kurā iekļauts arī dzelzceļu tīkls, šajā nolūkā veidojot jaunu un modernizējot esošo infrastruktūru. Šajā sakarā Komiteja uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt ilgtspējīgus, konkurētspējīgus, energoefektīvus un videi draudzīgākus transporta veidus, veicināt intermodalitāti, dažādu transporta veidu izmantošanu papildinošā veidā un īstenot infrastruktūras projektus mazāk attīstītos reģionos (piemēram, tālākajos un kalnu reģionos), kas saskaras ar fiziskiem šķēršļiem piekļuvē iekšējam tirgum un kuros vērojamas teritoriālās kohēzijas problēmas;

| 21. | cer, ka tiks uzlabota dažādu valsts pārvaldības līmeņu budžeta instrumentu un ES finanšu instrumentu sinerģija, lai palielinātu un pilnveidotu izaugsmei paredzētos ieguldījumus. Šajā sakarā Komiteja par prioritāti uzskata rūpīgu Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Investīciju fonda lomas izvērtēšanu, lai paplašinātu to pilnvaras un nostiprinātu kapitālu. Komiteja norāda, ka plānošanas perioda sākums varētu būt piemērots brīdis, lai paredzētu EIB finansējumu, kas būtu konkrēti orientēts reģionālajai attīstībai un kura ilgums un nosacījumi būtu pielāgoti par izdevumiem atbildīgo administrāciju vajadzībām. Papildus tam ir jāizskata iespēja uzticēt EIB uzraudzības funkciju pār noteiktiem ieguldījumiem, kurus atbalsta teritoriālās pārvaldības iestādes. ES finanšu iestāde jo īpaši varētu izvērtēt to kvalitāti un atbilstību ES galvenajiem stratēģiskajiem lēmumiem, ņemot vērā arī aizdevumu preferenciālo režīmu, kas vajadzīgs minēto ieguldījumu veikšanai Stabilitātes pakta ietvaros; |
| --- | --- |

21.

cer, ka tiks uzlabota dažādu valsts pārvaldības līmeņu budžeta instrumentu un ES finanšu instrumentu sinerģija, lai palielinātu un pilnveidotu izaugsmei paredzētos ieguldījumus. Šajā sakarā Komiteja par prioritāti uzskata rūpīgu Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Investīciju fonda lomas izvērtēšanu, lai paplašinātu to pilnvaras un nostiprinātu kapitālu. Komiteja norāda, ka plānošanas perioda sākums varētu būt piemērots brīdis, lai paredzētu EIB finansējumu, kas būtu konkrēti orientēts reģionālajai attīstībai un kura ilgums un nosacījumi būtu pielāgoti par izdevumiem atbildīgo administrāciju vajadzībām. Papildus tam ir jāizskata iespēja uzticēt EIB uzraudzības funkciju pār noteiktiem ieguldījumiem, kurus atbalsta teritoriālās pārvaldības iestādes. ES finanšu iestāde jo īpaši varētu izvērtēt to kvalitāti un atbilstību ES galvenajiem stratēģiskajiem lēmumiem, ņemot vērā arī aizdevumu preferenciālo režīmu, kas vajadzīgs minēto ieguldījumu veikšanai Stabilitātes pakta ietvaros;

...Eiropas atbilstības prasību ietvaros, lai līdzsvarotu taupības pasākumus un kohēziju,...

| 22. | atkārtoti pauž bažas par risku, ka makroekonomisko nosacījumu dēļ dalībvalstu makroekonomiskā politika varētu apdraudēt strukturālo un investīciju fondu efektivitāti un lietderību; |
| --- | --- |

22.

atkārtoti pauž bažas par risku, ka makroekonomisko nosacījumu dēļ dalībvalstu makroekonomiskā politika varētu apdraudēt strukturālo un investīciju fondu efektivitāti un lietderību;

| 23. | prasa Komisijai izvērtēt, cik lielā mērā ex ante nosacījumi ir palielinājuši būtisko kavēšanos ar partnerattiecību nolīgumu un darbības programmu noslēgšanu; |
| --- | --- |

23.

prasa Komisijai izvērtēt, cik lielā mērā ex ante nosacījumi ir palielinājuši būtisko kavēšanos ar partnerattiecību nolīgumu un darbības programmu noslēgšanu;

| 24. | norāda, ka rādītāji, kas tiek izmantoti makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā un kuri tika ieviesti ar t.s. sešu tiesību aktu kopumu, ir tikai un vienīgi ekonomiska rakstura. Komiteja iesaka, ka novērtēšanas sistēmā, kuru Komisija izmanto, lai lemtu par preventīva ieteikuma pieņemšanu attiecībā uz kādu dalībvalsti vai, nopietnākos gadījumos, lai sāktu makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, jāņem vērā arī sociālie, vides un teritoriālie rādītāji atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķiem. Komiteja uzskata, ka ciešā saikne starp finanšu un fiskālajiem mērķiem un kohēzijas politiku varētu vājināt teritoriālās kohēzijas pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka rādītāji, kas tiek izmantoti makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā un kuri tika ieviesti ar t.s. sešu tiesību aktu kopumu, ir tikai un vienīgi ekonomiska rakstura. Komiteja iesaka, ka novērtēšanas sistēmā, kuru Komisija izmanto, lai lemtu par preventīva ieteikuma pieņemšanu attiecībā uz kādu dalībvalsti vai, nopietnākos gadījumos, lai sāktu makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, jāņem vērā arī sociālie, vides un teritoriālie rādītāji atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķiem. Komiteja uzskata, ka ciešā saikne starp finanšu un fiskālajiem mērķiem un kohēzijas politiku varētu vājināt teritoriālās kohēzijas pasākumu īstenošanu;

| 25. | aicina labāk ievērot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. panta noteikumus attiecībā uz teritoriālo kohēziju, it īpaši lauku apvidos, apvidos, kurus skar rūpniecības restrukturizācija, kā arī apvidos, kuros ir būtiski vai pastāvīgi nelabvēlīgi dabas apstākļi vai demogrāfiskas problēmas, piemēram, galējie ziemeļu reģioni ar zemu iedzīvotāju blīvumu, kā arī salas un pārrobežu un kalnu reģioni. Turklāt jāņem vērā arī citas demogrāfiskās problēmas, kas būtiski ietekmē reģionus; šādas problēmas ir, piemēram, iedzīvotāju skaita samazināšanās, sabiedrības novecošana un izkliedēta iedzīvotāju struktūra. Reģionu komiteja mudina Komisiju, īstenojot kohēzijas politiku, ģeogrāfiski un demogrāfiski visneizdevīgākā situācijā esošajiem apvidiem pievērst īpašu uzmanību; |
| --- | --- |

25.

aicina labāk ievērot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. panta noteikumus attiecībā uz teritoriālo kohēziju, it īpaši lauku apvidos, apvidos, kurus skar rūpniecības restrukturizācija, kā arī apvidos, kuros ir būtiski vai pastāvīgi nelabvēlīgi dabas apstākļi vai demogrāfiskas problēmas, piemēram, galējie ziemeļu reģioni ar zemu iedzīvotāju blīvumu, kā arī salas un pārrobežu un kalnu reģioni. Turklāt jāņem vērā arī citas demogrāfiskās problēmas, kas būtiski ietekmē reģionus; šādas problēmas ir, piemēram, iedzīvotāju skaita samazināšanās, sabiedrības novecošana un izkliedēta iedzīvotāju struktūra. Reģionu komiteja mudina Komisiju, īstenojot kohēzijas politiku, ģeogrāfiski un demogrāfiski visneizdevīgākā situācijā esošajiem apvidiem pievērst īpašu uzmanību;

| 26. | uzsver, ka kohēzijas politika kā izaugsmes un pārmaiņu virzītājspēks sniedz būtisku atbalstu mazāk attīstītajiem reģioniem, kuros vajadzīgi pastāvīgi un ilgtermiņa centieni; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka kohēzijas politika kā izaugsmes un pārmaiņu virzītājspēks sniedz būtisku atbalstu mazāk attīstītajiem reģioniem, kuros vajadzīgi pastāvīgi un ilgtermiņa centieni;

| 27. | prasa arī kohēzijas politikas izstrādē un īstenošanā labāk ņemt vērā tālāko reģionu īpatnības un ierobežojumus, kas noteikti LESD 349. pantā; |
| --- | --- |

27.

prasa arī kohēzijas politikas izstrādē un īstenošanā labāk ņemt vērā tālāko reģionu īpatnības un ierobežojumus, kas noteikti LESD 349. pantā;

... izmantojot teritorijā reāli balstītu politiku,...

| 28. | uzskata, ka sakarā ar atšķirībām attiecībā uz inovācijas pakāpi stratēģijas “Eiropa 2020” izstrādē un īstenošanā ir pilnībā jāņem vērā teritoriālā dimensija. Šajā nolūkā uzskata, ka, piešķirot lielāku nozīmi vietējām un reģionālajām pašvaldībām, tiktu palielināts to atbildības līmenis un veicināta efektīvāka lēmumu pieņemšana par prioritārajiem ieguldījumiem, un iesaka izstrādāt reģionālus rādītājus sasniegtā progresa pārraudzībai; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka sakarā ar atšķirībām attiecībā uz inovācijas pakāpi stratēģijas “Eiropa 2020” izstrādē un īstenošanā ir pilnībā jāņem vērā teritoriālā dimensija. Šajā nolūkā uzskata, ka, piešķirot lielāku nozīmi vietējām un reģionālajām pašvaldībām, tiktu palielināts to atbildības līmenis un veicināta efektīvāka lēmumu pieņemšana par prioritārajiem ieguldījumiem, un iesaka izstrādāt reģionālus rādītājus sasniegtā progresa pārraudzībai;

| 29. | pauž sarūgtinājumu, ka Sestajā ziņojumā par kohēziju nav iekļauts skaidrs novērtējums par ES nozaru politikas teritoriālo ietekmi uz kohēzijas politiku. Ņemot vērā kohēzijas politikas mijiedarbību ar politiku citās nozarēs, Komiteja iesaka Komisijai ziņojumā iekļaut īpašu sadaļu par šo aspektu, kā tas bija agrāk un kā tas paredzēts LESD noteikumos, kuros ES politikai izvirzīta prasība Eiropā atbalstīt kohēziju; |
| --- | --- |

29.

pauž sarūgtinājumu, ka Sestajā ziņojumā par kohēziju nav iekļauts skaidrs novērtējums par ES nozaru politikas teritoriālo ietekmi uz kohēzijas politiku. Ņemot vērā kohēzijas politikas mijiedarbību ar politiku citās nozarēs, Komiteja iesaka Komisijai ziņojumā iekļaut īpašu sadaļu par šo aspektu, kā tas bija agrāk un kā tas paredzēts LESD noteikumos, kuros ES politikai izvirzīta prasība Eiropā atbalstīt kohēziju;

| 30. | atgādina, ka ir svarīgi pieņemt politikas teritoriālās ietekmes novērtēšanas instrumentus, kuru galvenais mērķis ir izpētīt ES politikas teritoriālo ietekmi uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām un palielināt šīs ietekmes atpazīstamību likumdošanas procesā; |
| --- | --- |

30.

atgādina, ka ir svarīgi pieņemt politikas teritoriālās ietekmes novērtēšanas instrumentus, kuru galvenais mērķis ir izpētīt ES politikas teritoriālo ietekmi uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām un palielināt šīs ietekmes atpazīstamību likumdošanas procesā;

| 31. | tāpēc cer, ka darbības programmās tiks noteikta prioritāra teritoriālā ass, kurā būtu iekļauti temati saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, lai teritoriālā kohēzija varētu nodrošināt līdzsvarotu teritorijas struktūru, kas var nodrošināt reģionu savstarpējo atkarību; |
| --- | --- |

31.

tāpēc cer, ka darbības programmās tiks noteikta prioritāra teritoriālā ass, kurā būtu iekļauti temati saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, lai teritoriālā kohēzija varētu nodrošināt līdzsvarotu teritorijas struktūru, kas var nodrošināt reģionu savstarpējo atkarību;

| 32. | atgādina Eiropas Komisijai par tās iepriekšējo darbu pie iniciatīvas “IKP un ne tikai” un to, ka reģionālās problēmas jārisina akūtāk (piemēram, kā varētu atbalstīt IKT un ātrgaitas platjoslas projektus, izmantojot ERAF); uzskata, ka paļaušanās uz reģiona IKP ir saistīta ar vairākiem trūkumiem, kas mazina kohēzijas politikas uzticamību, jo īpaši attiecībā uz reģionu klasificēšanu un ESIF līdzekļu piešķiršanu; |
| --- | --- |

32.

atgādina Eiropas Komisijai par tās iepriekšējo darbu pie iniciatīvas “IKP un ne tikai” un to, ka reģionālās problēmas jārisina akūtāk (piemēram, kā varētu atbalstīt IKT un ātrgaitas platjoslas projektus, izmantojot ERAF); uzskata, ka paļaušanās uz reģiona IKP ir saistīta ar vairākiem trūkumiem, kas mazina kohēzijas politikas uzticamību, jo īpaši attiecībā uz reģionu klasificēšanu un ESIF līdzekļu piešķiršanu;

...kurā liela uzmanība pievērsta administratīvajai efektivitātei un rezultātu novērtēšanai,...

| 33. | nolūkā nodrošināt programmu ātru īstenošanu mudina pieņemt pasākumus, kas paredzēti, lai vienkāršotu un racionalizētu procedūras attiecībā uz piekļuvi ES finansējumam, projektu pārvaldību un kontroles mehānismus, ar mērķi panākt lielāku efektivitāti; |
| --- | --- |

33.

nolūkā nodrošināt programmu ātru īstenošanu mudina pieņemt pasākumus, kas paredzēti, lai vienkāršotu un racionalizētu procedūras attiecībā uz piekļuvi ES finansējumam, projektu pārvaldību un kontroles mehānismus, ar mērķi panākt lielāku efektivitāti;

| 34. | aicina atbildīgās struktūras veltīt īpašas pūles tam, lai saskaņotu un pareizi transponētu horizontālos pamatnoteikumus, uz kuriem balstīta kohēzijas politikas resursu pārvaldība, jo īpaši, noteikumus publiskā iepirkuma jomā (3); |
| --- | --- |

34.

aicina atbildīgās struktūras veltīt īpašas pūles tam, lai saskaņotu un pareizi transponētu horizontālos pamatnoteikumus, uz kuriem balstīta kohēzijas politikas resursu pārvaldība, jo īpaši, noteikumus publiskā iepirkuma jomā (3);

| 35. | uzskata, ka Komisijai būtu jānodrošina, lai lieka birokrātija nemazinātu pasākumu efektivitāti; mudina Komisiju pārskatīt praksi, ar kuru saskaņā efektīvākām darbības programmām piemēro tikpat lielu administratīvo slogu kā programmām, kam raksturīgas biežas kļūdas vai krāpšanās. Turklāt, lai jauno plānošanas periodu varētu uzsākt pēc iespējas ātrāk, Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju pieņemt pasākumus, kas nepieciešami darbības programmu ātrai apstiprināšanai; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka Komisijai būtu jānodrošina, lai lieka birokrātija nemazinātu pasākumu efektivitāti; mudina Komisiju pārskatīt praksi, ar kuru saskaņā efektīvākām darbības programmām piemēro tikpat lielu administratīvo slogu kā programmām, kam raksturīgas biežas kļūdas vai krāpšanās. Turklāt, lai jauno plānošanas periodu varētu uzsākt pēc iespējas ātrāk, Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju pieņemt pasākumus, kas nepieciešami darbības programmu ātrai apstiprināšanai;

| 36. | piekrīt ziņojumā uzsvērtajai nepieciešamībai koncentrēt strukturālos un investīciju fondus uz ierobežotu mērķu skaitu, lai maksimāli palielinātu to ietekmi uz teritoriju. Komiteja tomēr pauž bažas par elastības trūkumu tematisko mērķu izvēlē, kurus vajadzētu noteikt, pamatojoties uz dažādu teritoriju īpatnībām un vajadzībām; |
| --- | --- |

36.

piekrīt ziņojumā uzsvērtajai nepieciešamībai koncentrēt strukturālos un investīciju fondus uz ierobežotu mērķu skaitu, lai maksimāli palielinātu to ietekmi uz teritoriju. Komiteja tomēr pauž bažas par elastības trūkumu tematisko mērķu izvēlē, kurus vajadzētu noteikt, pamatojoties uz dažādu teritoriju īpatnībām un vajadzībām;

| 37. | izsaka bažas par papildināmības principa vājināšanos laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, jo pārbaude tiek pieprasīta tikai 14 dalībvalstīs, un aicina Komisiju izvērtēt minētā principa piemērošanu visā ES, lai izvairītos no tā, ka ESIF līdzekļus izmanto dalībvalstu ieguldījumu aizstāšanai; |
| --- | --- |

37.

izsaka bažas par papildināmības principa vājināšanos laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, jo pārbaude tiek pieprasīta tikai 14 dalībvalstīs, un aicina Komisiju izvērtēt minētā principa piemērošanu visā ES, lai izvairītos no tā, ka ESIF līdzekļus izmanto dalībvalstu ieguldījumu aizstāšanai;

| 38. | neatbalsta Kopienas snieguma rezerves izveidi valsts līmenī, jo uzskata, ka šis mehānisms var veicināt tādu mērķu noteikšanu, kuru rezultāti ir pieticīgi un viegli sasniedzami. Komiteja uzskata, ka viens no lielākajiem uzdevumiem, kas attiecas uz darbības rezultātu kopumu, ir formulēt kvantitatīvus mērķus un vērienīgus rādītājus, kas vienlaikus būtu arī īstenojami; |
| --- | --- |

38.

neatbalsta Kopienas snieguma rezerves izveidi valsts līmenī, jo uzskata, ka šis mehānisms var veicināt tādu mērķu noteikšanu, kuru rezultāti ir pieticīgi un viegli sasniedzami. Komiteja uzskata, ka viens no lielākajiem uzdevumiem, kas attiecas uz darbības rezultātu kopumu, ir formulēt kvantitatīvus mērķus un vērienīgus rādītājus, kas vienlaikus būtu arī īstenojami;

| 39. | atgādina, ka pēdējos gados publiskā un privātā sektora ieguldījumi ir samazinājušies, dažās valstīs sasniegdami negatīvus rādītājus. Budžeta ierobežojumi un izdevumu samazinājumi ir būtiski kaitējuši ieguldījumiem nozarēs, kas var stimulēt ekonomisko izaugsmi. Šajā sakarā Komiteja vēlreiz aicina Eiropas Komisiju rūpīgi izvērtēt, ņemot vērā iespējamo ietekmi uz nodarbinātību un izaugsmi, finanšu korekciju vai apturētu maksājumu gadījumus. |
| --- | --- |

39.

atgādina, ka pēdējos gados publiskā un privātā sektora ieguldījumi ir samazinājušies, dažās valstīs sasniegdami negatīvus rādītājus. Budžeta ierobežojumi un izdevumu samazinājumi ir būtiski kaitējuši ieguldījumiem nozarēs, kas var stimulēt ekonomisko izaugsmi. Šajā sakarā Komiteja vēlreiz aicina Eiropas Komisiju rūpīgi izvērtēt, ņemot vērā iespējamo ietekmi uz nodarbinātību un izaugsmi, finanšu korekciju vai apturētu maksājumu gadījumus.

| 40. | rosina Komisiju un dalībvalstis paātrināt sarunas un partnerības nolīgumu un darbības programmu apstiprināšanas procedūras; uzsver, ka Eiropas strukturālo un investīciju fondu līdzekļiem ir liela ietekme uz ieguldījumu līmeni vietējās un reģionālajās pašvaldībās, un tādēļ rosina Komisiju un dalībvalstis cieši un organizēti sadarboties, lai nodrošinātu procedūru kvalitāti un ierobežotu negatīvo ietekmi, ko varētu radīt vēl ilgāka kavēšanās jaunā finansēšanas perioda sākumā; |
| --- | --- |

40.

rosina Komisiju un dalībvalstis paātrināt sarunas un partnerības nolīgumu un darbības programmu apstiprināšanas procedūras; uzsver, ka Eiropas strukturālo un investīciju fondu līdzekļiem ir liela ietekme uz ieguldījumu līmeni vietējās un reģionālajās pašvaldībās, un tādēļ rosina Komisiju un dalībvalstis cieši un organizēti sadarboties, lai nodrošinātu procedūru kvalitāti un ierobežotu negatīvo ietekmi, ko varētu radīt vēl ilgāka kavēšanās jaunā finansēšanas perioda sākumā;

| 41. | aicina Komisiju definēt administratīvās palīdzības veidus attiecībā uz svarīgākajiem jautājumiem: pasākumu mērķu izvirzīšanu, to rezultātu novērtēšanu ar attiecīgiem rādītājiem un turpmāku pasākumu noteikšanu. Mērķis ir nodrošināt, lai dažādas iesaistītās iestādes šīs darbības īstenotu konsekventi, un palīdzēt izveidot visā Eiropas Savienībā administratīvu kultūru, kuras pamatā ir darbības pārraudzība un izvērtēšana. Tāpat Komiteja uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt palīdzību vietējām un reģionālajām pašvaldībām saistībā gan ar t.s. finanšu inženierijas iniciatīvām, kas ir būtiski nepieciešamas, lai palielinātu resursus un ieguldījumus, gan publiskā iepirkuma jomā, jo tam arvien vairāk jākļūst par publiskās administrācijas instrumentu, ar ko stimulē inovāciju un radošumu; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju definēt administratīvās palīdzības veidus attiecībā uz svarīgākajiem jautājumiem: pasākumu mērķu izvirzīšanu, to rezultātu novērtēšanu ar attiecīgiem rādītājiem un turpmāku pasākumu noteikšanu. Mērķis ir nodrošināt, lai dažādas iesaistītās iestādes šīs darbības īstenotu konsekventi, un palīdzēt izveidot visā Eiropas Savienībā administratīvu kultūru, kuras pamatā ir darbības pārraudzība un izvērtēšana. Tāpat Komiteja uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt palīdzību vietējām un reģionālajām pašvaldībām saistībā gan ar t.s. finanšu inženierijas iniciatīvām, kas ir būtiski nepieciešamas, lai palielinātu resursus un ieguldījumus, gan publiskā iepirkuma jomā, jo tam arvien vairāk jākļūst par publiskās administrācijas instrumentu, ar ko stimulē inovāciju un radošumu;

...iesaistīto dalībnieku un iedzīvotāju dziļākai līdzdalībai,...

| 42. | ir pārliecināta, ka teritorijās rīcības kodekss attiecībā uz partnerību metodes un būtības ziņā palielinās līdzdalību plānošanā un ka tas ir būtisks, lai paplašinātu kohēzijas politikas ietekmi un to nostiprinātu. Komiteja aicina Eiropas Komisiju kontrolēt kodeksa īstenošanas kārtību dažādās tiesību sistēmās, lai nodrošinātu vietējo ieinteresēto personu plašu un pārredzamu līdzdalību, jo jāņem vērā tas, ka bez minēto personu pilnīgas iesaistīšanās plānošanas dokumentu sagatavošanā, viņu līdzdalība būs mazāk efektīva īstenošanas posmā, īpaši saistībā ar instrumentiem, kuri paredz plānošanu ar dažādu pārvaldības līmeņu līdzdalību; |
| --- | --- |

42.

ir pārliecināta, ka teritorijās rīcības kodekss attiecībā uz partnerību metodes un būtības ziņā palielinās līdzdalību plānošanā un ka tas ir būtisks, lai paplašinātu kohēzijas politikas ietekmi un to nostiprinātu. Komiteja aicina Eiropas Komisiju kontrolēt kodeksa īstenošanas kārtību dažādās tiesību sistēmās, lai nodrošinātu vietējo ieinteresēto personu plašu un pārredzamu līdzdalību, jo jāņem vērā tas, ka bez minēto personu pilnīgas iesaistīšanās plānošanas dokumentu sagatavošanā, viņu līdzdalība būs mazāk efektīva īstenošanas posmā, īpaši saistībā ar instrumentiem, kuri paredz plānošanu ar dažādu pārvaldības līmeņu līdzdalību;

| 43. | norāda, ka periodā, kad jāpalielina iedzīvotāju izpratnes līmenis un informētība par struktūrfondu finansēto projektu rezultātiem un par ES politikas ietekmi attiecīgajās teritorijās, lai pilnībā nodrošinātu politikas leģitimitāti un padziļinātu Eiropas veidošanu, Sestajā ziņojumā nav atsevišķi apskatīta komunikācijas un informācijas joma. Tāpēc, lai maksimāli paplašinātu iedzīvotāju zināšanas par kohēzijas politiku, Komiteja aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis plašāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības informēšanas kampaņās; Vienlaikus Komiteja atbalsta to, ka, tostarp maksimāli izmantojot informātikas līdzekļus, efektīvi jāievieš noteikumi par piešķirto līdzekļu un pasākumu plānoto rezultātu pārredzamību un ka apkopotā informācija (Open Data) plašāk jāizmanto mērķiem, kas atzīti par sabiedrībai vislietderīgākajiem un efektīvākajiem; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka periodā, kad jāpalielina iedzīvotāju izpratnes līmenis un informētība par struktūrfondu finansēto projektu rezultātiem un par ES politikas ietekmi attiecīgajās teritorijās, lai pilnībā nodrošinātu politikas leģitimitāti un padziļinātu Eiropas veidošanu, Sestajā ziņojumā nav atsevišķi apskatīta komunikācijas un informācijas joma. Tāpēc, lai maksimāli paplašinātu iedzīvotāju zināšanas par kohēzijas politiku, Komiteja aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis plašāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības informēšanas kampaņās; Vienlaikus Komiteja atbalsta to, ka, tostarp maksimāli izmantojot informātikas līdzekļus, efektīvi jāievieš noteikumi par piešķirto līdzekļu un pasākumu plānoto rezultātu pārredzamību un ka apkopotā informācija (Open Data) plašāk jāizmanto mērķiem, kas atzīti par sabiedrībai vislietderīgākajiem un efektīvākajiem;

...dažādu dalībvalstu administrāciju arvien ciešākai mijiedarbībai un kontaktiem ar kaimiņvalstīm,...

| 44. | ņemot vērā to, ka Eiropas teritoriālā sadarbība kopš 2007.–2013. gada plānošanas perioda ir kohēzijas politikas pastāvīgs mērķis, uzskata, ka ziņojumā par kohēziju tam ir pievērsta pārāk maza uzmanība. Pārrobežu reģionu kohēziju pirmām kārtām ietekmē šīs politikas sadaļa par pārrobežu sadarbību. Tāpēc ierosina minētajā ziņojumā turpmāk paredzēt Eiropas pārrobežu reģionu kohēzijas novērtējumu, kurā būtu iekļauta galveno problēmu analīze, kā arī pārrobežu sadarbības darbības programmu ietekmes novērtējums. Šim instrumentam vajadzētu pievērst vairāk uzmanības, īpaši tāpēc, ka tas veicina dažādu dalībvalstu administrāciju sadarbību un nodrošina pieredzes apmaiņu un tas ir vērsts uz tādu pārvaldības sistēmu, kura arvien vairāk balstītos uz kopējām vērtībām un darbības metodēm; |
| --- | --- |

44.

ņemot vērā to, ka Eiropas teritoriālā sadarbība kopš 2007.–2013. gada plānošanas perioda ir kohēzijas politikas pastāvīgs mērķis, uzskata, ka ziņojumā par kohēziju tam ir pievērsta pārāk maza uzmanība. Pārrobežu reģionu kohēziju pirmām kārtām ietekmē šīs politikas sadaļa par pārrobežu sadarbību. Tāpēc ierosina minētajā ziņojumā turpmāk paredzēt Eiropas pārrobežu reģionu kohēzijas novērtējumu, kurā būtu iekļauta galveno problēmu analīze, kā arī pārrobežu sadarbības darbības programmu ietekmes novērtējums. Šim instrumentam vajadzētu pievērst vairāk uzmanības, īpaši tāpēc, ka tas veicina dažādu dalībvalstu administrāciju sadarbību un nodrošina pieredzes apmaiņu un tas ir vērsts uz tādu pārvaldības sistēmu, kura arvien vairāk balstītos uz kopējām vērtībām un darbības metodēm;

| 45. | pauž sarūgtinājumu, ka Sestajā ziņojumā par kohēziju lielāka uzmanība nav veltīta kohēzijas politikas būtiskajai nozīmei makroreģionālo stratēģiju atbalstīšanā; |
| --- | --- |

45.

pauž sarūgtinājumu, ka Sestajā ziņojumā par kohēziju lielāka uzmanība nav veltīta kohēzijas politikas būtiskajai nozīmei makroreģionālo stratēģiju atbalstīšanā;

| 46. | aicina ciešāk koordinēt kohēzijas politiku un Eiropas Savienības kaimiņattiecību politiku, kā arī labāk novērtēt un izplatīt projektu rezultātus; |
| --- | --- |

46.

aicina ciešāk koordinēt kohēzijas politiku un Eiropas Savienības kaimiņattiecību politiku, kā arī labāk novērtēt un izplatīt projektu rezultātus;

...kā arī lielākai politiskai nozīmei Eiropas debatēs.

| 47. | iesaka izveidot Kohēzijas politikas padomi, kuras sastāvā būtu par kohēzijas politiku atbildīgie ministri, kas pārstāv attiecīgo pārvaldības līmeni dalībvalstīs. Komiteja uzskata, ka šī padome var palielināt atpazīstamību un nodrošināt politiskās diskusijas par kohēziju nepārtrauktību. Šajā sakarā Komiteja norāda, ka tā ir gatava aktīvi piedalīties politiskajās diskusijās par minētās struktūras izveidošanu, lai nodrošinātu vietējo un reģionālo pašvaldību viedokļa pilnīgu ievērošanu (4). |
| --- | --- |

47.

iesaka izveidot Kohēzijas politikas padomi, kuras sastāvā būtu par kohēzijas politiku atbildīgie ministri, kas pārstāv attiecīgo pārvaldības līmeni dalībvalstīs. Komiteja uzskata, ka šī padome var palielināt atpazīstamību un nodrošināt politiskās diskusijas par kohēziju nepārtrauktību. Šajā sakarā Komiteja norāda, ka tā ir gatava aktīvi piedalīties politiskajās diskusijās par minētās struktūras izveidošanu, lai nodrošinātu vietējo un reģionālo pašvaldību viedokļa pilnīgu ievērošanu (4).

Briselē, 2014. gada 3. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  CDR_3609-2013_00_00_TRA_AC.

1

(2)  CDR_00789-2013_00_00_TRA_AC.

2

(3)  CDR 3609-2013_00_00_TRA_AC

3

(4)  CDR_2233-2012_00_00_TRA_RES (ziņotājs: Marek Wozniak (PL/PPE)).

4

Marek Wozniak

PPE

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/15

---

Reģionu komitejas atzinums “Rūpniecības politikas dokumentu kopums”

(2015/C 019/04)

| Ziņotājs | Marku Markkula kgs (FI/PPE), Espo pilsētas domes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti | Komisijas paziņojums “Eiropas rūpniecības atdzimšana”,
  COM(2014) 14 final, un
  Komisijas paziņojums “Redzējums par rūpniecības ražojumu iekšējo tirgu”,
  COM(2014) 25 final |

Ziņotājs

Marku Markkula kgs (FI/PPE), Espo pilsētas domes loceklis

Atsauces dokumenti

Komisijas paziņojums “Eiropas rūpniecības atdzimšana”,

COM(2014) 14 final, un

Komisijas paziņojums “Redzējums par rūpniecības ražojumu iekšējo tirgu”,

COM(2014) 25 final

I.   RK SVARĪGĀKĀS ATZIŅAS, KAS GŪTAS, UZRAUGOT STRATĒĢIJAS “EIROPA 2020” ĪSTENOŠANU

| 1. | Kopš 2010. gada Reģionu komiteja rūpniecības politikai ir pievērsusies galvenokārt saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” attiecīgajām pamatiniciatīvām, ko tā ir novērtējusi vairākās aptaujās un konferencēs (1). Šis darbs noslēdzās ar stratēģijas “Eiropa 2020” visaptverošu vispārēju novērtējumu, ar ko RK iepazīstināja 2014. gada 7. martā Atēnu deklarācijā (2) par izaugsmi un jaunu darbvietu radīšanu pilsētu un reģionu skatījumā, un deklarācijai pievienoja ziņojumu par stratēģijas novērtējumu termiņa vidū (3). Īsumā, RK rosina:






  a. | ieviest stratēģijā “Eiropa 2020” teritoriālo dimensiju un reģionālajā līmenī, izmantojot gan augšupējo, gan lejupējo pieeju, izvirzīt diferencētus mērķus; |
| --- | --- | --- |

1.

Kopš 2010. gada Reģionu komiteja rūpniecības politikai ir pievērsusies galvenokārt saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” attiecīgajām pamatiniciatīvām, ko tā ir novērtējusi vairākās aptaujās un konferencēs (1). Šis darbs noslēdzās ar stratēģijas “Eiropa 2020” visaptverošu vispārēju novērtējumu, ar ko RK iepazīstināja 2014. gada 7. martā Atēnu deklarācijā (2) par izaugsmi un jaunu darbvietu radīšanu pilsētu un reģionu skatījumā, un deklarācijai pievienoja ziņojumu par stratēģijas novērtējumu termiņa vidū (3). Īsumā, RK rosina:

a.

ieviest stratēģijā “Eiropa 2020” teritoriālo dimensiju un reģionālajā līmenī, izmantojot gan augšupējo, gan lejupējo pieeju, izvirzīt diferencētus mērķus;

| b. | stratēģijas “Eiropa 2020” veidošanā un īstenošanā balstīties uz daudzlīmeņu pārvaldības pieeju; |
| --- | --- |

b.

stratēģijas “Eiropa 2020” veidošanā un īstenošanā balstīties uz daudzlīmeņu pārvaldības pieeju;

| c. | atbilstoši finansēt ilgtermiņa ieguldījumus, kas vajadzīgi, lai atbalstītu izaugsmi un nodarbinātību. |
| --- | --- |

c.

atbilstoši finansēt ilgtermiņa ieguldījumus, kas vajadzīgi, lai atbalstītu izaugsmi un nodarbinātību.

REĢIONU KOMITEJA

| 2. | norāda: ciešāk iesaistot pilsētas politikas veidošanas visos posmos, ES varēs labāk pārvaldīt pārmaiņas, ar ko iedzīvotāji saskaras visā Eiropā. Šajā procesā jāizmanto daudzlīmeņu pārvaldības pieeja, kas nozīmē, ka visi pārvaldes un pārvaldības līmeņi sadarbojas gan savstarpēji (vertikālā sadarbība), gan attiecīgajā līmenī arī ar ieinteresētajām personām (horizontālā sadarbība); |
| --- | --- |

2.

norāda: ciešāk iesaistot pilsētas politikas veidošanas visos posmos, ES varēs labāk pārvaldīt pārmaiņas, ar ko iedzīvotāji saskaras visā Eiropā. Šajā procesā jāizmanto daudzlīmeņu pārvaldības pieeja, kas nozīmē, ka visi pārvaldes un pārvaldības līmeņi sadarbojas gan savstarpēji (vertikālā sadarbība), gan attiecīgajā līmenī arī ar ieinteresētajām personām (horizontālā sadarbība);

| 3. | ierosina, ka Komisijai būtu jāvelta vairāk pūļu tādās jomās kā reģionu un vietēja līmeņa attīstības salīdzinoša novērtēšana, pieredzes apmaiņa un savstarpēja mācīšanās, jo tām visām ir būtiska ietekme uz rūpniecības jaunrades spēju uzlabošanu, kam ir liela nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā. Komiteja ierosina uzņemties koordinatora lomu un nodrošināt partneriem platformu risinājumu meklēšanai – vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvā veiktspēja šajās jomās ir jāuzlabo. |
| --- | --- |

3.

ierosina, ka Komisijai būtu jāvelta vairāk pūļu tādās jomās kā reģionu un vietēja līmeņa attīstības salīdzinoša novērtēšana, pieredzes apmaiņa un savstarpēja mācīšanās, jo tām visām ir būtiska ietekme uz rūpniecības jaunrades spēju uzlabošanu, kam ir liela nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā. Komiteja ierosina uzņemties koordinatora lomu un nodrošināt partneriem platformu risinājumu meklēšanai – vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvā veiktspēja šajās jomās ir jāuzlabo.

Papildu analīze par rūpniecības politikas dokumenta kopuma teritoriālo dimensiju

| 4. | RK analizēja rūpniecības politikas dokumenta kopuma teritoriālo dimensiju un ir apzinājusi vietējās un reģionālās pašvaldības interesējošos galvenos jautājumus un vajadzības, kas saistītas ar rūpniecības politikas īstenošanu: 1) vietējo un reģionālo teritoriju loma globālajā vērtību radīšanas ķēdē; 2) krīzes nevienādā un pastāvīgā ietekme uz teritoriālo, ekonomisko un sociālo kohēziju; 3) daudzlīmeņu pārvaldība un politikas koordinācija; 4) iestāžu veiktspēja un rūpniecības politikas stratēģiskā pārvaldība; 5) spēja veicināt uzņēmējdarbības iespēju atklāšanu un regulēt tirgu godīgi un efektīvi; |
| --- | --- |

4.

RK analizēja rūpniecības politikas dokumenta kopuma teritoriālo dimensiju un ir apzinājusi vietējās un reģionālās pašvaldības interesējošos galvenos jautājumus un vajadzības, kas saistītas ar rūpniecības politikas īstenošanu: 1) vietējo un reģionālo teritoriju loma globālajā vērtību radīšanas ķēdē; 2) krīzes nevienādā un pastāvīgā ietekme uz teritoriālo, ekonomisko un sociālo kohēziju; 3) daudzlīmeņu pārvaldība un politikas koordinācija; 4) iestāžu veiktspēja un rūpniecības politikas stratēģiskā pārvaldība; 5) spēja veicināt uzņēmējdarbības iespēju atklāšanu un regulēt tirgu godīgi un efektīvi;

| 5. | atzīmē, ka analizējot tika novērtēta arī šo problēmu un vajadzību saikne ar rūpniecības politikai veltītajiem paziņojumiem, kā arī veikta dažu labas prakses piemēru salīdzinoša novērtēšana. Secinājumos iekļauti priekšlikumi par to, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāatbalsta un jāveicina rūpniecība; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka analizējot tika novērtēta arī šo problēmu un vajadzību saikne ar rūpniecības politikai veltītajiem paziņojumiem, kā arī veikta dažu labas prakses piemēru salīdzinoša novērtēšana. Secinājumos iekļauti priekšlikumi par to, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāatbalsta un jāveicina rūpniecība;

| 6. | balstoties uz šo analīzi, RK iesaka vietējām un reģionālajām pašvaldībām savās pētniecības un inovācijas stratēģijās, kuru pamatā ir pārdomāta specializācija (RIS3), īpašu uzmanību veltīt šādiem aspektiem (daudzos gadījumos to īstenošanai būs vajadzīgi Komisijas noteikti pasākumi):






  a. | vajadzību analīzes veikšanai, pamatojoties uz stāvokli un iespējām vietējā līmenī; |
| --- | --- | --- |

6.

balstoties uz šo analīzi, RK iesaka vietējām un reģionālajām pašvaldībām savās pētniecības un inovācijas stratēģijās, kuru pamatā ir pārdomāta specializācija (RIS3), īpašu uzmanību veltīt šādiem aspektiem (daudzos gadījumos to īstenošanai būs vajadzīgi Komisijas noteikti pasākumi):

a.

vajadzību analīzes veikšanai, pamatojoties uz stāvokli un iespējām vietējā līmenī;

| b. | strukturālo pārmaiņu prioritāšu, kas atbilst konkrētajiem apstākļiem, apzināšanai; |
| --- | --- |

b.

strukturālo pārmaiņu prioritāšu, kas atbilst konkrētajiem apstākļiem, apzināšanai;

| c. | stratēģijas salīdzinošai izvērtēšanai; |
| --- | --- |

c.

stratēģijas salīdzinošai izvērtēšanai;

| d. | vietējo un reģionālo stratēģiju integrācijai valsts sistēmā; |
| --- | --- |

d.

vietējo un reģionālo stratēģiju integrācijai valsts sistēmā;

| e. | iestāžu un pārvaldības spēju uzlabošanas veicināšanai; |
| --- | --- |

e.

iestāžu un pārvaldības spēju uzlabošanas veicināšanai;

| f. | labas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas ieviešanai, lai rezultātus un ietekmes mērķus atbalstītu ar elastīgām administratīvām vadlīnijām un revīzijas praksi; |
| --- | --- |

f.

labas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas ieviešanai, lai rezultātus un ietekmes mērķus atbalstītu ar elastīgām administratīvām vadlīnijām un revīzijas praksi;

| g. | centieniem veicināt tirgus noteikumu ievērošanu un augšupējās pieejas izmantošanu politikas izstrādē; |
| --- | --- |

g.

centieniem veicināt tirgus noteikumu ievērošanu un augšupējās pieejas izmantošanu politikas izstrādē;

| h. | svarīgu pamattehnoloģiju integrācijas un izstrādes iespēju apzināšanai un veicināšanai. |
| --- | --- |

h.

svarīgu pamattehnoloģiju integrācijas un izstrādes iespēju apzināšanai un veicināšanai.

| i. | darbvietu radīšanas spējai un vietējās zinātības mobilizēšanai procesos, jo īpaši ražošanā un pakalpojumu sniegšanā. |
| --- | --- |

i.

darbvietu radīšanas spējai un vietējās zinātības mobilizēšanai procesos, jo īpaši ražošanā un pakalpojumu sniegšanā.

II.   PAMATIETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 7. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka stingrs rūpnieciskais pamats ir ļoti svarīgs faktors, kas ietekmē Eiropas konkurētspēju un stabilu izaugsmi. Uzsverot, ka rūpniecība ir daudz plašāka nekā tradicionālās ražošanas sektors, par ko parasti domā, kad runā par rūpniecību, un uzsverot, ka rūpnieciskajiem procesiem un ekosistēmām ir milzīga ietekme uz visu sabiedrību, RK rosina nekavējoties īstenot šajā atzinumā ierosinātos pasākumus; |
| --- | --- |

7.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka stingrs rūpnieciskais pamats ir ļoti svarīgs faktors, kas ietekmē Eiropas konkurētspēju un stabilu izaugsmi. Uzsverot, ka rūpniecība ir daudz plašāka nekā tradicionālās ražošanas sektors, par ko parasti domā, kad runā par rūpniecību, un uzsverot, ka rūpnieciskajiem procesiem un ekosistēmām ir milzīga ietekme uz visu sabiedrību, RK rosina nekavējoties īstenot šajā atzinumā ierosinātos pasākumus;

| 8. | uzsver, ka Eiropas konkurētspējas priekšrocības globālajā ekonomikā galvenokārt izriet no tās ilgtspējīgajiem produktiem un pakalpojumiem, kas sniedz augstu pievienoto vērtību, un ka ekonomikas krīzes laikā samazinātie ieguldījumi inovācijā, kura ir būtisks rūpniecības atjaunošanas aspekts, rada nopietnu draudu Eiropas nākotnei; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka Eiropas konkurētspējas priekšrocības globālajā ekonomikā galvenokārt izriet no tās ilgtspējīgajiem produktiem un pakalpojumiem, kas sniedz augstu pievienoto vērtību, un ka ekonomikas krīzes laikā samazinātie ieguldījumi inovācijā, kura ir būtisks rūpniecības atjaunošanas aspekts, rada nopietnu draudu Eiropas nākotnei;

| 9. | uzsver: Eiropai jāapzinās, ka tai jācenšas kļūt par pasaules līderi stratēģiskos sektoros, kuros darbvietas ir augstvērtīgas. Tādēļ pastāvošo uzņēmumu darbība ir jāstimulē, ieguldot līdzekļus jaunās tehnoloģijās, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi, atvieglojot piekļuvi tirgiem un finansējumam un nodrošinot, ka darba ņēmējiem ir vajadzīgās industriālās prasmes; |
| --- | --- |

9.

uzsver: Eiropai jāapzinās, ka tai jācenšas kļūt par pasaules līderi stratēģiskos sektoros, kuros darbvietas ir augstvērtīgas. Tādēļ pastāvošo uzņēmumu darbība ir jāstimulē, ieguldot līdzekļus jaunās tehnoloģijās, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi, atvieglojot piekļuvi tirgiem un finansējumam un nodrošinot, ka darba ņēmējiem ir vajadzīgās industriālās prasmes;

| 10. | uzsver, ka ES vēsturē ilgākā krīze ir spilgti parādījusi, cik nozīmīga ir spēcīga, konkurētspējīga un ilgtspējīga rūpniecība kā iedzīvotāju labklājības stūrakmens. Rūpniecība veido vairāk nekā 80 % no Eiropas eksporta apjoma un 80 % no pētniecības un inovācijas privātajā sektorā. Privātajā sektorā gandrīz katra ceturtā darbvieta ir rūpniecībā, un bieži tur nepieciešams augsts profesionālo prasmju līmenis. Katra ražošanā izveidotā jaunā darbvieta rada 0,5–2 darbvietas citās nozarēs; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ES vēsturē ilgākā krīze ir spilgti parādījusi, cik nozīmīga ir spēcīga, konkurētspējīga un ilgtspējīga rūpniecība kā iedzīvotāju labklājības stūrakmens. Rūpniecība veido vairāk nekā 80 % no Eiropas eksporta apjoma un 80 % no pētniecības un inovācijas privātajā sektorā. Privātajā sektorā gandrīz katra ceturtā darbvieta ir rūpniecībā, un bieži tur nepieciešams augsts profesionālo prasmju līmenis. Katra ražošanā izveidotā jaunā darbvieta rada 0,5–2 darbvietas citās nozarēs;

| 11. | uzsver, ka līdzās pasākumiem, ko veic sabiedrība, katra rūpnieciskā uzņēmuma spēja reaģēt un veikt pasākumus ir būtiski svarīga, lai ļautu nozarei – kā reālās ekonomikas un labklājības mugurkaulam – attīstīties konkurētspējīgā veidā; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka līdzās pasākumiem, ko veic sabiedrība, katra rūpnieciskā uzņēmuma spēja reaģēt un veikt pasākumus ir būtiski svarīga, lai ļautu nozarei – kā reālās ekonomikas un labklājības mugurkaulam – attīstīties konkurētspējīgā veidā;

| 12. | vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir nodrošināt, ka visā Eiropā vietējam līmenim piemīt prasme pārvaldīt notiekošās pārmaiņas. Rūpnieciskās un arī politiskās prasmes mūsdienās ir plašāks jēdziens, kurā vairāk nekā jebkad lielāka nozīme ir uzņēmējdarbības procesu izpratnei, zināšanu un tehnoloģiju pārvaldībai un cilvēku savstarpējās saskarsmes spējām. Rūpnieciskā darbība ir viens no posmiem vērtību ķēdēs un sadarbības tīklos, kuri kļūst arvien plašāki un arvien sarežģītāki un kuros lieli koncerni un MVU no dažādām nozarēm un valstīm veido savstarpējas saiknes. Lielu rūpniecības uzņēmumu un MVU politika efektīvi jāsaista ar konkrētu rūpniecības politiku valstīs un reģionos, kuros šie uzņēmumi atrodas; |
| --- | --- |

12.

vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir nodrošināt, ka visā Eiropā vietējam līmenim piemīt prasme pārvaldīt notiekošās pārmaiņas. Rūpnieciskās un arī politiskās prasmes mūsdienās ir plašāks jēdziens, kurā vairāk nekā jebkad lielāka nozīme ir uzņēmējdarbības procesu izpratnei, zināšanu un tehnoloģiju pārvaldībai un cilvēku savstarpējās saskarsmes spējām. Rūpnieciskā darbība ir viens no posmiem vērtību ķēdēs un sadarbības tīklos, kuri kļūst arvien plašāki un arvien sarežģītāki un kuros lieli koncerni un MVU no dažādām nozarēm un valstīm veido savstarpējas saiknes. Lielu rūpniecības uzņēmumu un MVU politika efektīvi jāsaista ar konkrētu rūpniecības politiku valstīs un reģionos, kuros šie uzņēmumi atrodas;

| 13. | norāda, ka tradicionālā ražojumu ķēdes koncepcija ar stingri noteiktiem posmiem un ražošanas faktoriem sāk zaudēt nozīmi, jo faktiski ir vērojama pasaules mērogā saistītu ekosistēmu mijiedarbība. Tehnoloģijām ir būtiska loma, jo tās sekmē jaunu, ilgtspējīgu pieeju izmantošanu; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka tradicionālā ražojumu ķēdes koncepcija ar stingri noteiktiem posmiem un ražošanas faktoriem sāk zaudēt nozīmi, jo faktiski ir vērojama pasaules mērogā saistītu ekosistēmu mijiedarbība. Tehnoloģijām ir būtiska loma, jo tās sekmē jaunu, ilgtspējīgu pieeju izmantošanu;

| 14. | uzsver, ka svarīgas ir investīcijas ES tradicionālo rūpniecības nozaru modernizācijā, īpaši to nozaru, kuru konkurētspēju galvenokārt ietekmēja darba spēka izmaksas un kurās ir uzkrātas būtiskas prasmes, ko būtu iespējams pārvērst kapitālā; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka svarīgas ir investīcijas ES tradicionālo rūpniecības nozaru modernizācijā, īpaši to nozaru, kuru konkurētspēju galvenokārt ietekmēja darba spēka izmaksas un kurās ir uzkrātas būtiskas prasmes, ko būtu iespējams pārvērst kapitālā;

| 15. | norāda uz jaunākajām rūpniecības attīstības tendencēm, kad rūpniecības ražojumi un pakalpojumi viens otru papildina. Pakalpojumi veido aptuveni 40 % no Eiropas ražojumu eksporta pievienotās vērtības. Apmēram trešdaļa no šī eksporta radītajām darbvietām ir uzņēmumos, kas eksportētājiem piegādā preces vai papildpakalpojumus. Tādi pakalpojumi kā apkope un apmācība ir ļoti svarīgi faktori sarežģītu rūpnieciski ražotu preču nodrošināšanā. Ražošanā arvien svarīgāki kļūst ekspertu pakalpojumi, piemēram, finansēšanas, komunikācijas, apdrošināšanas un uz zināšanām balstīti uzņēmējdarbības pakalpojumi (KIBS). Tas ir viens no iemesliem, ar ko skaidrojams aizvien lielākais pakalpojumu īpatsvars tautsaimniecības radītajā kopproduktā; |
| --- | --- |

15.

norāda uz jaunākajām rūpniecības attīstības tendencēm, kad rūpniecības ražojumi un pakalpojumi viens otru papildina. Pakalpojumi veido aptuveni 40 % no Eiropas ražojumu eksporta pievienotās vērtības. Apmēram trešdaļa no šī eksporta radītajām darbvietām ir uzņēmumos, kas eksportētājiem piegādā preces vai papildpakalpojumus. Tādi pakalpojumi kā apkope un apmācība ir ļoti svarīgi faktori sarežģītu rūpnieciski ražotu preču nodrošināšanā. Ražošanā arvien svarīgāki kļūst ekspertu pakalpojumi, piemēram, finansēšanas, komunikācijas, apdrošināšanas un uz zināšanām balstīti uzņēmējdarbības pakalpojumi (KIBS). Tas ir viens no iemesliem, ar ko skaidrojams aizvien lielākais pakalpojumu īpatsvars tautsaimniecības radītajā kopproduktā;

| 16. | vēlas norādīt uz sekām, kādas ir paradigmas maiņai informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Mūsdienās automobiļos, sadzīves elektroniskajās iekārtās, rūpnieciskajā ražošanā un veselības aprūpes jomā mobilie tīkli ir biežāk sastopami nekā cilvēku ikdienā. Modernā mašīnbūves uzņēmumā datoru un tīklā savienotu iekārtu bieži vien ir desmit reizes vairāk nekā uzņēmumā, kura darbinieki strādā birojos. Darbojoties tīklā, zināšanas ir jāpārvalda efektīvi: jāizstrādā sistēmām vajadzīgās informācijas programmas un jānodrošina atvērta inovācija un sadarbība, no kurām labumu gūst visi iesaistītie. Steidzami jāizstrādā informācijas programmas pilsētplānošanai reģionos un procesu pārvaldībai vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

16.

vēlas norādīt uz sekām, kādas ir paradigmas maiņai informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Mūsdienās automobiļos, sadzīves elektroniskajās iekārtās, rūpnieciskajā ražošanā un veselības aprūpes jomā mobilie tīkli ir biežāk sastopami nekā cilvēku ikdienā. Modernā mašīnbūves uzņēmumā datoru un tīklā savienotu iekārtu bieži vien ir desmit reizes vairāk nekā uzņēmumā, kura darbinieki strādā birojos. Darbojoties tīklā, zināšanas ir jāpārvalda efektīvi: jāizstrādā sistēmām vajadzīgās informācijas programmas un jānodrošina atvērta inovācija un sadarbība, no kurām labumu gūst visi iesaistītie. Steidzami jāizstrādā informācijas programmas pilsētplānošanai reģionos un procesu pārvaldībai vietējā un reģionālajā līmenī;

| 17. | mudina ES rūpniecības politikā piemērot ar uzņēmumu sociālo atbildību saistītus jēdzienus, tādējādi veidojot pamatu produktīvākai, ilgtspējīgākai un iekļaujošākai ekonomikai. |
| --- | --- |

17.

mudina ES rūpniecības politikā piemērot ar uzņēmumu sociālo atbildību saistītus jēdzienus, tādējādi veidojot pamatu produktīvākai, ilgtspējīgākai un iekļaujošākai ekonomikai.

Komisijas paziņojuma un Eiropadomes 2014. gada marta lēmuma galvenās prioritātes

REĢIONU KOMITEJA

| 18. | piekrīt Komisijai, kas aicina dalībvalstis pievērsties jautājumam par rūpniecības atveseļošanu un meklēt risinājumus, lai vienlaikus nostiprinātu Eiropas konkurētspēju un nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību; uzskata, ka Eiropas Komisijai savukārt ir padziļināti jāizskata visas Līguma par Eiropas Savienības darbību 173. pantā definētās rūpniecības politikas iespējas, bet īpaši jāizmanto iespēja “nākt klajā ar dažādiem lietišķiem ierosinājumiem, lai veicinātu šādu koordināciju (koordināciju starp dalībvalstīm rūpniecības politikas jomā), jo īpaši iniciatīvām, kuru mērķis ir pamatnostādņu un rādītāju noteikšana, paraugprakses apmaiņas organizēšana un nepieciešamo faktoru sagatavošana periodiskai apsekošanai un izvērtēšanai”; |
| --- | --- |

18.

piekrīt Komisijai, kas aicina dalībvalstis pievērsties jautājumam par rūpniecības atveseļošanu un meklēt risinājumus, lai vienlaikus nostiprinātu Eiropas konkurētspēju un nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību; uzskata, ka Eiropas Komisijai savukārt ir padziļināti jāizskata visas Līguma par Eiropas Savienības darbību 173. pantā definētās rūpniecības politikas iespējas, bet īpaši jāizmanto iespēja “nākt klajā ar dažādiem lietišķiem ierosinājumiem, lai veicinātu šādu koordināciju (koordināciju starp dalībvalstīm rūpniecības politikas jomā), jo īpaši iniciatīvām, kuru mērķis ir pamatnostādņu un rādītāju noteikšana, paraugprakses apmaiņas organizēšana un nepieciešamo faktoru sagatavošana periodiskai apsekošanai un izvērtēšanai”;

| 19. | uzsver, ka rūpniecības stratēģiju nav iespējams īstenot atrauti no pārējām jomām, jo tā daudzējādi mijiedarbojas ar daudzām citām politikas jomām. Rūpniecības stratēģija cieši jāsaista ar politiku tādās jomās kā enerģētika, apmācība, pētniecība, izstrāde un inovācija, tirdzniecība, infrastruktūra, sociālā atbildība, veselības aprūpe un drošība; tādēļ Komiteja uzskata, ka rūpniecības politikai vajadzīga integrētāka un starpdisciplināra pieeja; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka rūpniecības stratēģiju nav iespējams īstenot atrauti no pārējām jomām, jo tā daudzējādi mijiedarbojas ar daudzām citām politikas jomām. Rūpniecības stratēģija cieši jāsaista ar politiku tādās jomās kā enerģētika, apmācība, pētniecība, izstrāde un inovācija, tirdzniecība, infrastruktūra, sociālā atbildība, veselības aprūpe un drošība; tādēļ Komiteja uzskata, ka rūpniecības politikai vajadzīga integrētāka un starpdisciplināra pieeja;

| 20. | norāda, ka MVU ir jāatzīst par stratēģisku elementu Eiropas rūpniecības politikā un jānodrošina “Mazās uzņēmējdarbības akta” efektīva īstenošana; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka MVU ir jāatzīst par stratēģisku elementu Eiropas rūpniecības politikā un jānodrošina “Mazās uzņēmējdarbības akta” efektīva īstenošana;

| 21. | vērš uzmanību uz to, cik liela nozīme bioloģiskās rūpniecības attīstībā Eiropā ir smagajai rūpniecībai, un iesaka ES ieviest jaunus sadarbības un finansēšanas mehānismus, lai Eiropas jaunākos tehnoloģiskos sasniegumus un cita veida zinātību izmantotu sarežģītos, lielos primārās rūpniecības projektos, jo īpaši vietās, kurās ir ļoti lielas bezdarba problēmas; |
| --- | --- |

21.

vērš uzmanību uz to, cik liela nozīme bioloģiskās rūpniecības attīstībā Eiropā ir smagajai rūpniecībai, un iesaka ES ieviest jaunus sadarbības un finansēšanas mehānismus, lai Eiropas jaunākos tehnoloģiskos sasniegumus un cita veida zinātību izmantotu sarežģītos, lielos primārās rūpniecības projektos, jo īpaši vietās, kurās ir ļoti lielas bezdarba problēmas;

| 22. | vēlas norādīt uz Komisijas ierosinātajām prioritātēm, kas jāīsteno, lai atbalstītu Eiropas rūpniecības konkurētspējas uzlabošanu. Taču RK uzsver, ka tās ir pamatnorādes, kas ir jāizvērš un konkrēti jāīsteno; |
| --- | --- |

22.

vēlas norādīt uz Komisijas ierosinātajām prioritātēm, kas jāīsteno, lai atbalstītu Eiropas rūpniecības konkurētspējas uzlabošanu. Taču RK uzsver, ka tās ir pamatnorādes, kas ir jāizvērš un konkrēti jāīsteno;

| 23. | atzinīgi vērtē Eiropadomes 2014. gada 20.–21. martā pieņemtos svarīgos lēmumus par rūpniecības konkurētspējas uzlabošanu. Padome norādīja, ka svarīgās pamattehnoloģijas būtu jāstiprina, pēc iespējas ātrāk sagatavojot Eiropas interesēm atbilstošus projektus, un īpašu uzmanību veltīja tīru tehnoloģiju nozīmei, jo tās ir visaptverošs elements centienos uzlabot rūpniecības konkurētspēju; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Eiropadomes 2014. gada 20.–21. martā pieņemtos svarīgos lēmumus par rūpniecības konkurētspējas uzlabošanu. Padome norādīja, ka svarīgās pamattehnoloģijas būtu jāstiprina, pēc iespējas ātrāk sagatavojot Eiropas interesēm atbilstošus projektus, un īpašu uzmanību veltīja tīru tehnoloģiju nozīmei, jo tās ir visaptverošs elements centienos uzlabot rūpniecības konkurētspēju;

| 24. | uzskata, ka saistībā ar Regulu 1260/2012, ar ko īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi, jātiecas stimulēt inovāciju un nodrošināt zināšanu maksimālu apmaiņu, kas varētu kalpot par turpmāka tehnoloģiskā progresa avotu. Eiropas līmenī jānodrošina, lai patenti netiku lietoti kā stratēģiski ieroči, piemēram, ļaunprātīga tā saucamo “patentu biezokņu” (“patent thickets”) izmantošana vai pārmērīgi sīki patenti, un jāatbalsta stingri patentu izsniegšanas kritēriji, lai izvairītos no monopoltiesību piešķiršanas uz patentiem ar mazu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka saistībā ar Regulu 1260/2012, ar ko īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi, jātiecas stimulēt inovāciju un nodrošināt zināšanu maksimālu apmaiņu, kas varētu kalpot par turpmāka tehnoloģiskā progresa avotu. Eiropas līmenī jānodrošina, lai patenti netiku lietoti kā stratēģiski ieroči, piemēram, ļaunprātīga tā saucamo “patentu biezokņu” (“patent thickets”) izmantošana vai pārmērīgi sīki patenti, un jāatbalsta stingri patentu izsniegšanas kritēriji, lai izvairītos no monopoltiesību piešķiršanas uz patentiem ar mazu pievienoto vērtību;

| 25. | atzīmē, ka Padome arī rosināja Komisiju un dalībvalstis prioritārā kārtā novērst prasmju trūkumu zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas jomā (STEM prasmes), šajā darbā vairāk iesaistot rūpniecību. Lai minēto īstenotu, vajadzīgi steidzami pasākumi, un Komiteja iesaka iekļaut arī pasākumus valodu prasmes uzlabošanai un tādējādi uzlabot iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

25.

atzīmē, ka Padome arī rosināja Komisiju un dalībvalstis prioritārā kārtā novērst prasmju trūkumu zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas jomā (STEM prasmes), šajā darbā vairāk iesaistot rūpniecību. Lai minēto īstenotu, vajadzīgi steidzami pasākumi, un Komiteja iesaka iekļaut arī pasākumus valodu prasmes uzlabošanai un tādējādi uzlabot iekšējā tirgus darbību;

| 26. | aicina Komisiju, balstoties uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, veikt tādus pasākumus rūpniecības atjaunošanai, kas orientēti uz izcilību un izcilības popularizēšanu visos Eiropas rūpniecības rajonos. INTERREG programmas ir visnotaļ nepieciešami instrumenti rūpniecības rajonos izvietoto lietišķo zinātņu augstskolu sadarbības stiprināšanai, tomēr, ņemot vērā aizvien lielāku mijiedarbību starp zinātni un rūpniecību, RK pauž dziļu nožēlu, ka 2020.–2014. gada plānošanas periodā vairs nav iekļauts programmas “Apvārsnis 2020” instruments “Zināšanu reģioni”, kas gandrīz desmit gadu garumā bija apliecinājis savu lietderību pamatprogrammu ietvaros īstenoto pētniecības programmas reģionālo klasteru koordinēšanā; uzsver, ka programmas “Apvārsnis 2020” darbības pirmais gads liecina par to, ka nav izstrādāts pietiekami efektīvs jauns instruments, kas atbilstu šai prasībai. Instruments “Zināšanu reģioni” būtu ātri jāpārstrādā un jāievieš; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju, balstoties uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, veikt tādus pasākumus rūpniecības atjaunošanai, kas orientēti uz izcilību un izcilības popularizēšanu visos Eiropas rūpniecības rajonos. INTERREG programmas ir visnotaļ nepieciešami instrumenti rūpniecības rajonos izvietoto lietišķo zinātņu augstskolu sadarbības stiprināšanai, tomēr, ņemot vērā aizvien lielāku mijiedarbību starp zinātni un rūpniecību, RK pauž dziļu nožēlu, ka 2020.–2014. gada plānošanas periodā vairs nav iekļauts programmas “Apvārsnis 2020” instruments “Zināšanu reģioni”, kas gandrīz desmit gadu garumā bija apliecinājis savu lietderību pamatprogrammu ietvaros īstenoto pētniecības programmas reģionālo klasteru koordinēšanā; uzsver, ka programmas “Apvārsnis 2020” darbības pirmais gads liecina par to, ka nav izstrādāts pietiekami efektīvs jauns instruments, kas atbilstu šai prasībai. Instruments “Zināšanu reģioni” būtu ātri jāpārstrādā un jāievieš;

| 27. | rosina Komisiju uzsvērt saikni starp zinātni, uzņēmējdarbību, sabiedrību, publisko jomu un politikas veidošanu, un atbalsta reģionu svarīgo lomu centienos pulcēt visas iesaistītās ieinteresētās personas, pamatojoties uz “trīskāršās spirāles” un “četrkāršās spirāles” modeļiem; |
| --- | --- |

27.

rosina Komisiju uzsvērt saikni starp zinātni, uzņēmējdarbību, sabiedrību, publisko jomu un politikas veidošanu, un atbalsta reģionu svarīgo lomu centienos pulcēt visas iesaistītās ieinteresētās personas, pamatojoties uz “trīskāršās spirāles” un “četrkāršās spirāles” modeļiem;

| 28. | norāda: Padome arī uzsvēra, ka visi pieejamie instrumenti, tostarp ES strukturālie un investīciju fondi būtu jāizmanto, lai sasniegtu mērķi nodrošināt Eiropas konkurētspēju un ilgtspējīgu izaugsmi; |
| --- | --- |

28.

norāda: Padome arī uzsvēra, ka visi pieejamie instrumenti, tostarp ES strukturālie un investīciju fondi būtu jāizmanto, lai sasniegtu mērķi nodrošināt Eiropas konkurētspēju un ilgtspējīgu izaugsmi;

Ieguldījumu pakete izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai

| 29. | uzsver Eiropas Komisijas, dalībvalstu un vietējo un reģionālo pašvaldību kopīgo atbildību par izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai paredzētās ieguldījumu programmas, kuras budžets būs 300 miljardi euro, izstrādi un īstenošanu, jo tām ir papildu juridiskas un ar budžetu saistītas pilnvaras šajā jomā. Jaunus risinājumus, kuru ietekmei jāizpaužas īstermiņā un ilgtermiņā, var izstrādāt, pamatojoties uz šādiem principiem:






  — | lai panāktu rūpniecības atdzimšanu, jāizstrādā efektīvāki finanšu instrumenti, kas nodrošina labāku publiskā un privātā sektora integrāciju un kas saistīti arī ar riska kapitālu, novatorisku publisko iepirkumu, kā arī aizdevumiem un garantijām, kuri ļauj uzņemties lielāku risku; |
| --- | --- | --- |

29.

uzsver Eiropas Komisijas, dalībvalstu un vietējo un reģionālo pašvaldību kopīgo atbildību par izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai paredzētās ieguldījumu programmas, kuras budžets būs 300 miljardi euro, izstrādi un īstenošanu, jo tām ir papildu juridiskas un ar budžetu saistītas pilnvaras šajā jomā. Jaunus risinājumus, kuru ietekmei jāizpaužas īstermiņā un ilgtermiņā, var izstrādāt, pamatojoties uz šādiem principiem:

—

lai panāktu rūpniecības atdzimšanu, jāizstrādā efektīvāki finanšu instrumenti, kas nodrošina labāku publiskā un privātā sektora integrāciju un kas saistīti arī ar riska kapitālu, novatorisku publisko iepirkumu, kā arī aizdevumiem un garantijām, kuri ļauj uzņemties lielāku risku;

| — | lai varētu veikt rūpniecības izaugsmi un nodarbinātību veicinošus ieguldījumus, vajadzīgas jaunas iekārtām un infrastruktūrai paredzēto ieguldījumu un rūpniecisko procesu atjaunošanas kombinācijas, kā arī jauni universitāšu un uzņēmumu veikto pētījumu un inovācijas jomā notiekošās sadarbības veidi. Šo procesu var paātrināt, likvidējot jomu tradicionālās robežas un mācoties no jaunākajiem pētnieciskajiem un rūpnieciskajiem pielietojumiem dažādos uzņēmējdarbības sektoros; |
| --- | --- |

—

lai varētu veikt rūpniecības izaugsmi un nodarbinātību veicinošus ieguldījumus, vajadzīgas jaunas iekārtām un infrastruktūrai paredzēto ieguldījumu un rūpniecisko procesu atjaunošanas kombinācijas, kā arī jauni universitāšu un uzņēmumu veikto pētījumu un inovācijas jomā notiekošās sadarbības veidi. Šo procesu var paātrināt, likvidējot jomu tradicionālās robežas un mācoties no jaunākajiem pētnieciskajiem un rūpnieciskajiem pielietojumiem dažādos uzņēmējdarbības sektoros;

| — | rūpniecības atdzimšanu var paātrināt, vairāk izmantojot digitālās tehnoloģijas un tiešsaistes pakalpojumus un, jo īpaši, pabeidzot vienotā Eiropas digitālā tirgus izveidi; |
| --- | --- |

—

rūpniecības atdzimšanu var paātrināt, vairāk izmantojot digitālās tehnoloģijas un tiešsaistes pakalpojumus un, jo īpaši, pabeidzot vienotā Eiropas digitālā tirgus izveidi;

| 30. | atbalsta centienus apzināt alternatīvus finansējuma avotus ekosistēmu nostiprināšanai; šādi avoti ietver kolektīvo finansēšanu, riska kapitālu un citus inovatīvus instrumentus, lai atbrīvotos no ierastās atkarības no banku aizdevumiem. |
| --- | --- |

30.

atbalsta centienus apzināt alternatīvus finansējuma avotus ekosistēmu nostiprināšanai; šādi avoti ietver kolektīvo finansēšanu, riska kapitālu un citus inovatīvus instrumentus, lai atbrīvotos no ierastās atkarības no banku aizdevumiem.

III.   VISPĀRĪGI IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ ES POLITIKU

REĢIONU KOMITEJA

| 31. | atzīmē, ka pasaules ekonomikas kontekstā Eiropas konkurētspēja ir balstīta uz šādiem faktoriem: ilgtspējīgas preces un pakalpojumi ar augstu pievienoto vērtību, vērtību ķēžu efektīva pārvaldība un piekļuve tirgiem visā pasaulē; |
| --- | --- |

31.

atzīmē, ka pasaules ekonomikas kontekstā Eiropas konkurētspēja ir balstīta uz šādiem faktoriem: ilgtspējīgas preces un pakalpojumi ar augstu pievienoto vērtību, vērtību ķēžu efektīva pārvaldība un piekļuve tirgiem visā pasaulē;

| 32. | norāda, ka stabila un paredzama normatīvā vide ir priekšnoteikums ieguldījumiem Eiropas Savienības rūpniecībā. Tāda stabilitāte un paredzamība jāpanāk gan vietējā un reģionālajā līmenī, gan arī valstu un ES līmenī; Stabilitāte un paredzamība, kas būtu kā juridiskās noteiktības garantija uzņēmumiem, jāveicina ar ES tiesību aktiem, vēlams, direktīvām; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka stabila un paredzama normatīvā vide ir priekšnoteikums ieguldījumiem Eiropas Savienības rūpniecībā. Tāda stabilitāte un paredzamība jāpanāk gan vietējā un reģionālajā līmenī, gan arī valstu un ES līmenī; Stabilitāte un paredzamība, kas būtu kā juridiskās noteiktības garantija uzņēmumiem, jāveicina ar ES tiesību aktiem, vēlams, direktīvām;

| 33. | atbalsta Komisijas viedokli, ka vienotā tirgus attīstīšana ir konkurētspējīgas un ilgtspējīgas rūpniecības pamatakmens. RK arī norāda, ka iekšējā tirgus noteikumi, kas attiecas uz ražojumiem un pakalpojumiem, ir svarīgs faktors, kas ietekmē ne tikai Eiropas rūpniecības konkurētspēju, bet arī patērētāju un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

33.

atbalsta Komisijas viedokli, ka vienotā tirgus attīstīšana ir konkurētspējīgas un ilgtspējīgas rūpniecības pamatakmens. RK arī norāda, ka iekšējā tirgus noteikumi, kas attiecas uz ražojumiem un pakalpojumiem, ir svarīgs faktors, kas ietekmē ne tikai Eiropas rūpniecības konkurētspēju, bet arī patērētāju un vides aizsardzību;

| 34. | piekrīt Komisijai, kas norādījusi: lai saglabātu konkurētspēju, Eiropas rūpniecības ražojumu un pakalpojumu tirgum ir vajadzīgs tāds tiesiskais regulējums, kas sekmē inovāciju un nerada nevajadzīgus šķēršļus, kuri neļauj laikus ieviest jaunās tehnoloģijas un tirgū izplatīt jauninājumus. ES tiesību aktiem un standartiem jābūt tādiem, lai varētu ātri nodrošināt jauno ražojumu, pakalpojumu un tehnoloģiju pieejamību tirgū un lai tādā veidā Eiropa pati varētu izmantot pirmatklājēja priekšrocības pasaules tirgū; |
| --- | --- |

34.

piekrīt Komisijai, kas norādījusi: lai saglabātu konkurētspēju, Eiropas rūpniecības ražojumu un pakalpojumu tirgum ir vajadzīgs tāds tiesiskais regulējums, kas sekmē inovāciju un nerada nevajadzīgus šķēršļus, kuri neļauj laikus ieviest jaunās tehnoloģijas un tirgū izplatīt jauninājumus. ES tiesību aktiem un standartiem jābūt tādiem, lai varētu ātri nodrošināt jauno ražojumu, pakalpojumu un tehnoloģiju pieejamību tirgū un lai tādā veidā Eiropa pati varētu izmantot pirmatklājēja priekšrocības pasaules tirgū;

| 35. | uzsver, ka reģioniem jāspēj pašiem noteikt savu izaugsmes potenciālu un rosināt inovāciju, šajā procesā iesaistot vietējās un reģionālās pārvaldes struktūras un kombinējot lejupēju un augšupēju pieeju; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka reģioniem jāspēj pašiem noteikt savu izaugsmes potenciālu un rosināt inovāciju, šajā procesā iesaistot vietējās un reģionālās pārvaldes struktūras un kombinējot lejupēju un augšupēju pieeju;

| 36. | atkārtoti pauž savu ierosinājumu par teritoriālajiem līgumiem, kas dod iespēju organizēt dažādus ar reģionālās attīstības projektiem saistītus sadarbības līmeņus un veicināt reģionu sadarbību; ierosina šo pieeju noteikt vienotā programmdokumentā, lai reģionu līmenī saskaņotu valsts un vietējo politiku ar ES nozaru politiku un kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

36.

atkārtoti pauž savu ierosinājumu par teritoriālajiem līgumiem, kas dod iespēju organizēt dažādus ar reģionālās attīstības projektiem saistītus sadarbības līmeņus un veicināt reģionu sadarbību; ierosina šo pieeju noteikt vienotā programmdokumentā, lai reģionu līmenī saskaņotu valsts un vietējo politiku ar ES nozaru politiku un kohēzijas politiku;

| 37. | aicina nodrošināt, lai ar šiem vienotajiem programmdokumentiem saistītajām investīcijām tiktu paredzēts finansējums aizdevuma formā, ko piešķirtu Eiropas Investīciju banka, kas par savu uzdevumu izvirzītu jaunu teritoriālo ekosistēmu veidošanu ekonomiskajai un sociālajai inovācijai. Tas varētu būt efektīvs līdzeklis, kā atbalstīt inovatīvus risinājumus, nodrošināt uzņēmumiem paraugu, veicināt konsorciju veidošanu saistībā ar jautājumiem, kuru risināšanai nepieciešama jaunu partnerību veidošana. Šīs ekosistēmas būtu balstītas uz publiskā un privātā sektora partnerību, un tām vajadzētu izvirzīt divkāršu mērķi – uzlabot uzņēmumu konkurētspēju un publiskā sektora efektivitāti (tādējādi racionalizējot publiskos izdevumus); |
| --- | --- |

37.

aicina nodrošināt, lai ar šiem vienotajiem programmdokumentiem saistītajām investīcijām tiktu paredzēts finansējums aizdevuma formā, ko piešķirtu Eiropas Investīciju banka, kas par savu uzdevumu izvirzītu jaunu teritoriālo ekosistēmu veidošanu ekonomiskajai un sociālajai inovācijai. Tas varētu būt efektīvs līdzeklis, kā atbalstīt inovatīvus risinājumus, nodrošināt uzņēmumiem paraugu, veicināt konsorciju veidošanu saistībā ar jautājumiem, kuru risināšanai nepieciešama jaunu partnerību veidošana. Šīs ekosistēmas būtu balstītas uz publiskā un privātā sektora partnerību, un tām vajadzētu izvirzīt divkāršu mērķi – uzlabot uzņēmumu konkurētspēju un publiskā sektora efektivitāti (tādējādi racionalizējot publiskos izdevumus);

| 38. | ir pārliecināta, ka nozīmīgs stūrakmens, kas sekmē rūpniecības jomā izvirzīto ES mērķu sasniegšanu, ir reģionu pārdomātas specializācijas politika (RIS3), kuras pamatā ir sistemātiska reģioniem raksturīgo īpatnību un inovācijas un izaugsmes potenciāla analīze; |
| --- | --- |

38.

ir pārliecināta, ka nozīmīgs stūrakmens, kas sekmē rūpniecības jomā izvirzīto ES mērķu sasniegšanu, ir reģionu pārdomātas specializācijas politika (RIS3), kuras pamatā ir sistemātiska reģioniem raksturīgo īpatnību un inovācijas un izaugsmes potenciāla analīze;

| 39. | iesaka dalībvalstīm pieņemt tādu telpiskās plānošanas politiku, kas dod iespēju ātri reaģēt un piešķirt teritorijas saimnieciskajai darbībai un kas nerada liekus šķēršļus uzņēmumu izveidei; |
| --- | --- |

39.

iesaka dalībvalstīm pieņemt tādu telpiskās plānošanas politiku, kas dod iespēju ātri reaģēt un piešķirt teritorijas saimnieciskajai darbībai un kas nerada liekus šķēršļus uzņēmumu izveidei;

| 40. | rosina reģionus izvērtēt nepieciešamību ieviest tehnoloģijas, kas atbalstītu reģionu pārdomātas specializācijas stratēģijās (RIS3) plānoto attīstību, un veikt gan vajadzīgos pasākumus, lai atbalstītu rūpniecības politikas izvirzīšanu par svarīgu finansēšanas prioritāti, gan pasākumus aktīvākai partnerībai visā Eiropas Savienībā, lai sasniegtu savus mērķus; |
| --- | --- |

40.

rosina reģionus izvērtēt nepieciešamību ieviest tehnoloģijas, kas atbalstītu reģionu pārdomātas specializācijas stratēģijās (RIS3) plānoto attīstību, un veikt gan vajadzīgos pasākumus, lai atbalstītu rūpniecības politikas izvirzīšanu par svarīgu finansēšanas prioritāti, gan pasākumus aktīvākai partnerībai visā Eiropas Savienībā, lai sasniegtu savus mērķus;

| 41. | aicina Komisiju atbalstīt starpreģionālos tīklus, jo īpaši to sadarbību un mācīšanos vienam no otra. Viens no piemēriem ir iniciatīva “Vanguard”, kuras S3 darbības vērstas uz rūpniecības atdzimšanu un kuras mērķis ir veicināt pieredzes apmaiņu, izcilības veidošanu un projektu pieteikumu kopīgu izskatīšanu; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju atbalstīt starpreģionālos tīklus, jo īpaši to sadarbību un mācīšanos vienam no otra. Viens no piemēriem ir iniciatīva “Vanguard”, kuras S3 darbības vērstas uz rūpniecības atdzimšanu un kuras mērķis ir veicināt pieredzes apmaiņu, izcilības veidošanu un projektu pieteikumu kopīgu izskatīšanu;

| 42. | aicina Eiropas Savienību piešķirt finansējumu reģioniem, lai palīdzētu tiem radīt efektīvas inovācijas ekosistēmas un tie varētu iesaistīties kopīgās Eiropas iniciatīvās. RK uzsver, ka decentralizēta un ES atbalstīta inovācija ir vienīgais līdzeklis, kā Eiropā sasniegt pārdomātas specializācijas mērķus; |
| --- | --- |

42.

aicina Eiropas Savienību piešķirt finansējumu reģioniem, lai palīdzētu tiem radīt efektīvas inovācijas ekosistēmas un tie varētu iesaistīties kopīgās Eiropas iniciatīvās. RK uzsver, ka decentralizēta un ES atbalstīta inovācija ir vienīgais līdzeklis, kā Eiropā sasniegt pārdomātas specializācijas mērķus;

| 43. | uzsver, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo plānošanas periodu no 2007. līdz 2013. gadam dalībvalstu un reģionālo pašvaldību pieņemtie noteikumi un noteiktās procedūras būtu jāatjaunina, lai uzsvērtu un varētu novērtēt rezultātus un ietekmi. Tādēļ ļoti būtiska ir gan visu svarīgāko reģionos notiekošajā pētniecībā, izstrādē un inovācijā iesaistīto aktīvāka līdzdalība reģionu pārdomātas specializācijas nodrošināšanā, gan arī efektīva sadarbība ES līmenī; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo plānošanas periodu no 2007. līdz 2013. gadam dalībvalstu un reģionālo pašvaldību pieņemtie noteikumi un noteiktās procedūras būtu jāatjaunina, lai uzsvērtu un varētu novērtēt rezultātus un ietekmi. Tādēļ ļoti būtiska ir gan visu svarīgāko reģionos notiekošajā pētniecībā, izstrādē un inovācijā iesaistīto aktīvāka līdzdalība reģionu pārdomātas specializācijas nodrošināšanā, gan arī efektīva sadarbība ES līmenī;

| 44. | piekrīt daudzu Eiropas ieinteresēto personu paustajām bažām par to, ka dalībvalstis un reģionālās pašvaldības nav izpildījušas Komisijas pamatnostādnes, kas paredz samazināt birokrātiju, atjaunināt finansēšanas kārtību, lai tā būtu vērsta uz pārdomātas specializācijas nodrošināšanu, un izveidot elastīgu un lietotāju interesēm atbilstošu finansēšanas sistēmu Eiropas strukturālo un ieguldījumu fondu izmantošanai; |
| --- | --- |

44.

piekrīt daudzu Eiropas ieinteresēto personu paustajām bažām par to, ka dalībvalstis un reģionālās pašvaldības nav izpildījušas Komisijas pamatnostādnes, kas paredz samazināt birokrātiju, atjaunināt finansēšanas kārtību, lai tā būtu vērsta uz pārdomātas specializācijas nodrošināšanu, un izveidot elastīgu un lietotāju interesēm atbilstošu finansēšanas sistēmu Eiropas strukturālo un ieguldījumu fondu izmantošanai;

| 45. | rosina dalībvalstis novērtēt vietējo uzņēmējdarbības vidi, lai uzlabotu administratīvo procedūru efektivitāti un samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem. Šādi paveras iespēja salīdzināt, kā dažādās administratīvās procedūras un noteikumu piemērošanas mehānismi ietekmē vietējo uzņēmējdarbības vidi; |
| --- | --- |

45.

rosina dalībvalstis novērtēt vietējo uzņēmējdarbības vidi, lai uzlabotu administratīvo procedūru efektivitāti un samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem. Šādi paveras iespēja salīdzināt, kā dažādās administratīvās procedūras un noteikumu piemērošanas mehānismi ietekmē vietējo uzņēmējdarbības vidi;

| 46. | rosina reģionus sadarbībā ar Komisiju pārskatīt savus ar pārdomātu specializāciju un Eiropas partnerību saistītos plānus, tajos uzmanību pievēršot svarīgām pamattehnoloģijām. Platformas S3 ziņojums liecina, ka reģionālās politikas veidotājiem ir daudz jautājumu par valsts atbalstu un svarīgu pamattehnoloģiju finansēšanu, tostarp par demonstrējumu projektu un infrastruktūras finansēšanas noteikumiem; |
| --- | --- |

46.

rosina reģionus sadarbībā ar Komisiju pārskatīt savus ar pārdomātu specializāciju un Eiropas partnerību saistītos plānus, tajos uzmanību pievēršot svarīgām pamattehnoloģijām. Platformas S3 ziņojums liecina, ka reģionālās politikas veidotājiem ir daudz jautājumu par valsts atbalstu un svarīgu pamattehnoloģiju finansēšanu, tostarp par demonstrējumu projektu un infrastruktūras finansēšanas noteikumiem;

| 47. | norāda, ka jālieto arī valstu instrumenti, konkrēti, tirgus instrumenti un citi novatoriski finansēšanas instrumenti. Jaunās finansēšanas prioritātes, par ko vienojušās Komisija un Eiropas Investīciju banka, paver progresīviem uzņēmumiem būtiskas iespējas ieguldīt līdzekļus svarīgās pamattehnoloģijās; |
| --- | --- |

47.

norāda, ka jālieto arī valstu instrumenti, konkrēti, tirgus instrumenti un citi novatoriski finansēšanas instrumenti. Jaunās finansēšanas prioritātes, par ko vienojušās Komisija un Eiropas Investīciju banka, paver progresīviem uzņēmumiem būtiskas iespējas ieguldīt līdzekļus svarīgās pamattehnoloģijās;

| 48. | norāda, ka Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI) un programmai “Apvārsnis 2020” ir liela nozīme ES rūpniecības konkurētspējas uzlabošanā. Īpaši svarīgi ir pastiprināt daudzdisciplīnu augstākā līmeņa pētniecību un tās rezultātu praktisko pielietojumu reģionālajā līmenī. Vajadzīgi no vairākiem fondiem finansētu pasākumu kopumi, kas jo īpaši dod iespēju izmantot jaunākās IKT un svarīgu pamattehnoloģiju izstrādē gūtās zināšanas, lai modernizētu dažādās rūpniecības nozares un radītu jaunus paņēmienus ilgstošu rezultātu sasniegšanai sociālajā jomā; |
| --- | --- |

48.

norāda, ka Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI) un programmai “Apvārsnis 2020” ir liela nozīme ES rūpniecības konkurētspējas uzlabošanā. Īpaši svarīgi ir pastiprināt daudzdisciplīnu augstākā līmeņa pētniecību un tās rezultātu praktisko pielietojumu reģionālajā līmenī. Vajadzīgi no vairākiem fondiem finansētu pasākumu kopumi, kas jo īpaši dod iespēju izmantot jaunākās IKT un svarīgu pamattehnoloģiju izstrādē gūtās zināšanas, lai modernizētu dažādās rūpniecības nozares un radītu jaunus paņēmienus ilgstošu rezultātu sasniegšanai sociālajā jomā;

| 49. | turklāt Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) atbalsts ir svarīgs konkrēts instruments, kas palīdz iedzīvotājiem un reģioniem pārvarēt ekonomikas krīzes sekas un globalizācijas ietekmi, atbalstot atlaisto cilvēku jauna darba meklējumus; |
| --- | --- |

49.

turklāt Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) atbalsts ir svarīgs konkrēts instruments, kas palīdz iedzīvotājiem un reģioniem pārvarēt ekonomikas krīzes sekas un globalizācijas ietekmi, atbalstot atlaisto cilvēku jauna darba meklējumus;

| 50. | vērš uzmanību uz cilvēkkapitāla, labākās zinātības un prasmju būtisko lomu rūpniecības problēmu risināšanā. Turpmākajos gados ES rūpniecībā nozīmīgas problēmas būs prasmju neatbilstība tirgus vajadzībām un apmācības jautājumi, jo īpaši tāpēc, ka ražošanas tehnoloģiju attīstības dēļ pieaugs pieprasījums pēc īpašām prasmēm un apmācības programmām; uzskata, ka jāveicina sabiedrības informētība un jāizstrādā daudznozaru un starpnozaru apmācības un izglītības programmas, lai varētu izstrādāt pētniecības atziņas un jauninājumus, kā arī nodrošināt to pastāvību un ieviešanu praksē; |
| --- | --- |

50.

vērš uzmanību uz cilvēkkapitāla, labākās zinātības un prasmju būtisko lomu rūpniecības problēmu risināšanā. Turpmākajos gados ES rūpniecībā nozīmīgas problēmas būs prasmju neatbilstība tirgus vajadzībām un apmācības jautājumi, jo īpaši tāpēc, ka ražošanas tehnoloģiju attīstības dēļ pieaugs pieprasījums pēc īpašām prasmēm un apmācības programmām; uzskata, ka jāveicina sabiedrības informētība un jāizstrādā daudznozaru un starpnozaru apmācības un izglītības programmas, lai varētu izstrādāt pētniecības atziņas un jauninājumus, kā arī nodrošināt to pastāvību un ieviešanu praksē;

| 51. | rosina jauno digitālā laikmeta paaudzi un to jaunizveidotos uzņēmumus piedalīties pārdomātas specializācijas stratēģiju izstrādē un īstenošanā, palīdzot apzināt nepilnības un pilnveidot procesus nepieciešamajās reģionu vērtību radīšanas ķēdēs. Jaunajiem novatoriskajiem risinājumiem vajadzētu būt vērstiem gan uz publiskajiem, gan uz privātajiem rūpnieciskajiem procesiem un uz iedzīvotāju kā patērētāju ieradumiem; |
| --- | --- |

51.

rosina jauno digitālā laikmeta paaudzi un to jaunizveidotos uzņēmumus piedalīties pārdomātas specializācijas stratēģiju izstrādē un īstenošanā, palīdzot apzināt nepilnības un pilnveidot procesus nepieciešamajās reģionu vērtību radīšanas ķēdēs. Jaunajiem novatoriskajiem risinājumiem vajadzētu būt vērstiem gan uz publiskajiem, gan uz privātajiem rūpnieciskajiem procesiem un uz iedzīvotāju kā patērētāju ieradumiem;

| 52. | aicina ES, dalībvalstis un reģionus kohēzijas fondu un programmas “Apvārsnis 2020” līdzekļus novirzīt konkurētspēju uzlabojošiem ieguldījumiem rūpnieciskās starpreģionu, pārrobežu un starpnozaru iespējās. Īpaša uzmanība būtu jāvelta enerģētikas, transporta un digitālajai infrastruktūrai, valstu sadarbības iespēju radīšanai, piegādes ķēžu integrācijai un ES iekšējās tirdzniecības apjoma palielināšanai. |
| --- | --- |

52.

aicina ES, dalībvalstis un reģionus kohēzijas fondu un programmas “Apvārsnis 2020” līdzekļus novirzīt konkurētspēju uzlabojošiem ieguldījumiem rūpnieciskās starpreģionu, pārrobežu un starpnozaru iespējās. Īpaša uzmanība būtu jāvelta enerģētikas, transporta un digitālajai infrastruktūrai, valstu sadarbības iespēju radīšanai, piegādes ķēžu integrācijai un ES iekšējās tirdzniecības apjoma palielināšanai.

Steidzama nepieciešamība paātrināt pārmaiņas

REĢIONU KOMITEJA

| 53. | atzinumos ir ieteikusi veikt strukturālas reformas rūpniecībā un uzsvērusi sabiedrības un uzņēmumu reaģēšanas spējas nozīmīgumu konkurences piesātinātajā vidē, ko radījusi globalizācija un digitalizācija. Minētie ieteikumi ir arī saistīti ar prasmju uzlabošanas pasākumiem un ar aprites cikla koncepciju, kurā uzsvars tiek likts uz vispārējo ietekmi un mērķiem klimata pārmaiņu jomā. Minētie ieteikumi ir šādi:






  a. | rūpniecības politikai jābūt vienam no Eiropas projekta pīlāriem – tā jānosaka par īstu politisku prioritāti, kam tiek nodrošināts tikpat liels politiskais atbalsts kā kohēzijai, infrastruktūrai un lauksaimniecībai; prasmju un pārmaiņu tālredzīgai pārvaldībai būtu jākļūst par rūpniecības stratēģijas pamatelementu visos līmeņos (4). ES finansiāli jāatbalsta tie reģioni, kas ievieš inovācijas mehānismus perspektīvai pārmaiņu vadībai; |
| --- | --- | --- |

53.

atzinumos ir ieteikusi veikt strukturālas reformas rūpniecībā un uzsvērusi sabiedrības un uzņēmumu reaģēšanas spējas nozīmīgumu konkurences piesātinātajā vidē, ko radījusi globalizācija un digitalizācija. Minētie ieteikumi ir arī saistīti ar prasmju uzlabošanas pasākumiem un ar aprites cikla koncepciju, kurā uzsvars tiek likts uz vispārējo ietekmi un mērķiem klimata pārmaiņu jomā. Minētie ieteikumi ir šādi:

a.

rūpniecības politikai jābūt vienam no Eiropas projekta pīlāriem – tā jānosaka par īstu politisku prioritāti, kam tiek nodrošināts tikpat liels politiskais atbalsts kā kohēzijai, infrastruktūrai un lauksaimniecībai; prasmju un pārmaiņu tālredzīgai pārvaldībai būtu jākļūst par rūpniecības stratēģijas pamatelementu visos līmeņos (4). ES finansiāli jāatbalsta tie reģioni, kas ievieš inovācijas mehānismus perspektīvai pārmaiņu vadībai;

| b. | visaptveroša pieeja vispirmām kārtām paver lieliskas iespējas izstrādāt jaunus, ilgtspējīgus materiālus un palīdz sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītos CO2 samazināšanas mērķus. Konsekventa pieeja aprites ciklam sākas jau ražojuma [atzinumā lietots vārds “automobiļa”] dizaina posmā. Tā aptver arī ražošanas procesa ietekmi uz vidi, kā arī ekspluatācijas posmu un beigās arī otrreizējo pārstrādi vai sagatavošanu vēlākai atkārtotai izmantošanai (5); |
| --- | --- |

b.

visaptveroša pieeja vispirmām kārtām paver lieliskas iespējas izstrādāt jaunus, ilgtspējīgus materiālus un palīdz sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītos CO2 samazināšanas mērķus. Konsekventa pieeja aprites ciklam sākas jau ražojuma [atzinumā lietots vārds “automobiļa”] dizaina posmā. Tā aptver arī ražošanas procesa ietekmi uz vidi, kā arī ekspluatācijas posmu un beigās arī otrreizējo pārstrādi vai sagatavošanu vēlākai atkārtotai izmantošanai (5);

| 54. | jau ir norādījusi, kādas pārmaiņas ir vajadzīgas rūpniecības politikā un nepieciešamos ieguldījumus uzņēmējdarbības modernizēšanai, kā arī to, kādi ir minēto pārmaiņu īstenošanas līdzekļi. Turpmāk minētie citāti no RK atzinuma, kas pieņemts pirms trīs gadiem, liecina, ka šīs pašas pamatnostādnes vēl joprojām tiek gatavotas un ES pasākumi tiek īstenoti pārāk lēni, lai varētu ātri reaģēt uz tautsaimniecības un uzņēmējdarbības vajadzībām, kuras ir mainījušās. Reģionu komiteja (6):






  a. | atbalsta nepieciešamību sekmēt pārdomātu specializāciju, lai rūpniecība kļūtu konkurētspējīgāka, un rosina vietējās un reģionālās pašvaldības aktīvi veidot savas inovācijas nišas. Pārdomāta specializācija ir galvenā saikne starp paziņojumu par rūpniecības politiku un pamatiniciatīvu “Inovācijas savienība”; |
| --- | --- | --- |

54.

jau ir norādījusi, kādas pārmaiņas ir vajadzīgas rūpniecības politikā un nepieciešamos ieguldījumus uzņēmējdarbības modernizēšanai, kā arī to, kādi ir minēto pārmaiņu īstenošanas līdzekļi. Turpmāk minētie citāti no RK atzinuma, kas pieņemts pirms trīs gadiem, liecina, ka šīs pašas pamatnostādnes vēl joprojām tiek gatavotas un ES pasākumi tiek īstenoti pārāk lēni, lai varētu ātri reaģēt uz tautsaimniecības un uzņēmējdarbības vajadzībām, kuras ir mainījušās. Reģionu komiteja (6):

a.

atbalsta nepieciešamību sekmēt pārdomātu specializāciju, lai rūpniecība kļūtu konkurētspējīgāka, un rosina vietējās un reģionālās pašvaldības aktīvi veidot savas inovācijas nišas. Pārdomāta specializācija ir galvenā saikne starp paziņojumu par rūpniecības politiku un pamatiniciatīvu “Inovācijas savienība”;

| b. | uzskata, ka publiskās pārvaldes iestādes uzņēmumu konkurētspēju varētu sekmēt ar inovatīvu publisko iepirkumu; |
| --- | --- |

b.

uzskata, ka publiskās pārvaldes iestādes uzņēmumu konkurētspēju varētu sekmēt ar inovatīvu publisko iepirkumu;

| c. | piekrīt viedoklim, ka steidzami jāīsteno strukturālas reformas, jo uzņēmējdarbības vidē notiek būtiskas pārmaiņas; |
| --- | --- |

c.

piekrīt viedoklim, ka steidzami jāīsteno strukturālas reformas, jo uzņēmējdarbības vidē notiek būtiskas pārmaiņas;

| 55. | uzsver, ka pārmaiņas var paātrināt, vietējam un reģionālajam līmenim piešķirot vairāk līdzekļu. Mums jādarbojas radoši un jābūt celmlaužiem, kas piedāvā kvalitatīvi augstvērtīgus risinājumus, un šādas darbības rezultāti ir jāizmanto visā Eiropā. Reģioni ir gatavi sākt eksperimentus un ātrus izmēģinājumus, kam ir būtiska ietekme uz labu rezultātu sasniegšanu; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka pārmaiņas var paātrināt, vietējam un reģionālajam līmenim piešķirot vairāk līdzekļu. Mums jādarbojas radoši un jābūt celmlaužiem, kas piedāvā kvalitatīvi augstvērtīgus risinājumus, un šādas darbības rezultāti ir jāizmanto visā Eiropā. Reģioni ir gatavi sākt eksperimentus un ātrus izmēģinājumus, kam ir būtiska ietekme uz labu rezultātu sasniegšanu;

| 56. | ir norādījusi vairākos atzinumos, kam īstenošanas gaitā būtu jāvelta īpaša uzmanība. Turpmāk minētie citāti no RK pirms diviem gadiem pieņemtā atzinuma par programmu “Apvārsnis 2020” (7) ir nozīmīgi arī saistībā ar rūpniecības politikas dokumentu kopuma īstenošanu. Reģionu komiteja:






  a. | atzīmē, ka starptautiskā mērogā sekmīgi produkti ir radīti, pamatojoties uz augstākā līmeņa speciālajām zināšanām, kuru pamatā ir vērtību ķēdes un ekosistēmas. Pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” jāspēj radīt priekšnosacījumus praktiski pielietojamām inovāciju ķēdēm; vienīgi tad būs iespējams rast risinājumus nozīmīgiem sociāliem izaicinājumiem un nepieciešamībai nodrošināt rūpniecības atjaunošanos; |
| --- | --- | --- |

56.

ir norādījusi vairākos atzinumos, kam īstenošanas gaitā būtu jāvelta īpaša uzmanība. Turpmāk minētie citāti no RK pirms diviem gadiem pieņemtā atzinuma par programmu “Apvārsnis 2020” (7) ir nozīmīgi arī saistībā ar rūpniecības politikas dokumentu kopuma īstenošanu. Reģionu komiteja:

a.

atzīmē, ka starptautiskā mērogā sekmīgi produkti ir radīti, pamatojoties uz augstākā līmeņa speciālajām zināšanām, kuru pamatā ir vērtību ķēdes un ekosistēmas. Pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” jāspēj radīt priekšnosacījumus praktiski pielietojamām inovāciju ķēdēm; vienīgi tad būs iespējams rast risinājumus nozīmīgiem sociāliem izaicinājumiem un nepieciešamībai nodrošināt rūpniecības atjaunošanos;

| b. | uzsver, ka pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” būtiska loma ir svarīgām pamattehnoloģijām. Tehnoloģijas jāizstrādā ne tikai īpašu zinātnes un tehnoloģiju programmu ietvaros, bet gan jau pētniecības un izstrādes posmā tās jāpiesaista rūpniecības nozares vērtību ķēdēm un pasaules inovāciju vērtību tīkliem, kā arī pasākumiem, kas vērsti uz reģionālo ekosistēmu un inovācijas kopu attīstīšanu un speciālo zināšanu paplašināšanu. |
| --- | --- |

b.

uzsver, ka pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” būtiska loma ir svarīgām pamattehnoloģijām. Tehnoloģijas jāizstrādā ne tikai īpašu zinātnes un tehnoloģiju programmu ietvaros, bet gan jau pētniecības un izstrādes posmā tās jāpiesaista rūpniecības nozares vērtību ķēdēm un pasaules inovāciju vērtību tīkliem, kā arī pasākumiem, kas vērsti uz reģionālo ekosistēmu un inovācijas kopu attīstīšanu un speciālo zināšanu paplašināšanu.

IV.   ĪPAŠI POLITISKI IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ UZŅĒMĒJDARBĪBAS VIDI

REĢIONU KOMITEJA

| 57. | atzīmē, ka pasaulē konkurences vide ir kardināli mainījusies un ir ne tikai jāpielāgojas jaunajiem apstākļiem, bet daudzos gadījumos arī jākļūst par pārmaiņu virzītāju. Izvērtējot pašreizējo ES regulējumu un lemjot, kā vislabāk izmantot pētniecībai, izstrādei un inovācijai paredzēto finansējumu, lielāka nozīme jāpiešķir ES uzņēmumu ilgtermiņa konkurētspējai pasaules mērogā; |
| --- | --- |

57.

atzīmē, ka pasaulē konkurences vide ir kardināli mainījusies un ir ne tikai jāpielāgojas jaunajiem apstākļiem, bet daudzos gadījumos arī jākļūst par pārmaiņu virzītāju. Izvērtējot pašreizējo ES regulējumu un lemjot, kā vislabāk izmantot pētniecībai, izstrādei un inovācijai paredzēto finansējumu, lielāka nozīme jāpiešķir ES uzņēmumu ilgtermiņa konkurētspējai pasaules mērogā;

| 58. | norāda, ka ES tiesību aktos par rūpniecības ražojumiem ir noteiktas galvenās prasības uzņēmumiem attiecībā uz drošumu, veselības aizsardzību un citiem sabiedrībai svarīgiem jautājumiem. Īpaši svarīgi ir pārmērīgi neapgrūtināt rūpniecību ar nevajadzīgi biežām regulējuma izmaiņām, bet tieši otrādi: izveidot konkrētus mehānismus uzņēmumu investīciju atvieglošanai un šo investīciju atbalstam. Būtiski ir novērst regulējuma radītos šķēršļus plānveidīgi, jo tehnoloģijas attīstās arvien straujāk un globālo piegādes ķēžu savstarpējā saistība kļūst arvien ciešāka; |
| --- | --- |

58.

norāda, ka ES tiesību aktos par rūpniecības ražojumiem ir noteiktas galvenās prasības uzņēmumiem attiecībā uz drošumu, veselības aizsardzību un citiem sabiedrībai svarīgiem jautājumiem. Īpaši svarīgi ir pārmērīgi neapgrūtināt rūpniecību ar nevajadzīgi biežām regulējuma izmaiņām, bet tieši otrādi: izveidot konkrētus mehānismus uzņēmumu investīciju atvieglošanai un šo investīciju atbalstam. Būtiski ir novērst regulējuma radītos šķēršļus plānveidīgi, jo tehnoloģijas attīstās arvien straujāk un globālo piegādes ķēžu savstarpējā saistība kļūst arvien ciešāka;

| 59. | rosina Eiropas reģionus un pilsētas radīt un īstenot tiesisku regulējumu, kas attiecīgajās teritorijās stimulē inovāciju un ar IKT saistītus ieguldījumus visās ekonomikas nozarēs. Kad ES atkal kļūs par pasaules vadošo novatoru, sāksies pozitīva mijiedarbība, kas veicinās produktivitātes pieaugumu, izaugsmi un darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

59.

rosina Eiropas reģionus un pilsētas radīt un īstenot tiesisku regulējumu, kas attiecīgajās teritorijās stimulē inovāciju un ar IKT saistītus ieguldījumus visās ekonomikas nozarēs. Kad ES atkal kļūs par pasaules vadošo novatoru, sāksies pozitīva mijiedarbība, kas veicinās produktivitātes pieaugumu, izaugsmi un darbvietu radīšanu;

| 60. | norāda: Komisija solīja nodrošināt, ka regulējums saglabāsies stabils ilgā laika periodā un noteikumi tiks būtiski vienkāršoti. Šis mērķis jāīsteno kā prioritāte un nekavējoties. Būtu rūpīgi jāizvērtē jaunu noteikumu ietekme. Praksē Eiropas Savienības standarti tiek izmantoti par paraugu visā pasaulē, un Komisija turpinās atbalstīt centienus veidot starptautisku standartu sistēmu; |
| --- | --- |

60.

norāda: Komisija solīja nodrošināt, ka regulējums saglabāsies stabils ilgā laika periodā un noteikumi tiks būtiski vienkāršoti. Šis mērķis jāīsteno kā prioritāte un nekavējoties. Būtu rūpīgi jāizvērtē jaunu noteikumu ietekme. Praksē Eiropas Savienības standarti tiek izmantoti par paraugu visā pasaulē, un Komisija turpinās atbalstīt centienus veidot starptautisku standartu sistēmu;

| 61. | atkārtoti aicina Komisiju padziļināt analīzi, kā arī pilnveidot uzņēmumiem paredzētos atbalsta instrumentus un izskatīt iespēju izveidot tādu jaunu uzņēmumu kategoriju, kādu tā piekrita izveidot lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozarē, proti, vidēja lieluma uzņēmumus, kas ierindotos starp MVU un lieliem uzņēmumiem un kas nodarbinātu no 250 līdz 750 darbinieku un kuru apgrozījums būtu mazāks par EUR 200 miljoniem. Šādi uzņēmumi varētu saņemt piemērotu atbalsta apmēru, kas būtu lielāks par lielajiem uzņēmumiem paredzēto un mazāks par MVU uzņēmumiem paredzēto atbalstu (8); |
| --- | --- |

61.

atkārtoti aicina Komisiju padziļināt analīzi, kā arī pilnveidot uzņēmumiem paredzētos atbalsta instrumentus un izskatīt iespēju izveidot tādu jaunu uzņēmumu kategoriju, kādu tā piekrita izveidot lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozarē, proti, vidēja lieluma uzņēmumus, kas ierindotos starp MVU un lieliem uzņēmumiem un kas nodarbinātu no 250 līdz 750 darbinieku un kuru apgrozījums būtu mazāks par EUR 200 miljoniem. Šādi uzņēmumi varētu saņemt piemērotu atbalsta apmēru, kas būtu lielāks par lielajiem uzņēmumiem paredzēto un mazāks par MVU uzņēmumiem paredzēto atbalstu (8);

| 62. | norāda, ka 2014. gada jūlijā stājās spēkā jaunie noteikumi attiecībā uz valsts atbalstu saskaņā ar Vispārējā grupu atbrīvojuma regulu un attiecībā uz valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai (9). Jaunie noteikumi paver iespēju palielināt ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, jo īpaši lielās un kompleksās projektu grupās, kuru mērķis ir, citstarp, būtiski ietekmēt rūpniecības atjaunošanu; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka 2014. gada jūlijā stājās spēkā jaunie noteikumi attiecībā uz valsts atbalstu saskaņā ar Vispārējā grupu atbrīvojuma regulu un attiecībā uz valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai (9). Jaunie noteikumi paver iespēju palielināt ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, jo īpaši lielās un kompleksās projektu grupās, kuru mērķis ir, citstarp, būtiski ietekmēt rūpniecības atjaunošanu;

| 63. | atzīmē, ka būtisks uzlabojums ir ES strukturālo un investīciju fondu izmantošanas atvieglošana, paplašinot Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas piemērošanas jomu; |
| --- | --- |

63.

atzīmē, ka būtisks uzlabojums ir ES strukturālo un investīciju fondu izmantošanas atvieglošana, paplašinot Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas piemērošanas jomu;

| 64. | atzīmē, ka Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikts, kādos gadījumos uz valsts atbalstu neattiecas prasība iepriekš informēt Komisiju par šāda atbalsta sniegšanu, un ka Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā palielinātas paziņošanas robežvērtības un atbalsta maksimālā intensitāte, kā arī ieviestas jaunas atbalsta kategorijas, kam piešķir grupu atbrīvojumu, piemēram, inovācijas kopas un ieguldījumu atbalsts pētniecības infrastruktūrai; |
| --- | --- |

64.

atzīmē, ka Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteikts, kādos gadījumos uz valsts atbalstu neattiecas prasība iepriekš informēt Komisiju par šāda atbalsta sniegšanu, un ka Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā palielinātas paziņošanas robežvērtības un atbalsta maksimālā intensitāte, kā arī ieviestas jaunas atbalsta kategorijas, kam piešķir grupu atbrīvojumu, piemēram, inovācijas kopas un ieguldījumu atbalsts pētniecības infrastruktūrai;

| 65. | atzīmē, ka regulējums attiecībā uz valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai aptver arī atbalstu eksperimentālajai izstrādei un rūpnieciskajai pētniecībai un ka ir palielināta lietišķo pētījumu atbalsta maksimālā intensitāte; |
| --- | --- |

65.

atzīmē, ka regulējums attiecībā uz valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai aptver arī atbalstu eksperimentālajai izstrādei un rūpnieciskajai pētniecībai un ka ir palielināta lietišķo pētījumu atbalsta maksimālā intensitāte;

| 66. | uzsver, ka instrumenta “Būtiski visas Eiropas interesēm atbilstoši projekti” (IPCEI) darbības joma ir plašāka, proti, tajā ietilpst ne tikai pētniecība un izstrāde, bet arī ieviešanas sākuma posms, un ka būtisku visas Eiropas interesēm atbilstošu projektu īstenošana bieži nav iespējama bez publisko iestāžu līdzdalības, jo pretējā gadījumā tirgus nefinansētu šādus projektus; |
| --- | --- |

66.

uzsver, ka instrumenta “Būtiski visas Eiropas interesēm atbilstoši projekti” (IPCEI) darbības joma ir plašāka, proti, tajā ietilpst ne tikai pētniecība un izstrāde, bet arī ieviešanas sākuma posms, un ka būtisku visas Eiropas interesēm atbilstošu projektu īstenošana bieži nav iespējama bez publisko iestāžu līdzdalības, jo pretējā gadījumā tirgus nefinansētu šādus projektus;

| 67. | vēlreiz norāda, ka būtiski visas Eiropas interesēm atbilstoši projekti var ievērojami sekmēt ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību un uzlabot ES ekonomikas un rūpniecības konkurētspēju, jo tiem ir plašāka ietekme uz iekšējo tirgu un ES sabiedrību; |
| --- | --- |

67.

vēlreiz norāda, ka būtiski visas Eiropas interesēm atbilstoši projekti var ievērojami sekmēt ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību un uzlabot ES ekonomikas un rūpniecības konkurētspēju, jo tiem ir plašāka ietekme uz iekšējo tirgu un ES sabiedrību;

| 68. | norāda, ka dalībvalstīm un rūpniecībai būtu pilnībā jāizmanto iespējas, ko paver jaunie valsts atbalsta noteikumi, un tādā veidā jāveicina uzņēmējdarbība, rūpniecības atjaunošana un nodarbinātība Eiropā; |
| --- | --- |

68.

norāda, ka dalībvalstīm un rūpniecībai būtu pilnībā jāizmanto iespējas, ko paver jaunie valsts atbalsta noteikumi, un tādā veidā jāveicina uzņēmējdarbība, rūpniecības atjaunošana un nodarbinātība Eiropā;

| 69. | norāda: kaut arī Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas nozīmīgos jaunietekmes tirgos, tiek uzspiesti stingri un negodīgi nosacījumi, Eiropas uzņēmumiem būtu jāuzlabo savas spējas inovācijas jomā un jākļūst par nozīmīgiem dalībniekiem tīklā savienotās vērtību radīšanas ķēdēs, kuras dinamiski paplašinās. |
| --- | --- |

69.

norāda: kaut arī Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas nozīmīgos jaunietekmes tirgos, tiek uzspiesti stingri un negodīgi nosacījumi, Eiropas uzņēmumiem būtu jāuzlabo savas spējas inovācijas jomā un jākļūst par nozīmīgiem dalībniekiem tīklā savienotās vērtību radīšanas ķēdēs, kuras dinamiski paplašinās.

Briselē, 2014. gada 3. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Pages/MTAR.aspx

1

(2)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/2210%20Athens%20declaration%20A5%20indd.pdf

2

(3)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/CoR%20Europe%202020%20mid-term%20assessment%20report.pdf

3

(4)  CdR 2255/2012 fin.

4

(5)  CdR 1997/2013 fin.

5

(6)  CdR 374/2010 fin.

6

(7)  CdR 402/2011 fin.

7

(8)  SKK. atzinuma CdR 2255/2012 fin 18. punktu

8

(9)  Komisijas Paziņojums 2014/C 188/02 un Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014.

9

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/24

---

Reģionu komitejas atzinums “Inovācija jūras nozaru ekonomikā: apzināt mūsu jūru un okeānu potenciālu nodarbinātības un izaugsmes jomā”

(2015/C 019/05)

| Ziņotājs | Adam Banaszak kgs, Kujāvijas-Pomožes vojevodistes seimika loceklis (Polija/ECR) |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Inovācija jūras nozaru ekonomikā: apzināt mūsu jūru un okeānu potenciālu nodarbinātības un izaugsmes jomā””
  COM(2014) 254 final/2 |

Ziņotājs

Adam Banaszak kgs, Kujāvijas-Pomožes vojevodistes seimika loceklis (Polija/ECR)

Atsauces dokuments

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Inovācija jūras nozaru ekonomikā: apzināt mūsu jūru un okeānu potenciālu nodarbinātības un izaugsmes jomā””

COM(2014) 254 final/2

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzskata, ka jūras nozaru izaugsmes potenciāla izmantošana varētu sekmēt vietējā līmenī saimniecisko darbību un augstas kvalitātes darbvietu izveidi uz zināšanām un investīcijām balstītās tautsaimniecības nozarēs; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka jūras nozaru izaugsmes potenciāla izmantošana varētu sekmēt vietējā līmenī saimniecisko darbību un augstas kvalitātes darbvietu izveidi uz zināšanām un investīcijām balstītās tautsaimniecības nozarēs;

| 2. | norāda, ka Eiropas stratēģijas par jūras nozaru izaugsmi vienam no galvenajiem mērķiem arī turpmāk jābūt vides aizsardzībai; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Eiropas stratēģijas par jūras nozaru izaugsmi vienam no galvenajiem mērķiem arī turpmāk jābūt vides aizsardzībai;

| 3. | uzskata, ka zinātnisko datu izvērtēšana var būtiski palīdzēt sekmīgi īstenot kopējās zivsaimniecības politikas reformu un ir galvenais nosacījums minētās politikas reģionalizācijas komponenta īstenošanai; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka zinātnisko datu izvērtēšana var būtiski palīdzēt sekmīgi īstenot kopējās zivsaimniecības politikas reformu un ir galvenais nosacījums minētās politikas reģionalizācijas komponenta īstenošanai;

| 4. | atkārtoti pauž viedokli, ka Eiropas akvakultūras attīstība un atbalstīšana ir būtisks elements darbvietu izveidei reģionos ar strukturālām problēmām, kā arī patērētāju apgādei Eiropā ar augstas kvalitātes jūras produktiem; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti pauž viedokli, ka Eiropas akvakultūras attīstība un atbalstīšana ir būtisks elements darbvietu izveidei reģionos ar strukturālām problēmām, kā arī patērētāju apgādei Eiropā ar augstas kvalitātes jūras produktiem;

| 5. | atbalsta Eiropas Komisijas ierosinātās iniciatīvas, kuru mērķis ir stimulēt jūras nozaru ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

5.

atbalsta Eiropas Komisijas ierosinātās iniciatīvas, kuru mērķis ir stimulēt jūras nozaru ekonomikas izaugsmi;

| 6. | uzsver, ka zinātnisko pētījumu politikas, tautsaimnieciskās politikas, kopējās zivsaimniecības politikas un transporta politikas koordinēšanā pielietotajai pieejai jābūt transversālai un integrētai. Lai jūras nozaru ekonomikā palielinātu Eiropas Savienības pasākumu ietekmi, minētās rīcībpolitikas nedrīkst traktēt vienīgi kā atsevišķas jomas. To sinerģijas nodrošināšana palielinās īstenoto iniciatīvu efektivitāti un pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka zinātnisko pētījumu politikas, tautsaimnieciskās politikas, kopējās zivsaimniecības politikas un transporta politikas koordinēšanā pielietotajai pieejai jābūt transversālai un integrētai. Lai jūras nozaru ekonomikā palielinātu Eiropas Savienības pasākumu ietekmi, minētās rīcībpolitikas nedrīkst traktēt vienīgi kā atsevišķas jomas. To sinerģijas nodrošināšana palielinās īstenoto iniciatīvu efektivitāti un pievienoto vērtību;

| 7. | vērš uzmanību uz to, ka zinātniskie pētījumi jāizmanto kopējās zivsaimniecības politikas reformas īstenošanā, jūras ekosistēmu aizsardzībā un krīzes situāciju riska pārvaldībā. Tomēr uzsver, ka zinātnisko pētījumu izmantošanai un jauninājumu ieviešanai vispirmām kārtām jābūt vērstām uz jūras nozaru izaugsmi, kas jāsaprot ne tikai kā jūrniecības nozaru ekonomiskā izaugsme, bet arī kā izaugsme, kura pozitīvi ietekmē citas tautsaimniecības jomas; |
| --- | --- |

7.

vērš uzmanību uz to, ka zinātniskie pētījumi jāizmanto kopējās zivsaimniecības politikas reformas īstenošanā, jūras ekosistēmu aizsardzībā un krīzes situāciju riska pārvaldībā. Tomēr uzsver, ka zinātnisko pētījumu izmantošanai un jauninājumu ieviešanai vispirmām kārtām jābūt vērstām uz jūras nozaru izaugsmi, kas jāsaprot ne tikai kā jūrniecības nozaru ekonomiskā izaugsme, bet arī kā izaugsme, kura pozitīvi ietekmē citas tautsaimniecības jomas;

| 8. | norāda: lai arī ekonomikas izaugsmes un jaunu darbvietu izveides nolūkā nepieciešams izmantot jūru un okeānu potenciālu un ir pareizi to darīt, tas nedrīkst izraisīt vides degradāciju un jūras ekosistēmu iznīcināšanu; |
| --- | --- |

8.

norāda: lai arī ekonomikas izaugsmes un jaunu darbvietu izveides nolūkā nepieciešams izmantot jūru un okeānu potenciālu un ir pareizi to darīt, tas nedrīkst izraisīt vides degradāciju un jūras ekosistēmu iznīcināšanu;

| 9. | mudina pievērst lielāku uzmanību akvakultūras nozarei un jūras, piekrastes un pārvadājumu transporta jomai, ieviešot vairāk jauninājumu, jo tas sekmētu straujāku ekonomikas izaugsmi un jaunu darbvietu izveidi; |
| --- | --- |

9.

mudina pievērst lielāku uzmanību akvakultūras nozarei un jūras, piekrastes un pārvadājumu transporta jomai, ieviešot vairāk jauninājumu, jo tas sekmētu straujāku ekonomikas izaugsmi un jaunu darbvietu izveidi;

| 10. | aicina plašāk un efektīvāk saskaņot jūras nozaru izaugsmes stratēģiju ar citām Eiropas Savienības stratēģijām un programmām, konkrēti, stratēģiju “Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

10.

aicina plašāk un efektīvāk saskaņot jūras nozaru izaugsmes stratēģiju ar citām Eiropas Savienības stratēģijām un programmām, konkrēti, stratēģiju “Eiropa 2020”;

Zinātniskie pētījumi un jauninājumi jūras nozaru izaugsmes sekmēšanai

| 11. | uzsver, ka uz jūras nozaru izaugsmi vērstajiem zinātniskajiem pētījumiem un ieviestajiem jauninājumiem būtu jāsekmē ne tikai jūrniecības ekonomikas izaugsme, bet arī citas tautsaimniecības jomas; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka uz jūras nozaru izaugsmi vērstajiem zinātniskajiem pētījumiem un ieviestajiem jauninājumiem būtu jāsekmē ne tikai jūrniecības ekonomikas izaugsme, bet arī citas tautsaimniecības jomas;

| 12. | aicina izveidot zināšanu un inovāciju kopienu, kas īpaši pievērstos jūras nozaru ekonomikas tematam; šādas kopienas izveide būtu nākamais solis, kurš ļautu pilnveidot prasmes un nodot privātajam sektoram jūras pētniecībā radītās idejas; |
| --- | --- |

12.

aicina izveidot zināšanu un inovāciju kopienu, kas īpaši pievērstos jūras nozaru ekonomikas tematam; šādas kopienas izveide būtu nākamais solis, kurš ļautu pilnveidot prasmes un nodot privātajam sektoram jūras pētniecībā radītās idejas;

| 13. | piekrīt viedoklim, ka nepilnības zināšanās un datos par mūsu jūru un okeānu stāvokli, jūras dzīļu resursiem, jūras organismiem un risku dzīvotnēm un ekosistēmām ir viena no lielākajām problēmām, kas kavē jūras nozaru ekonomikas attīstību. Labākas zināšanas par mūsu jūrām, proti, labākas zināšanas par tajās esošajiem resursiem un labāka izpratne par to, kā tos var izmantot, veicinās jūras nozaru ekonomikas izaugsmi un palīdzēs sasniegt vides mērķus; |
| --- | --- |

13.

piekrīt viedoklim, ka nepilnības zināšanās un datos par mūsu jūru un okeānu stāvokli, jūras dzīļu resursiem, jūras organismiem un risku dzīvotnēm un ekosistēmām ir viena no lielākajām problēmām, kas kavē jūras nozaru ekonomikas attīstību. Labākas zināšanas par mūsu jūrām, proti, labākas zināšanas par tajās esošajiem resursiem un labāka izpratne par to, kā tos var izmantot, veicinās jūras nozaru ekonomikas izaugsmi un palīdzēs sasniegt vides mērķus;

| 14. | uzsver, ka jūras nozaru ekonomikas attīstībā svarīgs faktors ir tas, vai ir pieejami dati par mūsu jūru un okeānu stāvokli. Ja palielinās datu piedāvājumu un atvieglos to pieejamību, tas stimulēs inovāciju un konkurētspēju, ļaus kritiskās situācijās pienācīgi pārvaldīt risku un samazinās ar jūras apgabaliem saistīto neskaidrību; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka jūras nozaru ekonomikas attīstībā svarīgs faktors ir tas, vai ir pieejami dati par mūsu jūru un okeānu stāvokli. Ja palielinās datu piedāvājumu un atvieglos to pieejamību, tas stimulēs inovāciju un konkurētspēju, ļaus kritiskās situācijās pienācīgi pārvaldīt risku un samazinās ar jūras apgabaliem saistīto neskaidrību;

| 15. | uzskata, ka par mūsu jūrām un okeāniem pieejamie dati nedrīkst aprobežoties ar vispārīgu informāciju, kas ir noderīga Eiropas Savienības vai atsevišķu dalībvalstu līmenī. Ļoti svarīgi ir ņemt vērā arī ikviena reģiona vajadzības un nodrošināt tiem piekļuvi zināšanām šajā jomā, lai publiskais sektors un arī privātais sektors varētu tās efektīvi izmantot; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka par mūsu jūrām un okeāniem pieejamie dati nedrīkst aprobežoties ar vispārīgu informāciju, kas ir noderīga Eiropas Savienības vai atsevišķu dalībvalstu līmenī. Ļoti svarīgi ir ņemt vērā arī ikviena reģiona vajadzības un nodrošināt tiem piekļuvi zināšanām šajā jomā, lai publiskais sektors un arī privātais sektors varētu tās efektīvi izmantot;

| 16. | vērš uzmanību uz to, ka, lai arī ir ļoti svarīgi reģionālajā, vietējā un valsts līmenī nodrošināt pieejamus datus par mūsu jūrām un okeāniem, tomēr viss process jākoordinē ES mērogā. Tas palielinās datu izmantošanas efektivitāti un ļaus ieinteresētajām personām pietiekami labi apmainīties ar informāciju; |
| --- | --- |

16.

vērš uzmanību uz to, ka, lai arī ir ļoti svarīgi reģionālajā, vietējā un valsts līmenī nodrošināt pieejamus datus par mūsu jūrām un okeāniem, tomēr viss process jākoordinē ES mērogā. Tas palielinās datu izmantošanas efektivitāti un ļaus ieinteresētajām personām pietiekami labi apmainīties ar informāciju;

| 17. | aicina Eiropas Komisiju darbā pie kopējās zivsaimniecības politikas reģionalizācijas plašāk izmantot zinātniskos datus. Zinātnisko pētījumu plašāka izmantošana, no vienas puses, jūras nozaru ekonomikā atspoguļos ideju par transversālu pieeju, bet, no otras puses, palīdzēs racionālāk pārvaldīt zivju resursus; |
| --- | --- |

17.

aicina Eiropas Komisiju darbā pie kopējās zivsaimniecības politikas reģionalizācijas plašāk izmantot zinātniskos datus. Zinātnisko pētījumu plašāka izmantošana, no vienas puses, jūras nozaru ekonomikā atspoguļos ideju par transversālu pieeju, bet, no otras puses, palīdzēs racionālāk pārvaldīt zivju resursus;

| 18. | uzsver, ka Eiropas Savienībai jāturpina atbalstīt akvakultūra, kas ir pārtikas ražošanas sektors ar vienu no visstraujākajiem attīstības tempiem. Pareizi veikti zinātniskie pētījumi, kas uzņēmējiem sniedz jaunas, plašākas zināšanas par jūru un okeānu stāvokli, var palīdzēt uzlabot uzņēmumu konkurētspēju, kura, savukārt, palielinātu nodarbinātību, it īpaši strukturāli vājos reģionos; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka Eiropas Savienībai jāturpina atbalstīt akvakultūra, kas ir pārtikas ražošanas sektors ar vienu no visstraujākajiem attīstības tempiem. Pareizi veikti zinātniskie pētījumi, kas uzņēmējiem sniedz jaunas, plašākas zināšanas par jūru un okeānu stāvokli, var palīdzēt uzlabot uzņēmumu konkurētspēju, kura, savukārt, palielinātu nodarbinātību, it īpaši strukturāli vājos reģionos;

| 19. | atzīmē, ka informācijas par situāciju jūrās un okeānos apkopošana un izplatīšana nedrīkst radīt ne vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ne ekonomikas dalībniekiem nekādas neērtības vai papildu administratīvus apgrūtinājumus; |
| --- | --- |

19.

atzīmē, ka informācijas par situāciju jūrās un okeānos apkopošana un izplatīšana nedrīkst radīt ne vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ne ekonomikas dalībniekiem nekādas neērtības vai papildu administratīvus apgrūtinājumus;

| 20. | uzskata, ka pienācīga piekļuve informācijai par situāciju jūrās un okeānos ir svarīga ne tikai inovatīvu risinājumu ieviešanai, vides aizsardzībai un zivju un akvakultūras resursu pārvaldībai, bet var kļūt par svarīgu faktoru, kas krīzes situācijās ļauj pārvaldīt risku un īstenot atbilstīgus atbalsta pasākumus. Šajā saistībā Reģionu komiteja aicina veikt pasākumus, kuru mērķis ir izstrādāt mehānismu, kā izmantot programmas Copernicus satelīta pakalpojumu piedāvātos satelīta fotouzņēmumu datus, lai dabas katastrofu gadījumā vietējās un reģionālās pašvaldības tos varētu izmantot pirmās reakcijas vajadzībām; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka pienācīga piekļuve informācijai par situāciju jūrās un okeānos ir svarīga ne tikai inovatīvu risinājumu ieviešanai, vides aizsardzībai un zivju un akvakultūras resursu pārvaldībai, bet var kļūt par svarīgu faktoru, kas krīzes situācijās ļauj pārvaldīt risku un īstenot atbilstīgus atbalsta pasākumus. Šajā saistībā Reģionu komiteja aicina veikt pasākumus, kuru mērķis ir izstrādāt mehānismu, kā izmantot programmas Copernicus satelīta pakalpojumu piedāvātos satelīta fotouzņēmumu datus, lai dabas katastrofu gadījumā vietējās un reģionālās pašvaldības tos varētu izmantot pirmās reakcijas vajadzībām;

| 21. | uzsver: lai maksimāli palielinātu īstenoto pasākumu efektivitāti, ir nerimtīgi jāseko līdzi jauninājumu ieviešanai jūras nozaru ekonomikā un tās izaugsmei. Tāpēc Reģionu komiteja iesaka izstrādāt precīzi definētus izaugsmes un inovācijas efektivitātes rādītājus, kas paredzēti jūras nozaru ekonomikai. Šādi definēti rādītāji ne tikai būs lietderīgi Komisijai, bet arī izvirzīs dalībvalstīm un reģioniem atbilstīgus mērķus; |
| --- | --- |

21.

uzsver: lai maksimāli palielinātu īstenoto pasākumu efektivitāti, ir nerimtīgi jāseko līdzi jauninājumu ieviešanai jūras nozaru ekonomikā un tās izaugsmei. Tāpēc Reģionu komiteja iesaka izstrādāt precīzi definētus izaugsmes un inovācijas efektivitātes rādītājus, kas paredzēti jūras nozaru ekonomikai. Šādi definēti rādītāji ne tikai būs lietderīgi Komisijai, bet arī izvirzīs dalībvalstīm un reģioniem atbilstīgus mērķus;

Jūru un okeānu vides aizsardzība

| 22. | vērš uzmanību uz to, ka jūras nozaru ekonomikai svarīgs jautājums ir zināšanu par jūru izmantošana ne tikai tautsaimnieciskās attīstības paātrināšanai, bet gan vispirmām kārtām jūras vides kvalitātes un jūras ekosistēmas saglabāšanai. Jūras ekosistēmu aizsardzībai un saglabāšanai jābūt Eiropas jūrlietu politikas stūrakmenim; |
| --- | --- |

22.

vērš uzmanību uz to, ka jūras nozaru ekonomikai svarīgs jautājums ir zināšanu par jūru izmantošana ne tikai tautsaimnieciskās attīstības paātrināšanai, bet gan vispirmām kārtām jūras vides kvalitātes un jūras ekosistēmas saglabāšanai. Jūras ekosistēmu aizsardzībai un saglabāšanai jābūt Eiropas jūrlietu politikas stūrakmenim;

| 23. | uzsver, ka jūras videi jābūt tīrai un veselīgai. Tāpēc būtu oficiāli jāapspriež Reģionu komitejas iepriekšējā atzinumā (1) paustais ierosinājums izstrādāt plānu, kā no jūras izvākt tur izmestās militāro iekārtu atliekas un ķimikālijas, turklāt zināšanas par jūrām un okeāniem jāizmanto arī jūras vides attīrīšanai un atjaunošanai, lai tādējādi jūras vide saglabātu bioloģisko daudzveidību un savu produktivitāti; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka jūras videi jābūt tīrai un veselīgai. Tāpēc būtu oficiāli jāapspriež Reģionu komitejas iepriekšējā atzinumā (1) paustais ierosinājums izstrādāt plānu, kā no jūras izvākt tur izmestās militāro iekārtu atliekas un ķimikālijas, turklāt zināšanas par jūrām un okeāniem jāizmanto arī jūras vides attīrīšanai un atjaunošanai, lai tādējādi jūras vide saglabātu bioloģisko daudzveidību un savu produktivitāti;

| 24. | uzsver, ka tīra un veselīga jūras vide, kas balstīta uz aizsargājamu jūras teritoriju pastāvēšanu, ir svarīga arī tūrisma attīstībai, tostarp ilgtspējīgam niršanas tūrismam, kurš ir stratēģisks līdzeklis jūras vides izzināšanai un sabiedrības plašākai informēšanai par to; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka tīra un veselīga jūras vide, kas balstīta uz aizsargājamu jūras teritoriju pastāvēšanu, ir svarīga arī tūrisma attīstībai, tostarp ilgtspējīgam niršanas tūrismam, kurš ir stratēģisks līdzeklis jūras vides izzināšanai un sabiedrības plašākai informēšanai par to;

| 25. | uzskata, ka akvakultūras nozares konkurētspējas un nodarbinātības tajā palielināšana stimulēs šīs nozares attīstības dinamiku. Tomēr tādēļ nedrīkst uz jūras produktu kvantitātes rēķina negatīvi ietekmēt to kvalitāti. Šajā saistībā arī turpmāk jādara viss iespējamais, lai patērētājiem Eiropā nodrošinātu apgādi ar augstas kvalitātes produktiem, konkrēti, tas nozīmē neatļaut ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) piegādi patērētājiem; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka akvakultūras nozares konkurētspējas un nodarbinātības tajā palielināšana stimulēs šīs nozares attīstības dinamiku. Tomēr tādēļ nedrīkst uz jūras produktu kvantitātes rēķina negatīvi ietekmēt to kvalitāti. Šajā saistībā arī turpmāk jādara viss iespējamais, lai patērētājiem Eiropā nodrošinātu apgādi ar augstas kvalitātes produktiem, konkrēti, tas nozīmē neatļaut ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) piegādi patērētājiem;

Privātā sektora uzņēmumu līdzdalība jūras nozaru ekonomikā

| 26. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir jūras nozaru stratēģijā plašāk izmantot zinātniskos pētījumus un inovāciju. Tomēr nedrīkst aizmirst, ka jūras nozaru stratēģijas galvenajam un visvairāk vēlamajam mērķim jābūt tādas uzņēmējdarbības attīstībai, kura bāzēta uz jūru un okeānu neizmantoto potenciālu; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir jūras nozaru stratēģijā plašāk izmantot zinātniskos pētījumus un inovāciju. Tomēr nedrīkst aizmirst, ka jūras nozaru stratēģijas galvenajam un visvairāk vēlamajam mērķim jābūt tādas uzņēmējdarbības attīstībai, kura bāzēta uz jūru un okeānu neizmantoto potenciālu;

| 27. | norāda, ka paziņojumā nav ņemtas vērā dažas nozares, kas jūras nozaru ekonomikā ir ļoti svarīgas (piemēram, kuģubūve, jūras transports un jūras enerģija). Nevar apšaubīt, ka paziņojums sagatavo augsni turpmākajām inovācijām un zinātniskajām iniciatīvām, tomēr minētās tautsaimniecības jomas joprojām ir jūras nozaru ekonomikas dzinējspēks; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka paziņojumā nav ņemtas vērā dažas nozares, kas jūras nozaru ekonomikā ir ļoti svarīgas (piemēram, kuģubūve, jūras transports un jūras enerģija). Nevar apšaubīt, ka paziņojums sagatavo augsni turpmākajām inovācijām un zinātniskajām iniciatīvām, tomēr minētās tautsaimniecības jomas joprojām ir jūras nozaru ekonomikas dzinējspēks;

| 28. | uzskata, ka, analizējot iespējas inovācijas ieviešanai jūras nozaru ekonomikā, īpaša uzmanība jāpievērš kā jūras transporta, tā arī jūras tūrisma attīstībai, jo šajās jomās slēpjas milzīgs nodarbinātības palielināšanas potenciāls; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka, analizējot iespējas inovācijas ieviešanai jūras nozaru ekonomikā, īpaša uzmanība jāpievērš kā jūras transporta, tā arī jūras tūrisma attīstībai, jo šajās jomās slēpjas milzīgs nodarbinātības palielināšanas potenciāls;

| 29. | uzsver, ka privātā sektora uzņēmējiem var būt izšķiroša loma inovācijas radīšanā un tās izmantošanā ar mērķi palielināt ekonomikas izaugsmi un izveidot jaunas, labākas darbvietas. Šajā aspektā īpaši svarīga loma var būt uzņēmējiem no MVU jomas; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka privātā sektora uzņēmējiem var būt izšķiroša loma inovācijas radīšanā un tās izmantošanā ar mērķi palielināt ekonomikas izaugsmi un izveidot jaunas, labākas darbvietas. Šajā aspektā īpaši svarīga loma var būt uzņēmējiem no MVU jomas;

| 30. | vērš uzmanību uz to, ka Komisijas cerībām par MVU jomas uzņēmumu plašāku līdzdalību jūras nozaru ekonomikā jāiet roku rokā ar pietiekamu finansiālu atbalstu gan no pašreizējām, gan no turpmākajām programmām. Nepieciešamība pēc atbalsta īpaši uzskatāma ir akvakultūras nozarē, kurā 90 % no darbības veido mikrouzņēmēji, kuri spēj radīt vēlamo inovācijas līmeni; |
| --- | --- |

30.

vērš uzmanību uz to, ka Komisijas cerībām par MVU jomas uzņēmumu plašāku līdzdalību jūras nozaru ekonomikā jāiet roku rokā ar pietiekamu finansiālu atbalstu gan no pašreizējām, gan no turpmākajām programmām. Nepieciešamība pēc atbalsta īpaši uzskatāma ir akvakultūras nozarē, kurā 90 % no darbības veido mikrouzņēmēji, kuri spēj radīt vēlamo inovācijas līmeni;

| 31. | uzskata, ka būtu jāpieņem spēcīgāks politikas satvars, ar kuru privātos uzņēmumus iesaistītu jūras nozaru ekonomikā. Lai nodrošinātu publiskā sektora optimālu sinerģiju ar privātā sektora vajadzībām, uzņēmējiem jābūt iespējai paust vajadzības attiecībā uz zinātniskajiem pētījumiem, kā arī uzņēmumiem labvēlīgām normām, standartiem un risinājumiem; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka būtu jāpieņem spēcīgāks politikas satvars, ar kuru privātos uzņēmumus iesaistītu jūras nozaru ekonomikā. Lai nodrošinātu publiskā sektora optimālu sinerģiju ar privātā sektora vajadzībām, uzņēmējiem jābūt iespējai paust vajadzības attiecībā uz zinātniskajiem pētījumiem, kā arī uzņēmumiem labvēlīgām normām, standartiem un risinājumiem;

| 32. | norāda, ka privāto uzņēmumu plašākai iesaistīšanai jūras nozaru ekonomikā jānotiek tā, lai privātajam sektoram neradītu nevajadzīgus apgrūtinājumus; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka privāto uzņēmumu plašākai iesaistīšanai jūras nozaru ekonomikā jānotiek tā, lai privātajam sektoram neradītu nevajadzīgus apgrūtinājumus;

| 33. | aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot pasākumus, kas jūras nozarē uzlabotu Eiropas ekonomikas dalībnieku konkurētspēju. Ja tiks noskaidrotas privātā sektora vajadzības attiecībā uz uzņēmumu iesaistīšanu jūras nozaru ekonomikā, būs vieglāk tām pieskaņot Eiropas, valsts un reģionālā mēroga pasākumus un politiku; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot pasākumus, kas jūras nozarē uzlabotu Eiropas ekonomikas dalībnieku konkurētspēju. Ja tiks noskaidrotas privātā sektora vajadzības attiecībā uz uzņēmumu iesaistīšanu jūras nozaru ekonomikā, būs vieglāk tām pieskaņot Eiropas, valsts un reģionālā mēroga pasākumus un politiku;

| 34. | uzsver, ka ar jūras nozaru ekonomiku saistītā uzņēmējdarbība attiecas ne tikai uz jūrās un okeānos veikto darbību. Lai izveidotu vietējiem zvejniekiem stabilu uzņēmējdarbības vidi, svarīgi ir ieplānot pietiekamu atbalstu ar jūras nozaru ekonomiku saistītiem uzņēmumiem, kas darbojas krastā, piemēram, zivju pārstrādes uzņēmumiem; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ar jūras nozaru ekonomiku saistītā uzņēmējdarbība attiecas ne tikai uz jūrās un okeānos veikto darbību. Lai izveidotu vietējiem zvejniekiem stabilu uzņēmējdarbības vidi, svarīgi ir ieplānot pietiekamu atbalstu ar jūras nozaru ekonomiku saistītiem uzņēmumiem, kas darbojas krastā, piemēram, zivju pārstrādes uzņēmumiem;

| 35. | norāda: lai jūras nozaru ekonomikā ieviestu inovāciju, kas sekmētu ekonomikas izaugsmi un darbvietu izveidi, jāizraugās piemēroti darbinieki. Lai jauniešu vidū palielinātu darba jūrā popularitāti un interesi par to, politikas veidošanai jābūt cieši saskaņotai ar izglītību un uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

35.

norāda: lai jūras nozaru ekonomikā ieviestu inovāciju, kas sekmētu ekonomikas izaugsmi un darbvietu izveidi, jāizraugās piemēroti darbinieki. Lai jauniešu vidū palielinātu darba jūrā popularitāti un interesi par to, politikas veidošanai jābūt cieši saskaņotai ar izglītību un uzņēmējdarbību;

| 36. | uzsver, ka no jūras nozaru ekonomikas panākumiem ieguvēji būs kā publiskais, tā arī privātais sektors. Tomēr visiem publiskajiem līdzekļiem ir savi limiti. Tāpēc minētajā jomā darbības finansēšanai būtiski ir censties piesaistīt arī privāto kapitālu. Tādēļ jāsekmē publiskā sektora plaša sadarbība ar privāto sektoru, citstarp, pielietojot publiskā un privātā sektora partnerības (PPP), kurās publiskais sektors varētu izmantot ne tikai privātā sektora finansiālās iespējas, bet arī tā zināšanas, uzņēmējdarbības pieredzi, vadītāju prasmes un intelektuālo potenciālu, lai jūras nozaru ekonomikā izstrādātu un ieviestu inovatīvus risinājumus; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka no jūras nozaru ekonomikas panākumiem ieguvēji būs kā publiskais, tā arī privātais sektors. Tomēr visiem publiskajiem līdzekļiem ir savi limiti. Tāpēc minētajā jomā darbības finansēšanai būtiski ir censties piesaistīt arī privāto kapitālu. Tādēļ jāsekmē publiskā sektora plaša sadarbība ar privāto sektoru, citstarp, pielietojot publiskā un privātā sektora partnerības (PPP), kurās publiskais sektors varētu izmantot ne tikai privātā sektora finansiālās iespējas, bet arī tā zināšanas, uzņēmējdarbības pieredzi, vadītāju prasmes un intelektuālo potenciālu, lai jūras nozaru ekonomikā izstrādātu un ieviestu inovatīvus risinājumus;

| 37. | uzsver, ka, ņemot vērā atšķirības starp publiskā un privātā sektora partnerību tiesiskajiem risinājumiem dažādās Eiropas Savienības dalībvalstīs, ārkārtīgi svarīga loma ir darbam, ko Eiropas Komisija iegulda, lai popularizētu paraugprakses piemērus un sekmīgus risinājumus, kā jūras nozaru ekonomikā izmantot PPP. Domājot par potenciālu jaunu darbvietu veidošanu, it īpaši jāapsver iespējas ieviest institucionalizētu publiskā un privātā sektora partnerību; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka, ņemot vērā atšķirības starp publiskā un privātā sektora partnerību tiesiskajiem risinājumiem dažādās Eiropas Savienības dalībvalstīs, ārkārtīgi svarīga loma ir darbam, ko Eiropas Komisija iegulda, lai popularizētu paraugprakses piemērus un sekmīgus risinājumus, kā jūras nozaru ekonomikā izmantot PPP. Domājot par potenciālu jaunu darbvietu veidošanu, it īpaši jāapsver iespējas ieviest institucionalizētu publiskā un privātā sektora partnerību;

| 38. | atzīmē, ka privātā sektora – tostarp mazo un vidējo uzņēmumu – pārstāvju piesaistīšana sadarbībai ar publisko sektoru nenotiks, ja sadarbības ideja netiks popularizēta reģionālajā un vietējā līmenī. Tātad jāatvieglo un jāatbalsta vietējo un reģionālo pašvaldību darbs, kura mērķis ir privātā sektora pārstāvjus piesaistīt atbilstīgi PPP modelim veidotos projektos; |
| --- | --- |

38.

atzīmē, ka privātā sektora – tostarp mazo un vidējo uzņēmumu – pārstāvju piesaistīšana sadarbībai ar publisko sektoru nenotiks, ja sadarbības ideja netiks popularizēta reģionālajā un vietējā līmenī. Tātad jāatvieglo un jāatbalsta vietējo un reģionālo pašvaldību darbs, kura mērķis ir privātā sektora pārstāvjus piesaistīt atbilstīgi PPP modelim veidotos projektos;

| 39. | norāda, ka jūras nozaru ekonomikā PPP nevar veidot vienīgi ar nolūku piesaistīt lielus uzņēmumus no privātā sektora. Publiskā un privātā sektora partnerību pareizā īstenošanā jāņem vērā arī mazo un vidējo uzņēmēju finansiālais potenciāls un riska pārvaldības spējas – tas pavērs iespējas arī mazākām teritoriālajām vienībām izmantot šo ekonomikas dalībnieku resursus; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka jūras nozaru ekonomikā PPP nevar veidot vienīgi ar nolūku piesaistīt lielus uzņēmumus no privātā sektora. Publiskā un privātā sektora partnerību pareizā īstenošanā jāņem vērā arī mazo un vidējo uzņēmēju finansiālais potenciāls un riska pārvaldības spējas – tas pavērs iespējas arī mazākām teritoriālajām vienībām izmantot šo ekonomikas dalībnieku resursus;

| 40. | atzinīgi vērtē to, ka paziņojumā ir ņemts vērā subsidiaritātes princips un proporcionalitātes princips, kuri izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. un 4. pantā. |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē to, ka paziņojumā ir ņemts vērā subsidiaritātes princips un proporcionalitātes princips, kuri izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. un 4. pantā.

Briselē, 2014. gada 3. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  CdR 2203/2012 “Jūras nozaru izaugsme. Izaugsmes noturību veicinošās iespējas”, ziņotājs: Adam Banaszak (PL/ECR).

1

Adam Banaszak

ECR

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/28

---

Reģionu komitejas atzinums “Rezultatīvas, piekļūstamas un noturīgas veselības aizsardzības sistēmas”

(2015/C 019/06)

| Ziņotājs | Karsten Uno Petersen kgs (DK/PSE), reģionālās padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas paziņojums “Par rezultatīvām, piekļūstamām un noturīgām veselības aizsardzības sistēmām”
  COM(2014) 215 final |

Ziņotājs

Karsten Uno Petersen kgs (DK/PSE), reģionālās padomes loceklis

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums “Par rezultatīvām, piekļūstamām un noturīgām veselības aizsardzības sistēmām”

COM(2014) 215 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

Vispārīgas piezīmes

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu, kurā par veselības aizsardzības sistēmu uzdevumu teikts, ka tām vajadzētu ne vien paildzināt cilvēka mūžu, bet arī palīdzēt to dzīvot pilnvērtīgi un tādā veidā sekmēt iedzīvotāju veselības uzlabošanu. Cilvēka veselību – ar to saprotam gan viņa fizisko, gan psihisko labsajūtu – būtiski ietekmē ne tikai veselības aizsardzības sistēmas sniegtie pakalpojumi, bet arī citi faktori; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu, kurā par veselības aizsardzības sistēmu uzdevumu teikts, ka tām vajadzētu ne vien paildzināt cilvēka mūžu, bet arī palīdzēt to dzīvot pilnvērtīgi un tādā veidā sekmēt iedzīvotāju veselības uzlabošanu. Cilvēka veselību – ar to saprotam gan viņa fizisko, gan psihisko labsajūtu – būtiski ietekmē ne tikai veselības aizsardzības sistēmas sniegtie pakalpojumi, bet arī citi faktori;

| 2. | aicina atzīt, ka veselība ir vērtība pati par sevi un veselības aizsardzības sistēmām paredzētie izdevumi uzskatāmi par ieguldījumiem iedzīvotāju veselībā un to pozitīvā ietekme var izpausties kā augstāks ražīgums, lielāks darbaspēka piedāvājums un stabilas publiskās finanses; |
| --- | --- |

2.

aicina atzīt, ka veselība ir vērtība pati par sevi un veselības aizsardzības sistēmām paredzētie izdevumi uzskatāmi par ieguldījumiem iedzīvotāju veselībā un to pozitīvā ietekme var izpausties kā augstāks ražīgums, lielāks darbaspēka piedāvājums un stabilas publiskās finanses;

| 3. | atzīmē, ka decentralizētie pārvaldes līmeņi visā Eiropas Savienībā saskaras ar vienādām problēmām – veselības aprūpes izmaksas paaugstinās, sabiedrība noveco un aizvien vairāk sirgst ar hroniskām slimībām un multimorbiditāti (vairākām slimībām vienlaikus) – un tādēļ pieaug pieprasījums pēc veselības aprūpes pakalpojumiem. Reģionu komiteja norāda, ka valsts, reģionālais un vietējais līmenis ir atbildīgs par šo problēmu risināšanu; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka decentralizētie pārvaldes līmeņi visā Eiropas Savienībā saskaras ar vienādām problēmām – veselības aprūpes izmaksas paaugstinās, sabiedrība noveco un aizvien vairāk sirgst ar hroniskām slimībām un multimorbiditāti (vairākām slimībām vienlaikus) – un tādēļ pieaug pieprasījums pēc veselības aprūpes pakalpojumiem. Reģionu komiteja norāda, ka valsts, reģionālais un vietējais līmenis ir atbildīgs par šo problēmu risināšanu;

| 4. | atzinīgi vērtē un atbalsta ES iedzīvotāju tiesības uz piekļuvi efektīvai un kvalitatīvi augstvērtīgai ārstniecībai un Eiropas Komisijas vēlmi, ņemot vērā aizvadīto gadu pieredzi, atbalstīt dalībvalstu centienus izstrādāt stratēģijas, kas paaugstinātu veselības aizsardzības sistēmu efektivitāti un noturību un atvieglotu piekļuvi medicīniskajai aprūpei; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē un atbalsta ES iedzīvotāju tiesības uz piekļuvi efektīvai un kvalitatīvi augstvērtīgai ārstniecībai un Eiropas Komisijas vēlmi, ņemot vērā aizvadīto gadu pieredzi, atbalstīt dalībvalstu centienus izstrādāt stratēģijas, kas paaugstinātu veselības aizsardzības sistēmu efektivitāti un noturību un atvieglotu piekļuvi medicīniskajai aprūpei;

| 5. | norāda, ka jāievēro Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. pants, atbilstoši kuram veselības aprūpe galvenokārt ir dalībvalstu kompetencē, un ka šajā jomā jārespektē subsidiaritātes princips. Reģionu komiteja šajā saistībā atgādina, ka par veselības politiku ir atbildīgas dalībvalstis un vairumā gadījumu liela daļa veselības aprūpes jautājumu ir vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka jāievēro Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. pants, atbilstoši kuram veselības aprūpe galvenokārt ir dalībvalstu kompetencē, un ka šajā jomā jārespektē subsidiaritātes princips. Reģionu komiteja šajā saistībā atgādina, ka par veselības politiku ir atbildīgas dalībvalstis un vairumā gadījumu liela daļa veselības aprūpes jautājumu ir vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē;

| 6. | atzīmē, ka 2013. gadā Eiropas semestrī 11 dalībvalstis saņēma ieteikumu reformēt veselības aizsardzības sistēmas. Šajā sakarā Reģionu komiteja norāda, ka dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmu atšķirības atspoguļo dažādu valstu sabiedrības atšķirīgo izvēli, un atgādina par LESD 168. pantu, kurā noteikts, ka Eiropas Savienības rīcība veselības jomā aprobežojas ar valstu politikas papildināšanu; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka 2013. gadā Eiropas semestrī 11 dalībvalstis saņēma ieteikumu reformēt veselības aizsardzības sistēmas. Šajā sakarā Reģionu komiteja norāda, ka dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmu atšķirības atspoguļo dažādu valstu sabiedrības atšķirīgo izvēli, un atgādina par LESD 168. pantu, kurā noteikts, ka Eiropas Savienības rīcība veselības jomā aprobežojas ar valstu politikas papildināšanu;

| 7. | piekrīt, ka veselības aprūpes nozarē inovācijai ir īpaši svarīga loma, un atzīst nozares lielo nozīmi ekonomikā. Komiteja tomēr iesaka, ka Padomes (veselība) 2006. gada secinājumos atzītajām ES veselības aizsardzības sistēmu kopējām vērtībām – universālumam, augstvērtīgas medicīniskās aprūpes pieejamībai, vienlīdzībai un solidaritātei – vienmēr jābūt svarīgākām nekā apsvērumiem, ko diktē pašreizējais stāvoklis ekonomikā; |
| --- | --- |

7.

piekrīt, ka veselības aprūpes nozarē inovācijai ir īpaši svarīga loma, un atzīst nozares lielo nozīmi ekonomikā. Komiteja tomēr iesaka, ka Padomes (veselība) 2006. gada secinājumos atzītajām ES veselības aizsardzības sistēmu kopējām vērtībām – universālumam, augstvērtīgas medicīniskās aprūpes pieejamībai, vienlīdzībai un solidaritātei – vienmēr jābūt svarīgākām nekā apsvērumiem, ko diktē pašreizējais stāvoklis ekonomikā;

| 8. | apzinās, ka ekonomikas krīzes dēļ dalībvalstīm ir radušās finansiālas grūtības, taču vienlaikus atgādina, ka veselības aizsardzības sistēmām ir jābūt tik ilgtspējīgām, lai tās atbilstu kopējām pamatvērtībām ne tikai nākotnē, bet jau šodien; |
| --- | --- |

8.

apzinās, ka ekonomikas krīzes dēļ dalībvalstīm ir radušās finansiālas grūtības, taču vienlaikus atgādina, ka veselības aizsardzības sistēmām ir jābūt tik ilgtspējīgām, lai tās atbilstu kopējām pamatvērtībām ne tikai nākotnē, bet jau šodien;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija, cenšoties palīdzēt dalībvalstīm izvērtēt savu veselības aizsardzības sistēmu efektivitāti, vēlas ciešāk sadarboties ar starptautiskām organizācijām, piemēram, Pasaules Veselības organizāciju (PVO) un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO); |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija, cenšoties palīdzēt dalībvalstīm izvērtēt savu veselības aizsardzības sistēmu efektivitāti, vēlas ciešāk sadarboties ar starptautiskām organizācijām, piemēram, Pasaules Veselības organizāciju (PVO) un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO);

| 10. | iesaka Eiropas Komisijai, veidojot visaptverošu ziņošanas sistēmu, kas ļautu novērtēt veselības aizsardzības sistēmu darbības rezultātus, rīkoties piesardzīgi un vērš uzmanību uz to, ka ciešāka sadarbība ar PVO un ESAO varētu sekmēt jau līdz šim savākto datu izmantošanu; |
| --- | --- |

10.

iesaka Eiropas Komisijai, veidojot visaptverošu ziņošanas sistēmu, kas ļautu novērtēt veselības aizsardzības sistēmu darbības rezultātus, rīkoties piesardzīgi un vērš uzmanību uz to, ka ciešāka sadarbība ar PVO un ESAO varētu sekmēt jau līdz šim savākto datu izmantošanu;

| 11. | rosina dalībvalstis stiprināt un vajadzības gadījumā arī paplašināt esošās spējas, lai nodrošinātu ar veselību saistītu datu nepārtrauktu un automātisku vākšanu, jo tas paaugstinās starptautisko datu krājumu kvalitāti tādās organizācijās kā PVO un ESAO; |
| --- | --- |

11.

rosina dalībvalstis stiprināt un vajadzības gadījumā arī paplašināt esošās spējas, lai nodrošinātu ar veselību saistītu datu nepārtrauktu un automātisku vākšanu, jo tas paaugstinās starptautisko datu krājumu kvalitāti tādās organizācijās kā PVO un ESAO;

| 12. | vērš uzmanību uz to, ka, vērtējot veselības aizsardzības sistēmu darbības rezultātus, būtu jāizmanto vispārēji un viegli pieejami rādītāji, piemēram, izdzīvošanas rādītājs noteiktu slimību gadījumā vai gaidīšanas ilgums; atzinīgi vērtē satvaru, kurā noteikti vairāki kopēji Eiropas kritēriji attiecībā uz veselības aizsardzības sistēmu darbības rezultātu vērtēšanu un kuram dalībvalstīs jākļūst par pamatu politiskām debatēm un prioritāšu noteikšanai; |
| --- | --- |

12.

vērš uzmanību uz to, ka, vērtējot veselības aizsardzības sistēmu darbības rezultātus, būtu jāizmanto vispārēji un viegli pieejami rādītāji, piemēram, izdzīvošanas rādītājs noteiktu slimību gadījumā vai gaidīšanas ilgums; atzinīgi vērtē satvaru, kurā noteikti vairāki kopēji Eiropas kritēriji attiecībā uz veselības aizsardzības sistēmu darbības rezultātu vērtēšanu un kuram dalībvalstīs jākļūst par pamatu politiskām debatēm un prioritāšu noteikšanai;

| 13. | piekrīt, ka līdz ar pacientu un veselības aprūpes personāla mobilitātes palielināšanos dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmas savā starpā aizvien vairāk mijiedarbosies, un norāda, ka, veselības aizsardzības sistēmām ciešāk sadarbojoties, lai pielāgotos šai attīstības tendencei, būtu jāizmanto arī reģionālajā un vietējā pārvaldes līmenī pieejamās zināšanas; |
| --- | --- |

13.

piekrīt, ka līdz ar pacientu un veselības aprūpes personāla mobilitātes palielināšanos dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmas savā starpā aizvien vairāk mijiedarbosies, un norāda, ka, veselības aizsardzības sistēmām ciešāk sadarbojoties, lai pielāgotos šai attīstības tendencei, būtu jāizmanto arī reģionālajā un vietējā pārvaldes līmenī pieejamās zināšanas;

| 14. | atzīmē, ka veselības aizsardzības sistēmām, kurās atbildība ir deleģēta vietējam un reģionālajam līmenim, ir raksturīgs gan labi apmācīts darbaspēks, kam ir pavērtas iespējas paaugstināt kvalifikāciju, gan arī prasmju nodošana, laba vadība un atbilstīga iekšējā informācijas plūsma; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka veselības aizsardzības sistēmām, kurās atbildība ir deleģēta vietējam un reģionālajam līmenim, ir raksturīgs gan labi apmācīts darbaspēks, kam ir pavērtas iespējas paaugstināt kvalifikāciju, gan arī prasmju nodošana, laba vadība un atbilstīga iekšējā informācijas plūsma;

| 15. | vērš uzmanību uz to, ka medicīniskās aprūpes integrēšanai būtu jānotiek vienlaikus ar pacientu aizvien plašāku iesaistīšanu un aprūpes kvalitātes paaugstināšanu, un norāda ka Eiropas Komisijas ekspertu grupas darbs šajā un citās jomās būtu jāapspriež ar pašvaldībām, piemēram, atklātās uzklausīšanas sanāksmēs par minētās grupas darbības rezultātiem; |
| --- | --- |

15.

vērš uzmanību uz to, ka medicīniskās aprūpes integrēšanai būtu jānotiek vienlaikus ar pacientu aizvien plašāku iesaistīšanu un aprūpes kvalitātes paaugstināšanu, un norāda ka Eiropas Komisijas ekspertu grupas darbs šajā un citās jomās būtu jāapspriež ar pašvaldībām, piemēram, atklātās uzklausīšanas sanāksmēs par minētās grupas darbības rezultātiem;

| 16. | atzīst, ka veselības aizsardzības sistēmām jābūt noturīgām, jāspēj pielāgoties dažādiem apstākļiem un pārvarēt būtiskas problēmas arī ar ierobežotiem resursiem, un uzskata, ka šīs iezīmes ir jānodrošina, atbildību par iedzīvotāju veselību uzticot vietējam un reģionālajam līmenim; |
| --- | --- |

16.

atzīst, ka veselības aizsardzības sistēmām jābūt noturīgām, jāspēj pielāgoties dažādiem apstākļiem un pārvarēt būtiskas problēmas arī ar ierobežotiem resursiem, un uzskata, ka šīs iezīmes ir jānodrošina, atbildību par iedzīvotāju veselību uzticot vietējam un reģionālajam līmenim;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija atzīst veselības aprūpes nozares nozīmi ekonomikas krīzes sociālo seku novēršanā, taču norāda, ka pieņemamo lēmumu, kuru mērķis ir pārvarēt vispārējo ekonomikas krīzi un problēmas, iespējamā negatīvā ietekme uz iedzīvotāju veselību ir jāanalizē, lai no šādas ietekmes varētu izvairīties; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija atzīst veselības aprūpes nozares nozīmi ekonomikas krīzes sociālo seku novēršanā, taču norāda, ka pieņemamo lēmumu, kuru mērķis ir pārvarēt vispārējo ekonomikas krīzi un problēmas, iespējamā negatīvā ietekme uz iedzīvotāju veselību ir jāanalizē, lai no šādas ietekmes varētu izvairīties;

| 18. | atzinīgi vērtē un atbalsta centienus izstrādāt sociālās integrācijas stratēģiju, kurā būtu paredzēts nodrošināt plašu piekļuvi kvalitatīvai un cenas ziņā pieņemamai veselības aprūpei un tādā veidā dalībvalstīs novērst augošo nevienlīdzību veselības aprūpes jomā; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē un atbalsta centienus izstrādāt sociālās integrācijas stratēģiju, kurā būtu paredzēts nodrošināt plašu piekļuvi kvalitatīvai un cenas ziņā pieņemamai veselības aprūpei un tādā veidā dalībvalstīs novērst augošo nevienlīdzību veselības aprūpes jomā;

Stiprināt veselības aizsardzības sistēmu rezultativitāti

REĢIONU KOMITEJA

| 19. | atzinīgi vērtē un atbalsta ES līmenī notiekošo darbu pacientu drošības jomā un šajā saistībā aicina turpmākajās ar veselību saistītajās ES iniciatīvās lielāku uzmanību veltīt darbam tādās nozīmīgās jomās kā pacientu pieredze un pacientu iesaistīšana, kā arī darbinieku tālākizglītība; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē un atbalsta ES līmenī notiekošo darbu pacientu drošības jomā un šajā saistībā aicina turpmākajās ar veselību saistītajās ES iniciatīvās lielāku uzmanību veltīt darbam tādās nozīmīgās jomās kā pacientu pieredze un pacientu iesaistīšana, kā arī darbinieku tālākizglītība;

| 20. | norāda, ka ir grūti noteikt veselības aizsardzības sistēmu rezultativitāti un tāpēc dalībvalstu salīdzināšana ir sarežģīta, taču piekrīt, ka mērīt un salīdzināt veselības aizsardzības sistēmu efektivitāti ir svarīgs mērķis; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka ir grūti noteikt veselības aizsardzības sistēmu rezultativitāti un tāpēc dalībvalstu salīdzināšana ir sarežģīta, taču piekrīt, ka mērīt un salīdzināt veselības aizsardzības sistēmu efektivitāti ir svarīgs mērķis;

| 21. | uzskata arī, ka dalībvalstu salīdzināšana jāveic vienīgi ar mērķi mācīties un apmainīties ar paraugprakses piemēriem; dalībvalstīm šādi paveras iespēja, raugoties no starptautiskas perspektīvas, novērtēt, cik labi tām izdodas pastāvīgi veikt uzlabojumus; |
| --- | --- |

21.

uzskata arī, ka dalībvalstu salīdzināšana jāveic vienīgi ar mērķi mācīties un apmainīties ar paraugprakses piemēriem; dalībvalstīm šādi paveras iespēja, raugoties no starptautiskas perspektīvas, novērtēt, cik labi tām izdodas pastāvīgi veikt uzlabojumus;

| 22. | atzīst, ka dažās īpašās jomās, kurās starptautisko organizāciju (tādu kā PVO un ESAO) rīcībā nav pietiekamu datu, iespējams, būtu jāizveido Eiropas datubāze; |
| --- | --- |

22.

atzīst, ka dažās īpašās jomās, kurās starptautisko organizāciju (tādu kā PVO un ESAO) rīcībā nav pietiekamu datu, iespējams, būtu jāizveido Eiropas datubāze;

Veselības aizsardzības sistēmas padarīt piekļūstamākas

REĢIONU KOMITEJA

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas paziņojumā atgādināts par Eiropas Sociālajā hartā deklarētajiem principiem un uzsvērta pārredzamu medicīniskās ārstēšanas pieejamības kritēriju nozīme un pienākums nodrošināt, ka neviena iedzīvotāju grupa netiek atstumta no veselības aprūpes pakalpojumu saņemšanas; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas paziņojumā atgādināts par Eiropas Sociālajā hartā deklarētajiem principiem un uzsvērta pārredzamu medicīniskās ārstēšanas pieejamības kritēriju nozīme un pienākums nodrošināt, ka neviena iedzīvotāju grupa netiek atstumta no veselības aprūpes pakalpojumu saņemšanas;

| 24. | piekrīt secinājumam, ka veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību ir grūti izmērīt, taču norāda, ka svarīgu informāciju par to, kā sabiedrība vērtē veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību, sniedz rādītāji, kas balstīti uz iedzīvotāju sniegtajām ziņām par savu pieredzi; |
| --- | --- |

24.

piekrīt secinājumam, ka veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību ir grūti izmērīt, taču norāda, ka svarīgu informāciju par to, kā sabiedrība vērtē veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību, sniedz rādītāji, kas balstīti uz iedzīvotāju sniegtajām ziņām par savu pieredzi;

| 25. | piekrīt, ka, vērtējot veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību, jākoncentrējas gan uz iedzīvotāju daļu, kurai tiek nodrošināti veselības aprūpes pakalpojumi, gan uz šo pakalpojumu apjomu, taču atgādina, ka pakalpojumu sniegšanas un to apjoma atšķirības ir valsts, reģionālajā un vietējā līmenī sabiedrības izdarītās atšķirīgās izvēles izpausme; |
| --- | --- |

25.

piekrīt, ka, vērtējot veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību, jākoncentrējas gan uz iedzīvotāju daļu, kurai tiek nodrošināti veselības aprūpes pakalpojumi, gan uz šo pakalpojumu apjomu, taču atgādina, ka pakalpojumu sniegšanas un to apjoma atšķirības ir valsts, reģionālajā un vietējā līmenī sabiedrības izdarītās atšķirīgās izvēles izpausme;

| 26. | piekrīt, ka pieejamība ir priekšnoteikums, lai cilvēks varētu pieļūt veselības aprūpes pakalpojumiem, un pieejamība ietver tādus faktorus kā gaidīšanas ilgums, attālums un veselības aprūpes nozares darbinieki; norāda tomēr: lai nodrošinātu pietiekamas speciālās zināšanas noteiktās ārstēšanas jomās, dažkārt nav iespējams izvairīties no specializētu ārstēšanas piedāvājumu koncentrācijas centrālās vietās, uz kurām cilvēkiem nākas mērot garāku ceļu. Vienmēr gan jānodrošina, ka šādiem specializētiem veselības aprūpes pakalpojumiem var piekļūt arī iedzīvotāji reģionos ar nelabvēlīgiem demogrāfiskiem un ģeogrāfiskiem apstākļiem; |
| --- | --- |

26.

piekrīt, ka pieejamība ir priekšnoteikums, lai cilvēks varētu pieļūt veselības aprūpes pakalpojumiem, un pieejamība ietver tādus faktorus kā gaidīšanas ilgums, attālums un veselības aprūpes nozares darbinieki; norāda tomēr: lai nodrošinātu pietiekamas speciālās zināšanas noteiktās ārstēšanas jomās, dažkārt nav iespējams izvairīties no specializētu ārstēšanas piedāvājumu koncentrācijas centrālās vietās, uz kurām cilvēkiem nākas mērot garāku ceļu. Vienmēr gan jānodrošina, ka šādiem specializētiem veselības aprūpes pakalpojumiem var piekļūt arī iedzīvotāji reģionos ar nelabvēlīgiem demogrāfiskiem un ģeogrāfiskiem apstākļiem;

| 27. | atgādina, ka reģioni ar nelabvēlīgiem ģeogrāfiskiem un demogrāfiskiem apstākļiem (īpaši reta apdzīvotība, zems iedzīvotāju blīvums, izteikta demogrāfiskā novecošana, salu un kalnu reģioni) saskaras ar īpašām problēmām, kas sevišķi ietekmē veselības aprūpes jomu; |
| --- | --- |

27.

atgādina, ka reģioni ar nelabvēlīgiem ģeogrāfiskiem un demogrāfiskiem apstākļiem (īpaši reta apdzīvotība, zems iedzīvotāju blīvums, izteikta demogrāfiskā novecošana, salu un kalnu reģioni) saskaras ar īpašām problēmām, kas sevišķi ietekmē veselības aprūpes jomu;

| 28. | atzīmē, ka integrētas aprūpes modeļi un e-veselības iespējas ir daļējs risinājums tādai problēmai kā veselības aizsardzības sistēmu pieejamība dalībvalstīs un tas īpaši attiecas uz reģioniem ar nelabvēlīgiem ģeogrāfiskiem un demogrāfiskiem apstākļiem; |
| --- | --- |

28.

atzīmē, ka integrētas aprūpes modeļi un e-veselības iespējas ir daļējs risinājums tādai problēmai kā veselības aizsardzības sistēmu pieejamība dalībvalstīs un tas īpaši attiecas uz reģioniem ar nelabvēlīgiem ģeogrāfiskiem un demogrāfiskiem apstākļiem;

| 29. | tādēļ norāda uz trūkstošo norādi uz to, ka jo īpaši cilvēkiem ar invaliditāti dažreiz ir ierobežota piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem, un saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 9. pantu atgādina Eiropas Komisijai par tās apņemšanos [COM(2010) 636 final], īstenojot politiskās stratēģijas nevienlīdzības mazināšanai veselības aprūpē, īpašu uzmanību veltīt personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

29.

tādēļ norāda uz trūkstošo norādi uz to, ka jo īpaši cilvēkiem ar invaliditāti dažreiz ir ierobežota piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem, un saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 9. pantu atgādina Eiropas Komisijai par tās apņemšanos [COM(2010) 636 final], īstenojot politiskās stratēģijas nevienlīdzības mazināšanai veselības aprūpē, īpašu uzmanību veltīt personām ar invaliditāti;

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē pastiprināta uzmanība pievērsta tādam jautājumam kā veselības aizsardzības sistēmu atbildība par medicīniskās aprūpes pieejamību; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē pastiprināta uzmanība pievērsta tādam jautājumam kā veselības aizsardzības sistēmu atbildība par medicīniskās aprūpes pieejamību;

| 31. | pauž gandarījumu par Eiropas Komisijas prioritāti veselības aprūpes personālam arī turpmāk piešķirt svarīgu konsultatīvu lomu un par to, ka tas varētu notikt sadarbībā ar citām nozarēm; atgādina, ka turpmākajā darbā var izmantot vietējo un reģionālo pašvaldību plašās zināšanas par šāda veida sadarbību; |
| --- | --- |

31.

pauž gandarījumu par Eiropas Komisijas prioritāti veselības aprūpes personālam arī turpmāk piešķirt svarīgu konsultatīvu lomu un par to, ka tas varētu notikt sadarbībā ar citām nozarēm; atgādina, ka turpmākajā darbā var izmantot vietējo un reģionālo pašvaldību plašās zināšanas par šāda veida sadarbību;

| 32. | atbalsta informācijas apmaiņu par to, kā uzlabot medikamentu pieejamību, taču uzsver, ka lēmumi par cenu veidošanu un izmaksu atlīdzināšanu pacientiem ir sabiedrības izdarītās izvēles un valsts, reģionālā un vietējā līmeņa prioritāšu rezultāts. Reģionu komiteja tomēr norāda, ka pārredzamāka medikamentu cenu veidošana veicinātu resursu efektīvāku izmantošanu; |
| --- | --- |

32.

atbalsta informācijas apmaiņu par to, kā uzlabot medikamentu pieejamību, taču uzsver, ka lēmumi par cenu veidošanu un izmaksu atlīdzināšanu pacientiem ir sabiedrības izdarītās izvēles un valsts, reģionālā un vietējā līmeņa prioritāšu rezultāts. Reģionu komiteja tomēr norāda, ka pārredzamāka medikamentu cenu veidošana veicinātu resursu efektīvāku izmantošanu;

| 33. | atzīmē, ka Eiropas Komisija iecerējusi arī turpmāk sniegt dalībvalstīm atbalstu tādā jomā kā veselības aprūpes nozares darbaspēka plānošana, lai tādā veidā palīdzētu tām pārvarēt grūtības saistībā ar veselības aprūpes personāla mobilitāti; |
| --- | --- |

33.

atzīmē, ka Eiropas Komisija iecerējusi arī turpmāk sniegt dalībvalstīm atbalstu tādā jomā kā veselības aprūpes nozares darbaspēka plānošana, lai tādā veidā palīdzētu tām pārvarēt grūtības saistībā ar veselības aprūpes personāla mobilitāti;

| 34. | piekrīt, ka dalībvalstīm jānodrošina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē pienācīga īstenošana; |
| --- | --- |

34.

piekrīt, ka dalībvalstīm jānodrošina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē pienācīga īstenošana;

Veselības aizsardzības sistēmas padarīt noturīgākas

REĢIONU KOMITEJA

| 35. | atzīmē, ka Eiropas Komisija Eiropas pusgada kontekstā dalībvalstīm ir ieteikusi veikt veselības aizsardzības sistēmu reformu, un šajā saistībā norāda uz LESD 168. pantu, kurā noteikts, ka ES rīcība veselības jomā aprobežojas ar dalībvalstu politikas papildināšanu; |
| --- | --- |

35.

atzīmē, ka Eiropas Komisija Eiropas pusgada kontekstā dalībvalstīm ir ieteikusi veikt veselības aizsardzības sistēmu reformu, un šajā saistībā norāda uz LESD 168. pantu, kurā noteikts, ka ES rīcība veselības jomā aprobežojas ar dalībvalstu politikas papildināšanu;

| 36. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija atbalsta dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmu reformu, nākot klajā ar iniciatīvām, kas veicina mācīšanos un paraugprakses apmaiņu ar citām dalībvalstīm un reģioniem; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija atbalsta dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmu reformu, nākot klajā ar iniciatīvām, kas veicina mācīšanos un paraugprakses apmaiņu ar citām dalībvalstīm un reģioniem;

| 37. | norāda, ka pietiekami un ilgtermiņa ieguldījumi veselības aizsardzības sistēmās ilgākā laika posmā var būt izdevīgāki nekā konjuktūras diktēti un īstermiņa finansiālie apsvērumi, un uzskata, ka turpmāk ir svarīgi noteikt veselības aizsardzības sistēmā veikto ieguldījumu ietekmi gan īsā, gan ilgākā laika posmā; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka pietiekami un ilgtermiņa ieguldījumi veselības aizsardzības sistēmās ilgākā laika posmā var būt izdevīgāki nekā konjuktūras diktēti un īstermiņa finansiālie apsvērumi, un uzskata, ka turpmāk ir svarīgi noteikt veselības aizsardzības sistēmā veikto ieguldījumu ietekmi gan īsā, gan ilgākā laika posmā;

| 38. | atzīst, ka veselības aizsardzības sistēmām jābūt finansiāli stabilām, tomēr uzskata, ka īstermiņa un konjunktūras diktēti finansiāli apsvērumi nedrīkst prevalēt pār veselību kā vērtību vai pacientu drošību un iesaistīšanu, kā arī personāla kvalifikācijas paaugstināšanu; |
| --- | --- |

38.

atzīst, ka veselības aizsardzības sistēmām jābūt finansiāli stabilām, tomēr uzskata, ka īstermiņa un konjunktūras diktēti finansiāli apsvērumi nedrīkst prevalēt pār veselību kā vērtību vai pacientu drošību un iesaistīšanu, kā arī personāla kvalifikācijas paaugstināšanu;

| 39. | atzīst un pozitīvi vērtē Eiropas Komisijas paveikto darbu, nosakot sešus noturības faktorus, kas var palīdzēt veselības aizsardzības sistēmās saglabāt iedzīvotājiem pieejamus un efektīvus veselības aprūpes pakalpojumus; |
| --- | --- |

39.

atzīst un pozitīvi vērtē Eiropas Komisijas paveikto darbu, nosakot sešus noturības faktorus, kas var palīdzēt veselības aizsardzības sistēmās saglabāt iedzīvotājiem pieejamus un efektīvus veselības aprūpes pakalpojumus;

| 40. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisija atbalstu augstajam mērķim, kas izvirzīts Veselības tehnoloģiju novērtēšanas (HTA) tīklam, kuru izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē, un piekrīt, ka tādējādi tiek novērsta iestāžu darba dublēšanās; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisija atbalstu augstajam mērķim, kas izvirzīts Veselības tehnoloģiju novērtēšanas (HTA) tīklam, kuru izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē, un piekrīt, ka tādējādi tiek novērsta iestāžu darba dublēšanās;

| 41. | atzīmē Eiropas Komisijas prioritāti panākt, ka informācija par pacientiem tiek novirzīta pie attiecīgajiem veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, un iesaka Eiropas Komisijai šajā procesā atbalstīt dalībvalstis, veicinot zināšanu nodošanu un paraugprakses apmaiņu informācijas plūsmu jomā; |
| --- | --- |

41.

atzīmē Eiropas Komisijas prioritāti panākt, ka informācija par pacientiem tiek novirzīta pie attiecīgajiem veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, un iesaka Eiropas Komisijai šajā procesā atbalstīt dalībvalstis, veicinot zināšanu nodošanu un paraugprakses apmaiņu informācijas plūsmu jomā;

| 42. | atgādina, ka vietējā un reģionālajā līmenī ir ļoti daudz zināšanu par iedzīvotāju viedokli par veselības aprūpi, un uzskata, ka svarīgāk ir aktīvi izmantot šīs zināšanas, nevis pētīt, kādas iespējas paver daudzpusīgs Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijs; |
| --- | --- |

42.

atgādina, ka vietējā un reģionālajā līmenī ir ļoti daudz zināšanu par iedzīvotāju viedokli par veselības aprūpi, un uzskata, ka svarīgāk ir aktīvi izmantot šīs zināšanas, nevis pētīt, kādas iespējas paver daudzpusīgs Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijs;

| 43. | uzskata, ka vēl nav optimāli izmantota iespējamā sinerģija starp veselības aprūpes dienestiem, kas atrodas pierobežu reģionos. Šāda sinerģija uzlabotu veselības aprūpes sistēmu pieejamību un sniegtu labumu pacientiem. Reģionu komiteja rosina dalībvalstu publiskās iestādes sekmēt attiecīgu sadarbības nolīgumu parakstīšanu; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka vēl nav optimāli izmantota iespējamā sinerģija starp veselības aprūpes dienestiem, kas atrodas pierobežu reģionos. Šāda sinerģija uzlabotu veselības aprūpes sistēmu pieejamību un sniegtu labumu pacientiem. Reģionu komiteja rosina dalībvalstu publiskās iestādes sekmēt attiecīgu sadarbības nolīgumu parakstīšanu;

| 44. | vērš uzmanību uz to, ka pieejamo datu izmantošana, ciešāk sadarbojoties ar PVO un ESAO, būs ieguvums arī pētniecības infrastruktūrai. |
| --- | --- |

44.

vērš uzmanību uz to, ka pieejamo datu izmantošana, ciešāk sadarbojoties ar PVO un ESAO, būs ieguvums arī pētniecības infrastruktūrai.

Briselē, 2014. gada 3. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/32

---

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas Savienības makroreģionālā stratēģija Alpu reģionam”

(2015/C 019/07)

| Ziņotājs | Herwig Van Staa (AT/PPE), Tiroles landtāga priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Ziņotājs

Herwig Van Staa (AT/PPE), Tiroles landtāga priekšsēdētājs

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē 2013. gada decembrī notikušās Eiropadomes sanāksmes secinājumus, kuros Eiropas Komisijai lūgts līdz 2015. gada jūnijam sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt ES stratēģiju Alpu reģionam (EUSALP); |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē 2013. gada decembrī notikušās Eiropadomes sanāksmes secinājumus, kuros Eiropas Komisijai lūgts līdz 2015. gada jūnijam sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt ES stratēģiju Alpu reģionam (EUSALP);

| 2. | uzsver, ka ar šo uzdevumu ievērojami palielināta arī reģionu loma EUSALP izstrādē un īstenošanā; tādēļ, lai veicinātu turpmāko attīstību, Eiropas Savienībai nebūtu jācenšas visu vienādot, bet tai būtu jānovērtē tās daudzveidība, kas iespējami lietderīgi jāizmanto. Makroreģionālās stratēģijas ir instruments, kas var sniegt konkrētu ieguldījumu dažādām teritorijām raksturīgo attīstības atšķirību iespējami lietderīgā izmantošanā, ņemot vērā šo teritoriju dabiskās īpatnības un pazīmes; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ar šo uzdevumu ievērojami palielināta arī reģionu loma EUSALP izstrādē un īstenošanā; tādēļ, lai veicinātu turpmāko attīstību, Eiropas Savienībai nebūtu jācenšas visu vienādot, bet tai būtu jānovērtē tās daudzveidība, kas iespējami lietderīgi jāizmanto. Makroreģionālās stratēģijas ir instruments, kas var sniegt konkrētu ieguldījumu dažādām teritorijām raksturīgo attīstības atšķirību iespējami lietderīgā izmantošanā, ņemot vērā šo teritoriju dabiskās īpatnības un pazīmes;

| 3. | atzinīgi vērtē ieceri īstenot makroreģionālu stratēģiju, kas ir Eiropadomes apstiprināts un Eiropas Parlamenta atbalstīts vispārējs satvars, kurš paredzēts ES dalībvalstīm un trešām valstīm, kas atrodas vienā ģeogrāfiskajā teritorijā, un kurš paver iespēju risināt kopīgas problēmas un ciešāk sadarboties, lai nodrošinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (1); |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē ieceri īstenot makroreģionālu stratēģiju, kas ir Eiropadomes apstiprināts un Eiropas Parlamenta atbalstīts vispārējs satvars, kurš paredzēts ES dalībvalstīm un trešām valstīm, kas atrodas vienā ģeogrāfiskajā teritorijā, un kurš paver iespēju risināt kopīgas problēmas un ciešāk sadarboties, lai nodrošinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (1);

| 4. | pauž gatavību arī turpmāk, kā tas jau norādīts atzinumā par makroreģionālo stratēģiju pievienoto vērtību (2), atbalstīt makroreģionālo stratēģiju izstrādi un īstenošanu un uzsver, ka pašlaik īstenoto makroreģionālo stratēģiju pievienotā vērtība ir atzīta gan politiski, gan stratēģiski (3); |
| --- | --- |

4.

pauž gatavību arī turpmāk, kā tas jau norādīts atzinumā par makroreģionālo stratēģiju pievienoto vērtību (2), atbalstīt makroreģionālo stratēģiju izstrādi un īstenošanu un uzsver, ka pašlaik īstenoto makroreģionālo stratēģiju pievienotā vērtība ir atzīta gan politiski, gan stratēģiski (3);

| 5. | atzīmē, ka EUSALP būs ceturtā makroreģionālā stratēģija, jo ES jau ir izstrādājusi stratēģiju Baltijas jūras reģionam, stratēģiju Donavas reģionam un stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam, un, tā kā lielas problēmas jārisina citos Eiropas reģionos, pauž atbalstu citu makroreģionālo stratēģiju izstrādei; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka EUSALP būs ceturtā makroreģionālā stratēģija, jo ES jau ir izstrādājusi stratēģiju Baltijas jūras reģionam, stratēģiju Donavas reģionam un stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam, un, tā kā lielas problēmas jārisina citos Eiropas reģionos, pauž atbalstu citu makroreģionālo stratēģiju izstrādei;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka EUSALP īstenošanā sadarbosies piecas ES dalībvalstis (Vācija, Francija, Itālija, Austrija un Slovēnija) un divas trešās valstis (Lihtenšteina un Šveice), tādā veidā būtiski sekmējot visas Eiropas integrāciju. Šis ar integrāciju saistītais aspekts vēl vairāk palielina makroreģionālās stratēģijas pievienoto vērtību (4); |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka EUSALP īstenošanā sadarbosies piecas ES dalībvalstis (Vācija, Francija, Itālija, Austrija un Slovēnija) un divas trešās valstis (Lihtenšteina un Šveice), tādā veidā būtiski sekmējot visas Eiropas integrāciju. Šis ar integrāciju saistītais aspekts vēl vairāk palielina makroreģionālās stratēģijas pievienoto vērtību (4);

| 7. | uzsver, ka tieši Alpu reģioni nāca klajā ar ierosmi ES līmenī izvirzīt kopīgus stratēģiskus mērķus attiecībā uz šo reģionu un vēlākā EUSALP izstrāde bija patiešām augšupēja, sākoties attiecīgajos reģionos un pēc tam sasniedzot Alpu reģiona valstu līmeni un vēlāk arī Eiropas līmeni; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka tieši Alpu reģioni nāca klajā ar ierosmi ES līmenī izvirzīt kopīgus stratēģiskus mērķus attiecībā uz šo reģionu un vēlākā EUSALP izstrāde bija patiešām augšupēja, sākoties attiecīgajos reģionos un pēc tam sasniedzot Alpu reģiona valstu līmeni un vēlāk arī Eiropas līmeni;

| 8. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus, apspriežoties ar Alpu reģiona valstīm un reģioniem, EUSALP koordinācijas komitejā izstrādāt konkrētu stratēģijas īstenošanas plānu; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus, apspriežoties ar Alpu reģiona valstīm un reģioniem, EUSALP koordinācijas komitejā izstrādāt konkrētu stratēģijas īstenošanas plānu;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka plaša publiska apspriešanās par līdz šim izstrādātajām EUSALP prioritātēm pavēra visām ieinteresētajām personām un iedzīvotājiem iespēju novērtēt šīs prioritātes, ierosināt un apsvērt vēl citas tēmas un apzināt ieinteresētos dalībniekus, lai izstrādātu mērķus un paredzētu vispiemērotākos instrumentus, kas ļautu sasniegt augstu attīstības un labklājības līmeni, kurš ir visu Alpu reģiona pašvaldību mērķis; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka plaša publiska apspriešanās par līdz šim izstrādātajām EUSALP prioritātēm pavēra visām ieinteresētajām personām un iedzīvotājiem iespēju novērtēt šīs prioritātes, ierosināt un apsvērt vēl citas tēmas un apzināt ieinteresētos dalībniekus, lai izstrādātu mērķus un paredzētu vispiemērotākos instrumentus, kas ļautu sasniegt augstu attīstības un labklājības līmeni, kurš ir visu Alpu reģiona pašvaldību mērķis;

| 10. | norāda, ka Alpu reģionā pārrobežu sadarbībai jau ir senas tradīcijas un kopš pagājušā gadsimta septiņdesmitajiem gadiem šajā sadarbībā ir izveidoti dažādi sadarbības instrumenti, piemēram, Alpu reģionu valstu asociācija, Alpu reģiona un Adrijas jūras reģiona alianse, Alpu reģiona konvencija, ES programma Alpu reģionam, tādas divpusējas un daudzpusējas sadarbības struktūras kā “Eurorégion Alpes-Méditerranée”, Eiropas teritoriālās sadarbības grupas “Senza Confini” un “Eiroreģions Tirole–Dienvidtirole–Trentīno”, kā arī dažādas pilsoniskās sabiedrības organizācijas; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka Alpu reģionā pārrobežu sadarbībai jau ir senas tradīcijas un kopš pagājušā gadsimta septiņdesmitajiem gadiem šajā sadarbībā ir izveidoti dažādi sadarbības instrumenti, piemēram, Alpu reģionu valstu asociācija, Alpu reģiona un Adrijas jūras reģiona alianse, Alpu reģiona konvencija, ES programma Alpu reģionam, tādas divpusējas un daudzpusējas sadarbības struktūras kā “Eurorégion Alpes-Méditerranée”, Eiropas teritoriālās sadarbības grupas “Senza Confini” un “Eiroreģions Tirole–Dienvidtirole–Trentīno”, kā arī dažādas pilsoniskās sabiedrības organizācijas;

| 11. | uzsver, ka diezgan būtisks EUSALP pamatelements ir augšupējā pieeja un ar stratēģiju paredzēts aptvert nozīmīgo darbu, ko veic Alpu reģiona pārrobežu sadarbības instrumenti, kuru plaši izvērstās sadarbības lietderību un efektivitāti iecerēts paaugstināt, darbojoties vienā kopīgā satvarā; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka diezgan būtisks EUSALP pamatelements ir augšupējā pieeja un ar stratēģiju paredzēts aptvert nozīmīgo darbu, ko veic Alpu reģiona pārrobežu sadarbības instrumenti, kuru plaši izvērstās sadarbības lietderību un efektivitāti iecerēts paaugstināt, darbojoties vienā kopīgā satvarā;

| 12. | atgādina, ka būtiska makroreģionālo stratēģiju radītā pievienotā vērtība ir kopīgo problēmu risināšana, ieinteresētajiem dalībniekiem īstenojot mērķorientētus pasākumus un vienlaikus iespējami labāk izmantojot piemērotus finansēšanas instrumentus, piemēram, publiskā un privātā sektora partnerības; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka būtiska makroreģionālo stratēģiju radītā pievienotā vērtība ir kopīgo problēmu risināšana, ieinteresētajiem dalībniekiem īstenojot mērķorientētus pasākumus un vienlaikus iespējami labāk izmantojot piemērotus finansēšanas instrumentus, piemēram, publiskā un privātā sektora partnerības;

| 13. | norāda, ka ar EUSALP paredzēts risināt kopīgās problēmas, ar kurām saskaras Alpu reģions. Šīs problēmas ir dzīves kvalitātes, augsta vides aizsardzības līmeņa un tautsaimniecības sekmīgas attīstības saglabāšana globalizācijas, klimata pārmaiņu un demogrāfisko pārmaiņu apstākļos, ļoti būtiskas strukturālas pārmaiņas lauksaimniecības un tūrisma nozarē, deindustrializācija, digitālā plaisa un noteiktos reģionos vērojamās ierobežotās iespējas piekļūt vispārējas nozīmes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka ar EUSALP paredzēts risināt kopīgās problēmas, ar kurām saskaras Alpu reģions. Šīs problēmas ir dzīves kvalitātes, augsta vides aizsardzības līmeņa un tautsaimniecības sekmīgas attīstības saglabāšana globalizācijas, klimata pārmaiņu un demogrāfisko pārmaiņu apstākļos, ļoti būtiskas strukturālas pārmaiņas lauksaimniecības un tūrisma nozarē, deindustrializācija, digitālā plaisa un noteiktos reģionos vērojamās ierobežotās iespējas piekļūt vispārējas nozīmes pakalpojumiem;

| 14. | norāda, ka stratēģijas atskaites punkts ir Alpu kalnu masīvs un ka Alpu reģionu, kā noteikts Alpu reģiona konvencijas darbības jomā, veido gan kalnu teritorija, kas ir reģiona galvenā daļa, gan arī kalnu apkārtnes teritorija, kur atrodas vairākas lielpilsētas. Šīs teritorijas vieno cieša mijiedarbība un funkcionālas attiecības, kas attiecīgi ietekmē ekonomisko, sociālo un ekoloģisko attīstību; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka stratēģijas atskaites punkts ir Alpu kalnu masīvs un ka Alpu reģionu, kā noteikts Alpu reģiona konvencijas darbības jomā, veido gan kalnu teritorija, kas ir reģiona galvenā daļa, gan arī kalnu apkārtnes teritorija, kur atrodas vairākas lielpilsētas. Šīs teritorijas vieno cieša mijiedarbība un funkcionālas attiecības, kas attiecīgi ietekmē ekonomisko, sociālo un ekoloģisko attīstību;

| 15. | izprot, ka kalnu teritorijām un to apkārtnes teritorijām, kur atrodas pilsētas, bieži ir atšķirīgas intereses un prioritātes, un uzsver, ka jāstiprina Alpu reģiona galvenās daļas un tās apkārtnē esošās teritorijas līdztiesīgs dialogs, lai nodrošinātu līdzsvaru starp abu teritoriju iedzīvotāju interesēm; |
| --- | --- |

15.

izprot, ka kalnu teritorijām un to apkārtnes teritorijām, kur atrodas pilsētas, bieži ir atšķirīgas intereses un prioritātes, un uzsver, ka jāstiprina Alpu reģiona galvenās daļas un tās apkārtnē esošās teritorijas līdztiesīgs dialogs, lai nodrošinātu līdzsvaru starp abu teritoriju iedzīvotāju interesēm;

| 16. | uzskata, ka būtu jāpieļauj EUSALP darbības jomas elastība, lai stratēģiskās sadarbības mērogs ik reizi tiktu noteikts, ņemot vērā konkrētās vajadzības attiecīgajā rīcības jomā un funkcionālās attiecības starp Alpu reģiona galveno daļu un tās apkārtni; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka būtu jāpieļauj EUSALP darbības jomas elastība, lai stratēģiskās sadarbības mērogs ik reizi tiktu noteikts, ņemot vērā konkrētās vajadzības attiecīgajā rīcības jomā un funkcionālās attiecības starp Alpu reģiona galveno daļu un tās apkārtni;

ES makroreģionālās stratēģijas Alpu reģionam mērķi un tematiskās jomas

| 17. | piekrīt viedoklim, ka EUSALP nodrošinās iespēju sniegt konkrētu un Alpu reģiona vajadzībām atbilstošu ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” – stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei – īstenošanā, lai tādā veidā paātrinātu virzību uz Eiropas ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

17.

piekrīt viedoklim, ka EUSALP nodrošinās iespēju sniegt konkrētu un Alpu reģiona vajadzībām atbilstošu ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” – stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei – īstenošanā, lai tādā veidā paātrinātu virzību uz Eiropas ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;

| 18. | uzskata, ka EUSALP stratēģiskās prioritātes būtu jāizvēlas tā, lai vispirms tiktu ievērotas Alpu reģionā esošo kalnu rajonu intereses un atbilstoši tiktu ņemtas vērā to apkārtnes un tajā esošo pilsētu intereses un lai šo apgabalu mijiedarbība sniegtu priekšrocības abām pusēm; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka EUSALP stratēģiskās prioritātes būtu jāizvēlas tā, lai vispirms tiktu ievērotas Alpu reģionā esošo kalnu rajonu intereses un atbilstoši tiktu ņemtas vērā to apkārtnes un tajā esošo pilsētu intereses un lai šo apgabalu mijiedarbība sniegtu priekšrocības abām pusēm;

| 19. | ir pārliecināta: lai EUSALP stratēģiju sekmīgi īstenotu, būtiska nozīme ir novatoriskiem risinājumiem, kas dod iespēju uz attīstību orientētos stratēģijas aspektus saskaņot ar nepieciešamo vides aizsardzību, jo tikai šādā veidā Alpu reģions var pastāvēt kā dzīves, saimnieciskās darbības un dabas telpa Eiropas vidū un ilgtspējīgi palielināt savu vērtību; |
| --- | --- |

19.

ir pārliecināta: lai EUSALP stratēģiju sekmīgi īstenotu, būtiska nozīme ir novatoriskiem risinājumiem, kas dod iespēju uz attīstību orientētos stratēģijas aspektus saskaņot ar nepieciešamo vides aizsardzību, jo tikai šādā veidā Alpu reģions var pastāvēt kā dzīves, saimnieciskās darbības un dabas telpa Eiropas vidū un ilgtspējīgi palielināt savu vērtību;

| 20. | atsaucas uz Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūciju par makroreģionālo stratēģiju Alpu reģionam (2013/2549 (RSP)) un norāda arī, ka stratēģijas saturs būtu jāsaskaņo ar Alpu reģiona konvenciju; |
| --- | --- |

20.

atsaucas uz Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūciju par makroreģionālo stratēģiju Alpu reģionam (2013/2549 (RSP)) un norāda arī, ka stratēģijas saturs būtu jāsaskaņo ar Alpu reģiona konvenciju;

| 21. | uzsver, ka svarīga ir visu dalībnieku, kas darbojas attiecīgajā reģionā, partnerības principam atbilstoša līdzdalība EUSALP izstrādē un īstenošanā, un atzinīgi vērtē EUSALP koordinācijas komitejas, kas reģioniem, valstīm un Eiropas Komisijai nodrošināja vienlīdzīgas līdzdalības iespējas, līdz šim izstrādāto saturu trīs galvenajās jomās: “Ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšana un vispārējas nodarbinātības, konkurētspējas un inovācijas veicināšana, konsolidējot un dažādojot saimniecisko darbību un tādā veidā cenšoties panākt kalnu rajonu un pilsētu rajonu savstarpējo solidaritāti”, “Teritoriālās attīstības veicināšana, īpašu vērību veltot videi nekaitīgai mobilitātei, plašākai akadēmiskajai sadarbībai, pakalpojumu attīstībai un transporta un komunikācijas infrastruktūras politikai” un “Enerģijas, dabas un kultūras resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, vides aizsardzība, bioloģiskās daudzveidības un dabas teritoriju saglabāšana”; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka svarīga ir visu dalībnieku, kas darbojas attiecīgajā reģionā, partnerības principam atbilstoša līdzdalība EUSALP izstrādē un īstenošanā, un atzinīgi vērtē EUSALP koordinācijas komitejas, kas reģioniem, valstīm un Eiropas Komisijai nodrošināja vienlīdzīgas līdzdalības iespējas, līdz šim izstrādāto saturu trīs galvenajās jomās: “Ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšana un vispārējas nodarbinātības, konkurētspējas un inovācijas veicināšana, konsolidējot un dažādojot saimniecisko darbību un tādā veidā cenšoties panākt kalnu rajonu un pilsētu rajonu savstarpējo solidaritāti”, “Teritoriālās attīstības veicināšana, īpašu vērību veltot videi nekaitīgai mobilitātei, plašākai akadēmiskajai sadarbībai, pakalpojumu attīstībai un transporta un komunikācijas infrastruktūras politikai” un “Enerģijas, dabas un kultūras resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, vides aizsardzība, bioloģiskās daudzveidības un dabas teritoriju saglabāšana”;

| 22. | saistībā ar šī satura turpmāko integrēšanu rīcības plānā lūdz īpašu uzmanību veltīt šādiem jautājumiem: nodarbinātības veicināšanai, Alpu reģiona vērtību radīšanas ķēžu, tūrisma un uzņēmumu tīkla attīstībai makroreģionālajā līmenī, vispārējas nozīmes pakalpojumu uzlabošanai un to cilvēku savstarpējās solidaritātes stiprināšanai, kas dzīvo dažādās Alpu reģiona teritorijās, savienojamības uzlabošanai un digitālās plaisas novēršanai visvairāk skartajos reģionos, vairākveidu pārvadājumu un savstarpējas izmantojamības uzlabošanai transporta nozarē, kā arī vietējo un reģionālo transporta tīklu savienošanai ar nozīmīgākiem Eiropas transporta ceļiem, centieniem preču pārvadājumus novirzīt no autotransporta uz dzelzceļu, energoefektivitātes paaugstināšanai un ilgtspējīgai atjaunojamas enerģijas ražošanai, jo īpaši, ūdens enerģijas izmantošanai, dabas un kultūras resursu ilgtspējīgai un efektīvai izmantošanai un klimata pārmaiņu izraisīto dabas katastrofu riska pārvaldībai, īpašu vērību veltot hidroloģiskās struktūras un vides aizsardzībai; |
| --- | --- |

22.

saistībā ar šī satura turpmāko integrēšanu rīcības plānā lūdz īpašu uzmanību veltīt šādiem jautājumiem: nodarbinātības veicināšanai, Alpu reģiona vērtību radīšanas ķēžu, tūrisma un uzņēmumu tīkla attīstībai makroreģionālajā līmenī, vispārējas nozīmes pakalpojumu uzlabošanai un to cilvēku savstarpējās solidaritātes stiprināšanai, kas dzīvo dažādās Alpu reģiona teritorijās, savienojamības uzlabošanai un digitālās plaisas novēršanai visvairāk skartajos reģionos, vairākveidu pārvadājumu un savstarpējas izmantojamības uzlabošanai transporta nozarē, kā arī vietējo un reģionālo transporta tīklu savienošanai ar nozīmīgākiem Eiropas transporta ceļiem, centieniem preču pārvadājumus novirzīt no autotransporta uz dzelzceļu, energoefektivitātes paaugstināšanai un ilgtspējīgai atjaunojamas enerģijas ražošanai, jo īpaši, ūdens enerģijas izmantošanai, dabas un kultūras resursu ilgtspējīgai un efektīvai izmantošanai un klimata pārmaiņu izraisīto dabas katastrofu riska pārvaldībai, īpašu vērību veltot hidroloģiskās struktūras un vides aizsardzībai;

| 23. | pauž cerību, ka rīcības plāns radīs dažādo pašlaik īstenoto programmu sinerģiju un tā prioritāšu skaits būs ierobežots, lai varētu koncentrēt līdzekļus; |
| --- | --- |

23.

pauž cerību, ka rīcības plāns radīs dažādo pašlaik īstenoto programmu sinerģiju un tā prioritāšu skaits būs ierobežots, lai varētu koncentrēt līdzekļus;

Daudzlīmeņu pārvaldība

| 24. | ar interesi iepazinās ar Eiropas Komisijas ziņojumu par makroreģionālo stratēģiju pārvaldību (5), taču norāda, ka tajā nav pietiekami ņemta vērā reģionu loma lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

24.

ar interesi iepazinās ar Eiropas Komisijas ziņojumu par makroreģionālo stratēģiju pārvaldību (5), taču norāda, ka tajā nav pietiekami ņemta vērā reģionu loma lēmumu pieņemšanā;

| 25. | uzsver, ka svarīga loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās EUSALP izstrādē nodrošina saskari ar iedzīvotājiem svarīgām interesēm. Komiteja norāda, ka jārada priekšnosacījumi, lai arī vietējās un reģionālās pašvaldības varētu ierosināt un īstenot paraugprojektus; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka svarīga loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās EUSALP izstrādē nodrošina saskari ar iedzīvotājiem svarīgām interesēm. Komiteja norāda, ka jārada priekšnosacījumi, lai arī vietējās un reģionālās pašvaldības varētu ierosināt un īstenot paraugprojektus;

| 26. | norāda, ka EUSALP īstenošana būs sekmīga tad, ja vietējā un reģionālā līmeņa dalībnieki, tostarp Eiropas teritoriālās sadarbības grupas, arī turpmāk tiks iesaistīti šī daudzlīmeņu procesa politiskajā vadībā un tiks ievērots ES tiesību aktos nostiprinātais subsidiaritātes princips; tādēļ būtu lietderīgi attiecīgajās teritorijās nodrošināt, ka plašāk tiek iesaistīti arī sociālās jomas, ekonomikas un kultūras jomas dalībnieki; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka EUSALP īstenošana būs sekmīga tad, ja vietējā un reģionālā līmeņa dalībnieki, tostarp Eiropas teritoriālās sadarbības grupas, arī turpmāk tiks iesaistīti šī daudzlīmeņu procesa politiskajā vadībā un tiks ievērots ES tiesību aktos nostiprinātais subsidiaritātes princips; tādēļ būtu lietderīgi attiecīgajās teritorijās nodrošināt, ka plašāk tiek iesaistīti arī sociālās jomas, ekonomikas un kultūras jomas dalībnieki;

| 27. | uzsver, ka jāveido tāda stratēģijas īstenošanas kārtība, kas atbilstīgi Reģionu komitejas hartā (6) minētajam daudzlīmeņu pārvaldības principam nodrošinātu valsts un reģionālā līmeņa līdztiesīgu iesaisti atbilstoši tā pilnvarām; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka jāveido tāda stratēģijas īstenošanas kārtība, kas atbilstīgi Reģionu komitejas hartā (6) minētajam daudzlīmeņu pārvaldības principam nodrošinātu valsts un reģionālā līmeņa līdztiesīgu iesaisti atbilstoši tā pilnvarām;

| 28. | uzsver, ka 2014. gadā tā izveidoja starpreģionālu grupu “Alpu makroreģions”, kurai Alpu reģiona stratēģijas izstrādē un turpmākajā darbā pēc tās izstrādes ir jāatbalsta gan Eiropas Komisija, gan arī Alpu reģiona valstis, sadarbojoties ar tajās izveidotajiem kontaktpunktiem, un kurai jāatbalsta rīcības plāna izstrāde, norādot uz šī makroreģiona kopīgo identitāti, jāpalielina tā atpazīstamība reģionu, valstu un Eiropas līmenī un tādā veidā jāparāda šī reģiona lielais potenciāls; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka 2014. gadā tā izveidoja starpreģionālu grupu “Alpu makroreģions”, kurai Alpu reģiona stratēģijas izstrādē un turpmākajā darbā pēc tās izstrādes ir jāatbalsta gan Eiropas Komisija, gan arī Alpu reģiona valstis, sadarbojoties ar tajās izveidotajiem kontaktpunktiem, un kurai jāatbalsta rīcības plāna izstrāde, norādot uz šī makroreģiona kopīgo identitāti, jāpalielina tā atpazīstamība reģionu, valstu un Eiropas līmenī un tādā veidā jāparāda šī reģiona lielais potenciāls;

| 29. | rosina ieviest rotējošu EUSALP vadību – to uzņemtos valstis vai katras dalībvalsts reģioni, kas noteiktu stratēģijas pamatvirzienu. Lai iesaistītajām valstīm un reģioniem līdzsvaroti pavērtu rīcības iespējas un proporcionāli sadalītu ar EUSALP vadību saistīto darbu, katra no stratēģijas īstenošanā iesaistītajām valstīm, ievērojot savstarpēji saskaņotu rotācijas principu, pārmaiņus un uz vienu gadu varētu uzņemties EUSALP prezidentvalsts pienākumus. Stratēģijas prezidentvalsts pienākums varētu būt arī stratēģijas foruma plānošana un organizēšana; |
| --- | --- |

29.

rosina ieviest rotējošu EUSALP vadību – to uzņemtos valstis vai katras dalībvalsts reģioni, kas noteiktu stratēģijas pamatvirzienu. Lai iesaistītajām valstīm un reģioniem līdzsvaroti pavērtu rīcības iespējas un proporcionāli sadalītu ar EUSALP vadību saistīto darbu, katra no stratēģijas īstenošanā iesaistītajām valstīm, ievērojot savstarpēji saskaņotu rotācijas principu, pārmaiņus un uz vienu gadu varētu uzņemties EUSALP prezidentvalsts pienākumus. Stratēģijas prezidentvalsts pienākums varētu būt arī stratēģijas foruma plānošana un organizēšana;

| 30. | uzskata, ka, par piemēru ņemot Eiropas transporta tīkla (TEN-T) koordinatorus, EUSALP īstenošanā iesaistītajiem reģioniem un valstīm būtu jāizveido stratēģijas koordinatora amats, kurš šā uzdevuma pildīšanas laikā neieņemtu politisku amatu, kuram nebūtu piešķirtas izpildvaras funkcijas un kura uzdevums būtu atbalstīt Eiropas Komisiju un stratēģijas prezidentvalsti un nodrošināt, ka Eiropas iestādes stratēģijai velta vairāk uzmanības; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka, par piemēru ņemot Eiropas transporta tīkla (TEN-T) koordinatorus, EUSALP īstenošanā iesaistītajiem reģioniem un valstīm būtu jāizveido stratēģijas koordinatora amats, kurš šā uzdevuma pildīšanas laikā neieņemtu politisku amatu, kuram nebūtu piešķirtas izpildvaras funkcijas un kura uzdevums būtu atbalstīt Eiropas Komisiju un stratēģijas prezidentvalsti un nodrošināt, ka Eiropas iestādes stratēģijai velta vairāk uzmanības;

| 31. | uzskata, ka EUSALP koordinatoram jābūt reģionu amatpersonai, kam ir pieredze Alpu reģionā notiekošās reģionu un pārrobežu sadarbības jomā. Tas ir ļoti būtiski, jo jāņem vērā tāds aspekts kā stratēģijā izmantotā augšupējā pieeja; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka EUSALP koordinatoram jābūt reģionu amatpersonai, kam ir pieredze Alpu reģionā notiekošās reģionu un pārrobežu sadarbības jomā. Tas ir ļoti būtiski, jo jāņem vērā tāds aspekts kā stratēģijā izmantotā augšupējā pieeja;

| 32. | uzskata, ka, līdzsvaroti veidojot kopējo politiskās vadības struktūru, būtu jānodrošina valstu un reģionu interešu un Komisijas interešu vienlīdzīga ievērošana; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka, līdzsvaroti veidojot kopējo politiskās vadības struktūru, būtu jānodrošina valstu un reģionu interešu un Komisijas interešu vienlīdzīga ievērošana;

| 33. | piekrīt, ka Eiropas Komisijai tiek uzticēta svarīga loma EUSALP stratēģiskajā vadībā, jo Komisija var nodrošināt saskaņotību ar ES politikām un viedokļiem, kā arī to, ka šī makroreģionālā stratēģija tiek ņemta vērā citu ES pasākumu īstenošanā, jo īpaši finansēšanas programmās un instrumentos; |
| --- | --- |

33.

piekrīt, ka Eiropas Komisijai tiek uzticēta svarīga loma EUSALP stratēģiskajā vadībā, jo Komisija var nodrošināt saskaņotību ar ES politikām un viedokļiem, kā arī to, ka šī makroreģionālā stratēģija tiek ņemta vērā citu ES pasākumu īstenošanā, jo īpaši finansēšanas programmās un instrumentos;

| 34. | uzskata, ka stratēģisko prioritāšu īstenošanas pārvaldībā būtu jāievēro, ka atbildībai par galvenajās jomās minētajām prioritātēm jābūt plaši sadalītai un jāizveido īpaši organizācijas veidi tieši transversālo, piemēram, ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu risināšanai; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka stratēģisko prioritāšu īstenošanas pārvaldībā būtu jāievēro, ka atbildībai par galvenajās jomās minētajām prioritātēm jābūt plaši sadalītai un jāizveido īpaši organizācijas veidi tieši transversālo, piemēram, ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu risināšanai;

| 35. | ir pārliecināta, ka Eiropas stratēģijas un politiku nevar efektīvi īstenot, ja netiek ievēroti daudzlīmeņu pārvaldības principi, un ierosina apsvērt, vai Eiropas teritoriālās sadarbības grupas to kompetences jomās nevarētu izmantot kā stratēģiju īstenošanas instrumentus; |
| --- | --- |

35.

ir pārliecināta, ka Eiropas stratēģijas un politiku nevar efektīvi īstenot, ja netiek ievēroti daudzlīmeņu pārvaldības principi, un ierosina apsvērt, vai Eiropas teritoriālās sadarbības grupas to kompetences jomās nevarētu izmantot kā stratēģiju īstenošanas instrumentus;

| 36. | atsaucas uz Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūciju par makroreģionālo stratēģiju Alpu reģionam (2013/2549 (RSP)) un norāda arī, ka jau uzsāktā pārrobežu sadarbība un izveidotie tīkli būtu jāintegrē EUSALP īstenošanā; |
| --- | --- |

36.

atsaucas uz Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūciju par makroreģionālo stratēģiju Alpu reģionam (2013/2549 (RSP)) un norāda arī, ka jau uzsāktā pārrobežu sadarbība un izveidotie tīkli būtu jāintegrē EUSALP īstenošanā;

| 37. | apzinās, ka iedzīvotājiem jūtamus rezultātus var sniegt vienīgi konkrēti projekti, ar kuriem īsteno EUSALP rīcības plānu, un tāpēc uzsver, ka jānovērš juridiskie un administratīvie šķēršļi, kas kavē īstenošanu; |
| --- | --- |

37.

apzinās, ka iedzīvotājiem jūtamus rezultātus var sniegt vienīgi konkrēti projekti, ar kuriem īsteno EUSALP rīcības plānu, un tāpēc uzsver, ka jānovērš juridiskie un administratīvie šķēršļi, kas kavē īstenošanu;

| 38. | uzsver, ka makroreģionālās stratēģijas ir piemērots satvars pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iesaistīšanai politisko lēmumu pieņemšanā, lai panāktu sinerģiju ar jau uzsāktajām iniciatīvām un optimizētu resursu izmantošanu; šajā sakarā un lai konkretizētu iepriekš minēto iesaistīšanu un varētu efektīvi piekļūt rīcībā esošajiem finanšu resursiem un tos izmantot, ir visnotaļ lietderīgi slēgt sadarbības nolīgumus un protokolus ar pilsoniskās sabiedrības struktūrām, piemēram, nozaru apvienībām, tirdzniecības kamerām, universitātēm un citiem ekonomikas un sociālās jomas dalībniekiem attiecīgajās teritorijās; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka makroreģionālās stratēģijas ir piemērots satvars pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iesaistīšanai politisko lēmumu pieņemšanā, lai panāktu sinerģiju ar jau uzsāktajām iniciatīvām un optimizētu resursu izmantošanu; šajā sakarā un lai konkretizētu iepriekš minēto iesaistīšanu un varētu efektīvi piekļūt rīcībā esošajiem finanšu resursiem un tos izmantot, ir visnotaļ lietderīgi slēgt sadarbības nolīgumus un protokolus ar pilsoniskās sabiedrības struktūrām, piemēram, nozaru apvienībām, tirdzniecības kamerām, universitātēm un citiem ekonomikas un sociālās jomas dalībniekiem attiecīgajās teritorijās;

| 39. | uzskata, ka Alpu reģiona makroreģionālās stratēģijas īstenošanā būtu jāiesaista Eiropas Padome, konkrēti, Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongress, jo īpaši tādēļ, ka vismaz divas minētajā stratēģijā iesaistītās valstis – Šveice un Lihtenšteina – nav ES dalībvalstis, taču ir Eiropas Padomes locekles; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka Alpu reģiona makroreģionālās stratēģijas īstenošanā būtu jāiesaista Eiropas Padome, konkrēti, Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongress, jo īpaši tādēļ, ka vismaz divas minētajā stratēģijā iesaistītās valstis – Šveice un Lihtenšteina – nav ES dalībvalstis, taču ir Eiropas Padomes locekles;

Finansējums

| 40. | pauž apmierinājumu par to, ka regula par kopējiem noteikumiem un Eiropas teritoriālā sadarbība paver iespēju izmantot visu struktūrfondu līdzekļus, lai atbalstītu makroreģionālās prioritātes, un rosina Eiropas Komisiju noteikt, kā šos fondus Alpu reģionā var izmantot saskaņā ar partnerības nolīgumiem un reģionālajām darbības programmām; |
| --- | --- |

40.

pauž apmierinājumu par to, ka regula par kopējiem noteikumiem un Eiropas teritoriālā sadarbība paver iespēju izmantot visu struktūrfondu līdzekļus, lai atbalstītu makroreģionālās prioritātes, un rosina Eiropas Komisiju noteikt, kā šos fondus Alpu reģionā var izmantot saskaņā ar partnerības nolīgumiem un reģionālajām darbības programmām;

| 41. | atzīmē, ka tā saucamais “trīskāršais “nē”” (nepieņemt jaunus tiesību aktus, neveidot jaunas ES iestādes un nepiešķirt papildu līdzekļus) palīdzējis nodrošināt, ka ES teritoriālajai sadarbībai paredzētie līdzekļi tika izmantoti efektīvāk tajos reģionos, kuros jau tiek īstenota makroreģionāla stratēģija. Komitejas tomēr vēlas uzsvērt ilgāka termiņa finansējuma nozīmi. Ilgtermiņa finansējums ir īpaši nepieciešams struktūrām, kas ir atbildīgas par stratēģijas īstenošanas koordinēšanu. Iesaistītajām dalībvalstīm un to vietējām un reģionālajām pašvaldībām saskaņā ar daudzlīmeņu pārvaldības principu lielākā mērā jāuzņemas atbildība un jāpiešķir pietiekami resursi Alpu makroreģionālās stratēģijas īstenošanai; |
| --- | --- |

41.

atzīmē, ka tā saucamais “trīskāršais “nē”” (nepieņemt jaunus tiesību aktus, neveidot jaunas ES iestādes un nepiešķirt papildu līdzekļus) palīdzējis nodrošināt, ka ES teritoriālajai sadarbībai paredzētie līdzekļi tika izmantoti efektīvāk tajos reģionos, kuros jau tiek īstenota makroreģionāla stratēģija. Komitejas tomēr vēlas uzsvērt ilgāka termiņa finansējuma nozīmi. Ilgtermiņa finansējums ir īpaši nepieciešams struktūrām, kas ir atbildīgas par stratēģijas īstenošanas koordinēšanu. Iesaistītajām dalībvalstīm un to vietējām un reģionālajām pašvaldībām saskaņā ar daudzlīmeņu pārvaldības principu lielākā mērā jāuzņemas atbildība un jāpiešķir pietiekami resursi Alpu makroreģionālās stratēģijas īstenošanai;

| 42. | saskaņā ar pieņemtajiem atzinumiem par jau uzsāktajām makroreģionālajām stratēģijām (7) vēlreiz norāda, ka vienlaikus spēkā jābūt arī “trīskāršam “jā”” (pieejamo finanšu līdzekļu izlietošanas labāka saskaņošana, labāka iestāžu darbības koordinēšana un vairāk jaunu ideju un projektu), un rosina koordinēšanā efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes; |
| --- | --- |

42.

saskaņā ar pieņemtajiem atzinumiem par jau uzsāktajām makroreģionālajām stratēģijām (7) vēlreiz norāda, ka vienlaikus spēkā jābūt arī “trīskāršam “jā”” (pieejamo finanšu līdzekļu izlietošanas labāka saskaņošana, labāka iestāžu darbības koordinēšana un vairāk jaunu ideju un projektu), un rosina koordinēšanā efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes;

| 43. | atzinīgi vērtē to, ka ES programma Alpu reģionam laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam tiks izmantota, lai atbalstītu novatoriskus pārvaldības modeļus; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē to, ka ES programma Alpu reģionam laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam tiks izmantota, lai atbalstītu novatoriskus pārvaldības modeļus;

| 44. | pauž cerību, ka EUSALP nodrošinās Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī pieejamo līdzekļu izlietošanas labāku koordināciju, un tādēļ īpaši aicina Eiropas Komisiju un tās dienestus, kuri atbild gan par Eiropas strukturālo un investīciju fondu darbības programmām, gan par tiešās pārvaldības programmām, rīkoties atbilstoši to pilnvarām, lai ar minētajiem instrumentiem un politikas pasākumiem nodrošinātu iespējas sasniegt EUSALP mērķus un īstenot stratēģijā paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

44.

pauž cerību, ka EUSALP nodrošinās Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī pieejamo līdzekļu izlietošanas labāku koordināciju, un tādēļ īpaši aicina Eiropas Komisiju un tās dienestus, kuri atbild gan par Eiropas strukturālo un investīciju fondu darbības programmām, gan par tiešās pārvaldības programmām, rīkoties atbilstoši to pilnvarām, lai ar minētajiem instrumentiem un politikas pasākumiem nodrošinātu iespējas sasniegt EUSALP mērķus un īstenot stratēģijā paredzētos pasākumus.

Briselē, 2014. gada 3. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  COM(2013) 468 final.

1

(2)  CDR5074-2013_00_00_TRA_AC.

2

(3)  Skatīt Padomes 2013. gada 22. oktobra secinājumus par makroreģionālo stratēģiju pievienoto vērtību.

3

(4)  COM(2013) 468 final.

4

(5)  COM(2014) 284 final.

5

(6)  COR-2014-01728-00-00-RES-TRA.

6

(7)  Piemēram, ar atzinumu CDR1272-2012_00_00_TRA_AC par izstrādāto ES stratēģiju Baltijas jūras reģionam.

7

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/36

---

Reģionu komitejas atzinums “Informācijas, plānošanas un biļešu iegādes pakalpojumi multimodāliem ceļojumiem”

(2015/C 019/08)

| Ziņotājs | Petr Osvald (CZ/PSE), Plzeņas pilsētas padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas dienestu darba dokuments “ES ceļvedis, lai izveidotu ES mēroga informācijas, plānošanas un biļešu iegādes pakalpojumus daudzmodāliem ceļojumiem”
  SWD(2014) 194 final |

Ziņotājs

Petr Osvald (CZ/PSE), Plzeņas pilsētas padomes loceklis

Atsauces dokuments

Komisijas dienestu darba dokuments “ES ceļvedis, lai izveidotu ES mēroga informācijas, plānošanas un biļešu iegādes pakalpojumus daudzmodāliem ceļojumiem”

SWD(2014) 194 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | norāda, ka aktualizētas informācijas sistēma, kas darbojas visā Eiropā un paredzēta gan transporta vadītājiem, gan pasažieriem un kas ietver visus transporta veidus, ir svarīgs instruments, ar ko īstenot vienu no ES noteiktajām pamatbrīvībām, proti, personu brīvu pārvietošanos. Šīs pamatbrīvības īstenošana nozīmē ne tikai novērst šķēršļus, bet arī, cik vien iespējams, atvieglot iedzīvotāju brīvu pārvietošanos. Tāpēc vajadzētu noteikt obligātu prasību publicēt transporta kustības grafikus un citu ar ceļojumiem saistītu informāciju un – pilnībā un bez izņēmuma – padarīt to pieejamu visiem ES iedzīvotājiem tādā formātā, kādā ikviens to var pēc iespējas vienkārši un efektīvi izmantot. Eiropas Savienībai un visām tās dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka nevienam sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējam šajā sistēmā nav lielākas priekšrocības uz citu rēķina. Tām arī būtu jāgarantē visiem ceļojumu aģentiem un pārvadātājiem vienlīdzīga piekļuve šādām sistēmām. Tāpēc, izstrādājot ES tiesību aktus, kurus vēlāk transponēs dažādu valstu tiesībās, ir jāpiemēro visaptveroša pieeja. Tā jāattiecina ne tikai uz “statisku” transporta informāciju, t. i., fiksētu kustības grafiku, bet arī “dinamisku” informāciju, piemēram, reāllaika datiem, kas norāda sabiedriskā transportlīdzekļa atrašanās vietu attiecīgajā maršrutā. Šāda prasība apkopot datus par pasažieru sabiedrisko transportlīdzekļu atrašanās vietu reāllaikā vienlaikus sekmēs Galileo kosmosa segmenta lietošanu; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka aktualizētas informācijas sistēma, kas darbojas visā Eiropā un paredzēta gan transporta vadītājiem, gan pasažieriem un kas ietver visus transporta veidus, ir svarīgs instruments, ar ko īstenot vienu no ES noteiktajām pamatbrīvībām, proti, personu brīvu pārvietošanos. Šīs pamatbrīvības īstenošana nozīmē ne tikai novērst šķēršļus, bet arī, cik vien iespējams, atvieglot iedzīvotāju brīvu pārvietošanos. Tāpēc vajadzētu noteikt obligātu prasību publicēt transporta kustības grafikus un citu ar ceļojumiem saistītu informāciju un – pilnībā un bez izņēmuma – padarīt to pieejamu visiem ES iedzīvotājiem tādā formātā, kādā ikviens to var pēc iespējas vienkārši un efektīvi izmantot. Eiropas Savienībai un visām tās dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka nevienam sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējam šajā sistēmā nav lielākas priekšrocības uz citu rēķina. Tām arī būtu jāgarantē visiem ceļojumu aģentiem un pārvadātājiem vienlīdzīga piekļuve šādām sistēmām. Tāpēc, izstrādājot ES tiesību aktus, kurus vēlāk transponēs dažādu valstu tiesībās, ir jāpiemēro visaptveroša pieeja. Tā jāattiecina ne tikai uz “statisku” transporta informāciju, t. i., fiksētu kustības grafiku, bet arī “dinamisku” informāciju, piemēram, reāllaika datiem, kas norāda sabiedriskā transportlīdzekļa atrašanās vietu attiecīgajā maršrutā. Šāda prasība apkopot datus par pasažieru sabiedrisko transportlīdzekļu atrašanās vietu reāllaikā vienlaikus sekmēs Galileo kosmosa segmenta lietošanu;

| 2. | šajā saistībā atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija pievērsusi uzmanību multimodālās informācijas jautājumam pasažieru transporta un biļešu iegādes pakalpojumu jomā, un uzskata, ka izskatāmā darba dokumenta publicēšana ir vajadzīgais solis, kas stimulēs turpmākās debates, risinājumu meklēšanu un īstenošanas procesu; |
| --- | --- |

2.

šajā saistībā atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija pievērsusi uzmanību multimodālās informācijas jautājumam pasažieru transporta un biļešu iegādes pakalpojumu jomā, un uzskata, ka izskatāmā darba dokumenta publicēšana ir vajadzīgais solis, kas stimulēs turpmākās debates, risinājumu meklēšanu un īstenošanas procesu;

| 3. | apzinās šā jautājumu loka daudzslāņainību un, kaut arī atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija līdztekus sabiedriskajam transportam šajā sistēmā ietvērusi arī individuālo transportu, tomēr uzskata, ka darbības jomas paplašināšana, pat ja tā padara sistēmu pilnīgāku, pašreizējā posmā būtiski sarežģī problēmu, kuras atrisināšana var kavēties un būt apgrūtināta. Tāpēc Komiteja iesaka rīkoties pa posmiem, sākot ar pasažieru sabiedrisko transportu, un tikai vēlākos posmos iekļaut sabiedriskā transporta operatīvajās sistēmās arī individuālā transporta veidus. Dažādu individuālā transporta veidu integrēšanas ritms ES reģionos var būt atšķirīgs atkarībā no tā, cik liela ir attiecīgā individuālā transporta veida tirgus daļa; |
| --- | --- |

3.

apzinās šā jautājumu loka daudzslāņainību un, kaut arī atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija līdztekus sabiedriskajam transportam šajā sistēmā ietvērusi arī individuālo transportu, tomēr uzskata, ka darbības jomas paplašināšana, pat ja tā padara sistēmu pilnīgāku, pašreizējā posmā būtiski sarežģī problēmu, kuras atrisināšana var kavēties un būt apgrūtināta. Tāpēc Komiteja iesaka rīkoties pa posmiem, sākot ar pasažieru sabiedrisko transportu, un tikai vēlākos posmos iekļaut sabiedriskā transporta operatīvajās sistēmās arī individuālā transporta veidus. Dažādu individuālā transporta veidu integrēšanas ritms ES reģionos var būt atšķirīgs atkarībā no tā, cik liela ir attiecīgā individuālā transporta veida tirgus daļa;

| 4. | norāda, ka ilgākā laika posmā īpaša vērība jāvelta arī individuālajam transportam un juridisku un tehnisku risinājumu izstrādei; tāpēc aicina sagatavot strukturētu grafiku šā darba veikšanai, lai nodrošinātu šādiem pasākumiem nepieciešamo efektivitātes līmeni; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka ilgākā laika posmā īpaša vērība jāvelta arī individuālajam transportam un juridisku un tehnisku risinājumu izstrādei; tāpēc aicina sagatavot strukturētu grafiku šā darba veikšanai, lai nodrošinātu šādiem pasākumiem nepieciešamo efektivitātes līmeni;

| 5. | uzsver, ka izskatāmajā darba dokumentā skaidri norādīts, ka no ceļojumu informācijas un pakalpojumu sniegšanas viedokļa vissarežģītākais posms ir “pirmais un pēdējais kilometrs”, kas atbilst tam ceļojuma posmam, kurā transports parasti ir vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē. Tāpēc ļoti svarīgi ir iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības gan katra konkrētā risinājuma īstenošanā un tā darbības uzraudzībā, gan visas sistēmas efektīvas darbības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka izskatāmajā darba dokumentā skaidri norādīts, ka no ceļojumu informācijas un pakalpojumu sniegšanas viedokļa vissarežģītākais posms ir “pirmais un pēdējais kilometrs”, kas atbilst tam ceļojuma posmam, kurā transports parasti ir vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē. Tāpēc ļoti svarīgi ir iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības gan katra konkrētā risinājuma īstenošanā un tā darbības uzraudzībā, gan visas sistēmas efektīvas darbības nodrošināšanā;

| 6. | norāda, ka sabiedriskā transporta jomā informācijas un reģistrācijas sistēmu (to skaitā biļešu pārdošanas pakalpojumu) problēmu loka risinājums ietver vairākus posmus: 1) atbilstīgu savienojumu meklēšana, 2) vietas rezervēšana, 3) biļetes apmaksa, 4) biļetes lietošana ceļojuma laikā; līdz ar to ir vajadzīgi risinājumi katram konkrētajam posmam, turklāt svarīgākais ir rast risinājumu pirmajam posmam (atbilstīgu savienojumu meklēšana), jo no tā ir atkarīgi visi turpmākie posmi; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka sabiedriskā transporta jomā informācijas un reģistrācijas sistēmu (to skaitā biļešu pārdošanas pakalpojumu) problēmu loka risinājums ietver vairākus posmus: 1) atbilstīgu savienojumu meklēšana, 2) vietas rezervēšana, 3) biļetes apmaksa, 4) biļetes lietošana ceļojuma laikā; līdz ar to ir vajadzīgi risinājumi katram konkrētajam posmam, turklāt svarīgākais ir rast risinājumu pirmajam posmam (atbilstīgu savienojumu meklēšana), jo no tā ir atkarīgi visi turpmākie posmi;

| 7. | norāda, ka lielākajā daļā dalībvalstu līdz šim vēl nav izveidota pat valsts sistēma fiksētam transporta kustības grafikam, kurā būtu apkopoti visi attiecīgās valsts sabiedriskā transporta kustības grafiki un ar kuras palīdzību varētu meklēt un rezervēt braucienus ar sabiedrisko transportu valsts robežās; tāpēc uzskata, ka šādas sistēmas vispirms jāveido katrā dalībvalstī, jo tieši valsts līmenī var pieņemt tiesību aktus, ar ko privātajiem un publiskajiem pārvadātājiem uzliek pienākumu sniegt valstij informāciju par sava transporta kustības grafiku. Katrai dalībvalstij vajadzētu ieviest valsts transporta kustības grafika sistēmu, kurā būtu jāiekļauj visi publiskā un privātā sektora transporta uzņēmumu reģionālie transporta kustības saraksti. Būtu jānodrošina arī šādas sistēmas regulāra atjaunināšana un uzturēšana, īpaši sarakstu maiņas gadījumā. Tas ir pirmais nepieciešamais solis virzībā uz šādas sistēmas izveidi visā Eiropā. Katrai dalībvalstij vajadzētu arī nodrošināt savas valsts sistēmā pieejamās informācijas atbilstību; jābūt arī iespējai valsts līmenī bez ierobežojumiem izmantot šo sistēmu biļešu rezervēšanai un apmaksai tiešsaistē. Tas nozīmē, ka jāsniedz informācija ne tikai par transporta kustības grafiku, bet arī par visu transporta uzņēmumu cenām; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka lielākajā daļā dalībvalstu līdz šim vēl nav izveidota pat valsts sistēma fiksētam transporta kustības grafikam, kurā būtu apkopoti visi attiecīgās valsts sabiedriskā transporta kustības grafiki un ar kuras palīdzību varētu meklēt un rezervēt braucienus ar sabiedrisko transportu valsts robežās; tāpēc uzskata, ka šādas sistēmas vispirms jāveido katrā dalībvalstī, jo tieši valsts līmenī var pieņemt tiesību aktus, ar ko privātajiem un publiskajiem pārvadātājiem uzliek pienākumu sniegt valstij informāciju par sava transporta kustības grafiku. Katrai dalībvalstij vajadzētu ieviest valsts transporta kustības grafika sistēmu, kurā būtu jāiekļauj visi publiskā un privātā sektora transporta uzņēmumu reģionālie transporta kustības saraksti. Būtu jānodrošina arī šādas sistēmas regulāra atjaunināšana un uzturēšana, īpaši sarakstu maiņas gadījumā. Tas ir pirmais nepieciešamais solis virzībā uz šādas sistēmas izveidi visā Eiropā. Katrai dalībvalstij vajadzētu arī nodrošināt savas valsts sistēmā pieejamās informācijas atbilstību; jābūt arī iespējai valsts līmenī bez ierobežojumiem izmantot šo sistēmu biļešu rezervēšanai un apmaksai tiešsaistē. Tas nozīmē, ka jāsniedz informācija ne tikai par transporta kustības grafiku, bet arī par visu transporta uzņēmumu cenām;

| 8. | uzskata, ka informācijas satura minimums, kas nepieciešams, lai nodrošinātu plānoto sistēmas kvalitātes līmeni, jāiegūst, apspriežoties ar ieinteresētajām pusēm un nozares ekspertiem, kā arī no testiem un izmēģinājuma projekta; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka informācijas satura minimums, kas nepieciešams, lai nodrošinātu plānoto sistēmas kvalitātes līmeni, jāiegūst, apspriežoties ar ieinteresētajām pusēm un nozares ekspertiem, kā arī no testiem un izmēģinājuma projekta;

| 9. | tā kā reģionālajā līmenī salīdzinājumā ar valsts līmeni transporta kustības grafika datus parasti apkopo un apstrādā vairāk un ir pat izveidota virkne reģionālo informācijas sistēmu, uzskata, ka šīs sistēmas ir jāsavieno savā starpā un it īpaši pārrobežu līmenī. Reģionu komiteja atzinīgi vērtē to, ka informācija par multimodālo transportu ir daļa no 7. tematiskā mērķa “Veicināt ilgtspējīgu transportu un novērst trūkumus galvenajās tīkla infrastruktūrās”, taču norāda, ka nolūkā panākt šādu savienošanu, sevišķi pāri robežām, jānodrošina šā instrumenta labāka koordinācija un koncentrācija Eiropas strukturālo un investīciju fondu atsevišķajās darbības programmās un starp tām; |
| --- | --- |

9.

tā kā reģionālajā līmenī salīdzinājumā ar valsts līmeni transporta kustības grafika datus parasti apkopo un apstrādā vairāk un ir pat izveidota virkne reģionālo informācijas sistēmu, uzskata, ka šīs sistēmas ir jāsavieno savā starpā un it īpaši pārrobežu līmenī. Reģionu komiteja atzinīgi vērtē to, ka informācija par multimodālo transportu ir daļa no 7. tematiskā mērķa “Veicināt ilgtspējīgu transportu un novērst trūkumus galvenajās tīkla infrastruktūrās”, taču norāda, ka nolūkā panākt šādu savienošanu, sevišķi pāri robežām, jānodrošina šā instrumenta labāka koordinācija un koncentrācija Eiropas strukturālo un investīciju fondu atsevišķajās darbības programmās un starp tām;

| 10. | lai panāktu reālu progresu informācijas un biļešu pārdošanas pakalpojumu sniegšanā, kas aptver visus transporta veidus, uzskata, ka ESI fondu līdzekļi, galvenokārt atsevišķās atbilstošās darbības programmās, ir jāpiešķir ne tikai pētniecībai un izstrādei vai citām saistītām darbībām, bet arī sistēmu praktiskai ieviešanai; |
| --- | --- |

10.

lai panāktu reālu progresu informācijas un biļešu pārdošanas pakalpojumu sniegšanā, kas aptver visus transporta veidus, uzskata, ka ESI fondu līdzekļi, galvenokārt atsevišķās atbilstošās darbības programmās, ir jāpiešķir ne tikai pētniecībai un izstrādei vai citām saistītām darbībām, bet arī sistēmu praktiskai ieviešanai;

| 11. | šajā saistībā īpaši uzsver nepieciešamību sākt risināt problēmjautājumu loku kopumā, sākot ar vienkāršākiem, bet konkrētiem mērķiem. Piemēram, saskaņot ES mērogā lietoto terminoloģiju un simbolus, apkopot transporta kustības “fiksētos” grafikus katrā dalībvalstī un nodrošināt to izmantošanu pārrobežu mērogā. Attiecībā uz biļešu pārdošanas posmu vajadzētu izstrādāt visam sektoram piemērojamu paraugmodeli, kas ļautu noskaidrot šīs sistēmas nepilnības un iespējas, vienlaikus meklējot risinājumus, lai veidotu rezervācijas sistēmas, kas pieejamas visiem pārvadātājiem un pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

11.

šajā saistībā īpaši uzsver nepieciešamību sākt risināt problēmjautājumu loku kopumā, sākot ar vienkāršākiem, bet konkrētiem mērķiem. Piemēram, saskaņot ES mērogā lietoto terminoloģiju un simbolus, apkopot transporta kustības “fiksētos” grafikus katrā dalībvalstī un nodrošināt to izmantošanu pārrobežu mērogā. Attiecībā uz biļešu pārdošanas posmu vajadzētu izstrādāt visam sektoram piemērojamu paraugmodeli, kas ļautu noskaidrot šīs sistēmas nepilnības un iespējas, vienlaikus meklējot risinājumus, lai veidotu rezervācijas sistēmas, kas pieejamas visiem pārvadātājiem un pakalpojumu sniedzējiem;

| 12. | vērš uzmanību uz to, ka mūsdienīgas biļešu iegādes sistēmas, kas balstītas uz papildināmu viedkaršu izmantošanu, bet kas nav saderīgas ar kaimiņvalstu sistēmām, rada jaunas robežas un sarežģī pārvietošanos pāri robežām; tāpēc iesaka Eiropas mērogā ieviest tādu sabiedriskā transporta biļešu iegādes sistēmu, kas darbotos visās dalībvalstīs un pārrobežu braucienos; |
| --- | --- |

12.

vērš uzmanību uz to, ka mūsdienīgas biļešu iegādes sistēmas, kas balstītas uz papildināmu viedkaršu izmantošanu, bet kas nav saderīgas ar kaimiņvalstu sistēmām, rada jaunas robežas un sarežģī pārvietošanos pāri robežām; tāpēc iesaka Eiropas mērogā ieviest tādu sabiedriskā transporta biļešu iegādes sistēmu, kas darbotos visās dalībvalstīs un pārrobežu braucienos;

| 13. | uzskata, ka šajā jomā īstermiņā nav reāli izstrādāt obligātus standartus visā Eiropā, bet ir nepieciešams nodrošināt sadarbspēju, respektīvi, jāpanāk, lai dažādas sistēmas varētu pēc iespējas labāk sazināties savā starpā. Šajā nolūkā būtu jāizstrādā kopēja specifikācija dažādiem starpreģionālajiem un pārrobežu savienojumiem un tās darbība jāpārbauda izmēģinājuma posmā. Balstoties uz iepriekš minēto, konkrētajā teritorijā būtu jādefinē “kopējā tehniskā specifikācija”, kas nodrošinātu attiecīgajā teritorijā esošo vai jaunizveidoto sistēmu sadarbspēju. Šajā saistībā jāraugās, lai šīs “kopējās tehniskās specifikācijas” ievērošana netiktu uzskatīta par diskriminējošu kritēriju iepirkuma jomā; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka šajā jomā īstermiņā nav reāli izstrādāt obligātus standartus visā Eiropā, bet ir nepieciešams nodrošināt sadarbspēju, respektīvi, jāpanāk, lai dažādas sistēmas varētu pēc iespējas labāk sazināties savā starpā. Šajā nolūkā būtu jāizstrādā kopēja specifikācija dažādiem starpreģionālajiem un pārrobežu savienojumiem un tās darbība jāpārbauda izmēģinājuma posmā. Balstoties uz iepriekš minēto, konkrētajā teritorijā būtu jādefinē “kopējā tehniskā specifikācija”, kas nodrošinātu attiecīgajā teritorijā esošo vai jaunizveidoto sistēmu sadarbspēju. Šajā saistībā jāraugās, lai šīs “kopējās tehniskās specifikācijas” ievērošana netiktu uzskatīta par diskriminējošu kritēriju iepirkuma jomā;

| 14. | uzskata arī, ka dažādu informācijas sistēmu savienošanā vajadzētu balstīties ne tikai uz statisku informāciju, ko nodrošina fiksētais transporta kustības grafiks, bet arī uz plašajām iespējām, ko sniedz informācija, kuru varēs iegūt, izmantojot Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS), tostarp Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmu Galileo. Tādējādi uz statisku datu sistēmu pamata varēs izveidot intelektiskas sistēmas, kas reaģē uz transporta plūsmu un pārvadātāju kapacitātes situāciju reāllaikā. Tādējādi šīs sistēmas varēs nodrošināt pasažieriem ne tikai informāciju reāllaikā par transporta kustību un piedāvāt alternatīvus maršrutus, bet arī laikus sniegt plašāku informāciju sabiedriskā un individuālā transporta pakalpojumu sniedzējiem, lai tie varētu nekavējoties reaģēt. Tieši esošo vietējo un reģionālo sistēmu pārveidošana ar mērķi iegūt dinamisku informāciju par transportu un sekojoša to pārveide par augstākas kvalitātes sistēmām varētu dot izšķirošo impulsu savstarpēji savienotu informācijas sistēmu izveidei. Lai iegūtu dinamisku informāciju par transportu, ir lietderīgi izmantot jau darbojošos Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmu Galileo, kura atšķirībā no citām līdzīgām sistēmām piedāvā arī lokalizācijas pakalpojumu ar noteiktu signāla kvalitāti. Šādu informāciju, kas nepieciešama mūsdienīgai transporta pārvaldībai, var izmantot ne tikai transporta pakalpojumu sniedzēji, bet arī multimodālā transporta informācijas sistēmas, valsts pārvaldes iestādes, kā arī vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras ar dažādām lietojumprogrammām iegūtos datus var izmantot ilgtermiņa plānošanai (piemēram, transporta kustības grafika, maršrutu u. c. plānošanai), stratēģiska lēmuma pieņemšanai un krīzes pārvarēšanai; |
| --- | --- |

14.

uzskata arī, ka dažādu informācijas sistēmu savienošanā vajadzētu balstīties ne tikai uz statisku informāciju, ko nodrošina fiksētais transporta kustības grafiks, bet arī uz plašajām iespējām, ko sniedz informācija, kuru varēs iegūt, izmantojot Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS), tostarp Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmu Galileo. Tādējādi uz statisku datu sistēmu pamata varēs izveidot intelektiskas sistēmas, kas reaģē uz transporta plūsmu un pārvadātāju kapacitātes situāciju reāllaikā. Tādējādi šīs sistēmas varēs nodrošināt pasažieriem ne tikai informāciju reāllaikā par transporta kustību un piedāvāt alternatīvus maršrutus, bet arī laikus sniegt plašāku informāciju sabiedriskā un individuālā transporta pakalpojumu sniedzējiem, lai tie varētu nekavējoties reaģēt. Tieši esošo vietējo un reģionālo sistēmu pārveidošana ar mērķi iegūt dinamisku informāciju par transportu un sekojoša to pārveide par augstākas kvalitātes sistēmām varētu dot izšķirošo impulsu savstarpēji savienotu informācijas sistēmu izveidei. Lai iegūtu dinamisku informāciju par transportu, ir lietderīgi izmantot jau darbojošos Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmu Galileo, kura atšķirībā no citām līdzīgām sistēmām piedāvā arī lokalizācijas pakalpojumu ar noteiktu signāla kvalitāti. Šādu informāciju, kas nepieciešama mūsdienīgai transporta pārvaldībai, var izmantot ne tikai transporta pakalpojumu sniedzēji, bet arī multimodālā transporta informācijas sistēmas, valsts pārvaldes iestādes, kā arī vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras ar dažādām lietojumprogrammām iegūtos datus var izmantot ilgtermiņa plānošanai (piemēram, transporta kustības grafika, maršrutu u. c. plānošanai), stratēģiska lēmuma pieņemšanai un krīzes pārvarēšanai;

| 15. | lai noregulētu dažādas situācijas, it īpaši krīzes situācijas, un nodrošinātu sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzēju (kas lielākoties ir vietējās un reģionālās pašvaldības) ātru reaģēšanu, ierosina multimodālā transporta informācijas sistēmas savstarpēji savienot arī ar Eiropas Zemes novērošanas programmu Copernicus (bijušo GMES). Dažādas lietojumprogrammas, kas izmantotu abus minētos avotus, ļautu apzināt ne tikai iespējamās krīzes situācijas, bet arī, piemēram, ierosināt vajadzīgos pasākumus, gan meklējot alternatīvus maršrutus, gan aprēķinot nepieciešamību pēc alternatīviem transportlīdzekļiem, un pēc tam piedāvāt ikvienam pasažierim citus maršrutus; |
| --- | --- |

15.

lai noregulētu dažādas situācijas, it īpaši krīzes situācijas, un nodrošinātu sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzēju (kas lielākoties ir vietējās un reģionālās pašvaldības) ātru reaģēšanu, ierosina multimodālā transporta informācijas sistēmas savstarpēji savienot arī ar Eiropas Zemes novērošanas programmu Copernicus (bijušo GMES). Dažādas lietojumprogrammas, kas izmantotu abus minētos avotus, ļautu apzināt ne tikai iespējamās krīzes situācijas, bet arī, piemēram, ierosināt vajadzīgos pasākumus, gan meklējot alternatīvus maršrutus, gan aprēķinot nepieciešamību pēc alternatīviem transportlīdzekļiem, un pēc tam piedāvāt ikvienam pasažierim citus maršrutus;

| 16. | norāda: lai pasažieri varētu pilnībā un aktīvi izmantot multimodālā transporta informācijas sistēmu, jānodrošina viņiem iespēja pieslēgties ātrdarbīgam tīklam sabiedriskajos transportlīdzekļos, gaidīšanas, reģistrācijas un iekāpšanas vietās. Pastāvīgs un augstas kvalitātes pieslēgums ir viens no galvenajiem priekšnoteikumiem, lai sistēma darbotos viedi un pasažieri varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz apstrādāta dinamiska informācija par aktuālo situāciju transporta jomā; |
| --- | --- |

16.

norāda: lai pasažieri varētu pilnībā un aktīvi izmantot multimodālā transporta informācijas sistēmu, jānodrošina viņiem iespēja pieslēgties ātrdarbīgam tīklam sabiedriskajos transportlīdzekļos, gaidīšanas, reģistrācijas un iekāpšanas vietās. Pastāvīgs un augstas kvalitātes pieslēgums ir viens no galvenajiem priekšnoteikumiem, lai sistēma darbotos viedi un pasažieri varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz apstrādāta dinamiska informācija par aktuālo situāciju transporta jomā;

| 17. | norāda, ka Eiropas pasažieru tiesības attiecas tikai uz katru pārvadājumu veidu atsevišķi, jo daudzos pārrobežu braucienos nav iespējams iegādāties tranzīta biļetes vai, attiecībā uz multimodāliem braucieniem, pasažieri nevar paļauties uz parastajām pasažieru tiesībām; tādēļ aicina izstrādāt tiesību aktus, ar ko izveido Eiropas pasažieru tiesību sistēmu multimodāliem pārvadājumiem; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka Eiropas pasažieru tiesības attiecas tikai uz katru pārvadājumu veidu atsevišķi, jo daudzos pārrobežu braucienos nav iespējams iegādāties tranzīta biļetes vai, attiecībā uz multimodāliem braucieniem, pasažieri nevar paļauties uz parastajām pasažieru tiesībām; tādēļ aicina izstrādāt tiesību aktus, ar ko izveido Eiropas pasažieru tiesību sistēmu multimodāliem pārvadājumiem;

| 18. | norāda, ka sistēmām, kas nodrošina informāciju multimodāla transporta jomā, jābūt lietotājam pēc iespējas draudzīgākām; tāpēc tās jāsavieno ar aktualizētiem karšu un ģeogrāfiskajiem informācijas nesējiem. Turklāt būtu lietderīgi un lietotājiem izdevīgi, ja minētās sistēmas varētu savienot ar lietojumprogrammām, kas attiecas uz vietējā un reģionālā tūrisma informāciju, piemēram, informāciju par naktsmītņu piedāvājumu, tūrisma galamērķiem, kultūras un citiem pasākumiem; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka sistēmām, kas nodrošina informāciju multimodāla transporta jomā, jābūt lietotājam pēc iespējas draudzīgākām; tāpēc tās jāsavieno ar aktualizētiem karšu un ģeogrāfiskajiem informācijas nesējiem. Turklāt būtu lietderīgi un lietotājiem izdevīgi, ja minētās sistēmas varētu savienot ar lietojumprogrammām, kas attiecas uz vietējā un reģionālā tūrisma informāciju, piemēram, informāciju par naktsmītņu piedāvājumu, tūrisma galamērķiem, kultūras un citiem pasākumiem;

| 19. | uzsver, ka sarežģīto multimodālā transporta informācijas sistēmu savienošana ar GNSS sistēmām, it īpaši Galileo, karšu un ģeogrāfiskajiem informācijas nesējiem, programmu Copernicus un citiem informācijas un datu avotiem, ļauj veidot plašu lietojumprogrammu klāstu. Šīs lietojumprogrammas var izmantot, lai efektīvi plānotu transporta maršrutus, ātri reaģētu uz aktuālām vajadzībām, iedarbīgi risinātu dažādas ārkārtas vai krīzes situācijas, ievērojami uzlabotu transporta efektivitāti (ietaupot enerģiju un būtiski samazinot CO2 emisiju apjomu un uzlabojot vides kvalitāti kopumā), veicinātu iedzīvotāju mobilitāti, palielinot iespējas pieņemt darba piedāvājumus utt. Bet svarīgākais ir tas, ka šo datu apstrādes, lietojumprogrammu izstrādes un pārvaldības un to rezultātu izmantošanas gaitā izveidosies pilnīgi jauna ekonomikas nozare, kas savukārt radīs daudz darba vietu. Jaunizveidoto darba vietu priekšrocība būs tā, ka tajās bieži vien varēs strādāt no attāluma, tādējādi nodrošinot nodarbinātības iespējas arī tālākajos un mazāk attīstītajos reģionos; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka sarežģīto multimodālā transporta informācijas sistēmu savienošana ar GNSS sistēmām, it īpaši Galileo, karšu un ģeogrāfiskajiem informācijas nesējiem, programmu Copernicus un citiem informācijas un datu avotiem, ļauj veidot plašu lietojumprogrammu klāstu. Šīs lietojumprogrammas var izmantot, lai efektīvi plānotu transporta maršrutus, ātri reaģētu uz aktuālām vajadzībām, iedarbīgi risinātu dažādas ārkārtas vai krīzes situācijas, ievērojami uzlabotu transporta efektivitāti (ietaupot enerģiju un būtiski samazinot CO2 emisiju apjomu un uzlabojot vides kvalitāti kopumā), veicinātu iedzīvotāju mobilitāti, palielinot iespējas pieņemt darba piedāvājumus utt. Bet svarīgākais ir tas, ka šo datu apstrādes, lietojumprogrammu izstrādes un pārvaldības un to rezultātu izmantošanas gaitā izveidosies pilnīgi jauna ekonomikas nozare, kas savukārt radīs daudz darba vietu. Jaunizveidoto darba vietu priekšrocība būs tā, ka tajās bieži vien varēs strādāt no attāluma, tādējādi nodrošinot nodarbinātības iespējas arī tālākajos un mazāk attīstītajos reģionos;

| 20. | norāda, ka ir pieejams aizvien lielāks skaits mobilajām ierīcēm paredzētu lietojumprogrammu ar multimodālu braucienu plānošanas un informācijas pakalpojumiem un ka tos bieži vien izstrādā radoši attīstītāji no privātā sektora; aicina attiecīgos operatorus un iestādes sadarboties un nodrošināt savu datu atklātu pieejamību; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka ir pieejams aizvien lielāks skaits mobilajām ierīcēm paredzētu lietojumprogrammu ar multimodālu braucienu plānošanas un informācijas pakalpojumiem un ka tos bieži vien izstrādā radoši attīstītāji no privātā sektora; aicina attiecīgos operatorus un iestādes sadarboties un nodrošināt savu datu atklātu pieejamību;

| 21. | noslēgumā uzsver: tā kā šīs visaptverošās sistēmas izveide balstās uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ir jāatrisina vairāki jautājumi, lai vietējās un reģionālās pašvaldības un to pakļautībā esošās struktūras varētu aktīvāk iesaistīties visos šā procesa posmos un kļūt par tā virzītājspēku, proti:






  a) | publiskais atbalsts, piemēram, nosakot grupu atbrīvojumu šajā jomā; |
| --- | --- | --- |

21.

noslēgumā uzsver: tā kā šīs visaptverošās sistēmas izveide balstās uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ir jāatrisina vairāki jautājumi, lai vietējās un reģionālās pašvaldības un to pakļautībā esošās struktūras varētu aktīvāk iesaistīties visos šā procesa posmos un kļūt par tā virzītājspēku, proti:

a)

publiskais atbalsts, piemēram, nosakot grupu atbrīvojumu šajā jomā;

| b) | tiesības sniegt privātajam sektoram informāciju, ko tas var izmantot; tiesības pieprasīt citām publiskajām un privātajām struktūrām sniegt informāciju un tiesības iegūt, apstrādāt un izmantot šo informāciju; |
| --- | --- |

b)

tiesības sniegt privātajam sektoram informāciju, ko tas var izmantot; tiesības pieprasīt citām publiskajām un privātajām struktūrām sniegt informāciju un tiesības iegūt, apstrādāt un izmantot šo informāciju;

| c) | finansēšanas kārtība visam procesam kopumā un katrai darbībai atsevišķi, lai darbs sistēmas izveides un jo īpaši pārvaldības jomā vēl vairāk neapgrūtinātu jau tāpat saspringto vietējo un reģionālo pašvaldību budžeta stāvokli, bet, gluži pretēji, radītu ietaupījumus un ienākumus šajā budžetā. Šis darbs būtiski ietekmēs ne tikai dalībvalstu budžetu, bet galvenokārt arī privāto sektoru, turklāt ne tikai transporta, bet arī citās jomās. |
| --- | --- |

c)

finansēšanas kārtība visam procesam kopumā un katrai darbībai atsevišķi, lai darbs sistēmas izveides un jo īpaši pārvaldības jomā vēl vairāk neapgrūtinātu jau tāpat saspringto vietējo un reģionālo pašvaldību budžeta stāvokli, bet, gluži pretēji, radītu ietaupījumus un ienākumus šajā budžetā. Šis darbs būtiski ietekmēs ne tikai dalībvalstu budžetu, bet galvenokārt arī privāto sektoru, turklāt ne tikai transporta, bet arī citās jomās.

Briselē, 2014. gada 3. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/40

---

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas un tās iedzīvotāju saiknes atjaunošana. Nepieciešamība nodrošināt plašāku un efektīvāku saziņu vietējā līmenī”

(2015/C 019/09)

| Ziņotājs | Christophe Rouillon (FR/PSE) Coulaines mērs |
| --- | --- |

Ziņotājs

Christophe Rouillon (FR/PSE) Coulaines mērs

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS SAVIENĪBAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgi principi

| 1. | uzsver, ka neuzticēšanās iestādēm un politikai vispār, pret ES noskaņotu balsu skaita palielināšanās 2014. gada 22.–25. maijā notikušajās Eiropas vēlēšanās un līdz šim zemākā vēlētāju aktivitāte ir jauns brīdinājums, kas prasa tūlītēju rīcību; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka neuzticēšanās iestādēm un politikai vispār, pret ES noskaņotu balsu skaita palielināšanās 2014. gada 22.–25. maijā notikušajās Eiropas vēlēšanās un līdz šim zemākā vēlētāju aktivitāte ir jauns brīdinājums, kas prasa tūlītēju rīcību;

| 2. | uzstāj, ka samierināt pilsoņus ar Eiropas Savienību un veicināt viņu atbalstu Eiropai ir politisks un demokrātisks, kā arī komunikācijas uzdevums, kura pildīšanā ir jāpiedalās visiem ES pārvaldības līmeņiem, tostarp arī vietējam līmenim; |
| --- | --- |

2.

uzstāj, ka samierināt pilsoņus ar Eiropas Savienību un veicināt viņu atbalstu Eiropai ir politisks un demokrātisks, kā arī komunikācijas uzdevums, kura pildīšanā ir jāpiedalās visiem ES pārvaldības līmeņiem, tostarp arī vietējam līmenim;

| 3. | uzsver, ka Eiropas Savienības iestādes atbild par to, lai tiktu piedāvāts jauns komunikācijas ceļš, kas paver iespēju partnerībā komunicēt par Eiropas projektu, lai tādējādi stiprinātu iedzīvotāju atbalstu ES; šā decentralizētā un radošā procesa rezultātā būtu jāpanāk, lai iestādes pieņemtu lēmumu par vienojošu komunikācijas koncepciju, kas izskaidro Eiropas Savienības priekšrocības, tās identitāti, pastāvēšanas jēgu, vērtības un konkrētus politikas rezultātus, kas ietekmē iedzīvotāju dzīvi; komunikācijas koncepcija ir jāsaskaņo ar tiem tematiem, kas ir svarīgi iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka Eiropas Savienības iestādes atbild par to, lai tiktu piedāvāts jauns komunikācijas ceļš, kas paver iespēju partnerībā komunicēt par Eiropas projektu, lai tādējādi stiprinātu iedzīvotāju atbalstu ES; šā decentralizētā un radošā procesa rezultātā būtu jāpanāk, lai iestādes pieņemtu lēmumu par vienojošu komunikācijas koncepciju, kas izskaidro Eiropas Savienības priekšrocības, tās identitāti, pastāvēšanas jēgu, vērtības un konkrētus politikas rezultātus, kas ietekmē iedzīvotāju dzīvi; komunikācijas koncepcija ir jāsaskaņo ar tiem tematiem, kas ir svarīgi iedzīvotājiem;

| 4. | aicina pievērst uzmanību tam, ka reģioniem un pilsētām ir izveidojušās tradīcijas un uzkrājušās īpašas zināšanas, konsultējoties un uzturot dialogu ar sabiedrību – to pamatā galvenokārt ir līdzdalības mehānismi, kas ir viena no ES iestāžu komunikācijas spēcīgākajām pusēm; |
| --- | --- |

4.

aicina pievērst uzmanību tam, ka reģioniem un pilsētām ir izveidojušās tradīcijas un uzkrājušās īpašas zināšanas, konsultējoties un uzturot dialogu ar sabiedrību – to pamatā galvenokārt ir līdzdalības mehānismi, kas ir viena no ES iestāžu komunikācijas spēcīgākajām pusēm;

Vairāku līmeņu pārvaldības princips un Eiropas Savienības komunikācija

| 5. | atgādina, ka ir jāizveido apstākļi, kas ļautu uzlabot lēmumu pieņemšanas procesus un palielinātu iedzīvotāju un iestāžu vietējā, reģionālā, valstu un Eiropas līmeņa dialoga demokrātiskumu un pārredzamību, lai būtu iespējams tuvināt Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka ir jāizveido apstākļi, kas ļautu uzlabot lēmumu pieņemšanas procesus un palielinātu iedzīvotāju un iestāžu vietējā, reģionālā, valstu un Eiropas līmeņa dialoga demokrātiskumu un pārredzamību, lai būtu iespējams tuvināt Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem;

| 6. | atzinīgi vērtē iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot pilsoniskās un demokrātiskās līdzdalības apstākļus ES līmenī, piemēram, Eiropas pilsoņu iniciatīvu, un pauž nožēlu par to, ka jaunajā daudzgadu finanšu shēmā samazināts budžets programmai “Eiropa pilsoņiem”; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot pilsoniskās un demokrātiskās līdzdalības apstākļus ES līmenī, piemēram, Eiropas pilsoņu iniciatīvu, un pauž nožēlu par to, ka jaunajā daudzgadu finanšu shēmā samazināts budžets programmai “Eiropa pilsoņiem”;

| 7. | kā norādīts rezolūcijā, kas pieņemta, atzīmējot RK 20. gadadienu, un Eiropas Daudzlīmeņu pārvaldības hartā, uzstāj, ka ES darbība ir jātuvina sabiedrības problēmām un ka tai ir jānodrošina īsta pievienotā vērtība atbilstoši subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; |
| --- | --- |

7.

kā norādīts rezolūcijā, kas pieņemta, atzīmējot RK 20. gadadienu, un Eiropas Daudzlīmeņu pārvaldības hartā, uzstāj, ka ES darbība ir jātuvina sabiedrības problēmām un ka tai ir jānodrošina īsta pievienotā vērtība atbilstoši subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

| 8. | ir pārliecināta, ka vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm būtu jāpiešķir vairāk atbildības kā svarīgākajām partnerēm komunikācijas īstenošanā, ar ko ir jāizveido saikne ar Eiropas pilsoņiem. RK locekļiem savos vēlēšanu apgabalos kopā ar reģionālā un vietējā līmeņa politiskajiem pārstāvjiem būtu aktīvi jādarbojas Eiropas integrācijas labā un Eiropas iestādēs jāpauž vietējās sabiedrības viedoklis. Savukārt vietējo un reģionālo pašvaldību un jo īpaši to ievēlēto pārstāvju pienākums ar vispusīgas izpratnes veicināšanas starpniecību ir informēt visus iedzīvotājus par ES veiktajiem intervences pasākumiem to attiecīgajās teritorijās, kā jau tas paredzēts noteikumos par informēšanu attiecībā uz struktūrfondiem. Lai pilnībā uzņemtos šo savstarpējo atbildību, būtu vēlams viņus iesaistīt vietējo un Eiropas pasākumu norisēs; |
| --- | --- |

8.

ir pārliecināta, ka vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm būtu jāpiešķir vairāk atbildības kā svarīgākajām partnerēm komunikācijas īstenošanā, ar ko ir jāizveido saikne ar Eiropas pilsoņiem. RK locekļiem savos vēlēšanu apgabalos kopā ar reģionālā un vietējā līmeņa politiskajiem pārstāvjiem būtu aktīvi jādarbojas Eiropas integrācijas labā un Eiropas iestādēs jāpauž vietējās sabiedrības viedoklis. Savukārt vietējo un reģionālo pašvaldību un jo īpaši to ievēlēto pārstāvju pienākums ar vispusīgas izpratnes veicināšanas starpniecību ir informēt visus iedzīvotājus par ES veiktajiem intervences pasākumiem to attiecīgajās teritorijās, kā jau tas paredzēts noteikumos par informēšanu attiecībā uz struktūrfondiem. Lai pilnībā uzņemtos šo savstarpējo atbildību, būtu vēlams viņus iesaistīt vietējo un Eiropas pasākumu norisēs;

| 9. | uzskata, ka ir jāizvairās no komunikācijas kanālu, prioritāšu, resursu un stilu sadrumstalošanas un skaita palielināšanas, lai uzlabotu stratēģiju, Eiropas Savienības iestāžu un struktūrvienību komunikācijas pasākumu koordināciju; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka ir jāizvairās no komunikācijas kanālu, prioritāšu, resursu un stilu sadrumstalošanas un skaita palielināšanas, lai uzlabotu stratēģiju, Eiropas Savienības iestāžu un struktūrvienību komunikācijas pasākumu koordināciju;

| 10. | norāda, ka ir nepieciešams apvienot arī katrai Eiropas iestādei specifiskās un zīmīgās politikas jomas, lai uzlabotu Eiropas projekta vispārējo pārskatāmību no pilsoņu viedokļa, kā arī to, ka ES specifiskā valoda un terminoloģija “jāpārtulko” iedzīvotājiem saprotamā valodā un jāizmanto skaidrs informatīvais materiāls, lai palīdzētu uzlabot iedzīvotāju izpratni par ES institucionālajām struktūrām; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka ir nepieciešams apvienot arī katrai Eiropas iestādei specifiskās un zīmīgās politikas jomas, lai uzlabotu Eiropas projekta vispārējo pārskatāmību no pilsoņu viedokļa, kā arī to, ka ES specifiskā valoda un terminoloģija “jāpārtulko” iedzīvotājiem saprotamā valodā un jāizmanto skaidrs informatīvais materiāls, lai palīdzētu uzlabot iedzīvotāju izpratni par ES institucionālajām struktūrām;

| 11. | uzskata, ka ES iestādēm ir jāturpina rūpēties par to, lai to komunikācijas un līdzdalības politika tiktu īstenota arvien profesionālāk un tiktu izcelta. Komunikācijai ir jānotiek atbilstoši iedzīvotāju interesēm un tā nedrīkst aprobežoties ar iestāžu kampaņām un pēdējā brīdī pirms Eiropas vēlēšanām sagatavotiem pasākumiem. Piemēram, Eiropas Parlamenta ar politisko partiju atbalstu veiktajam darbam Eiropas vēlēšanu kampaņas norises laikā vajadzētu kļūt par ES ikdienas komunikācijas modeli; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka ES iestādēm ir jāturpina rūpēties par to, lai to komunikācijas un līdzdalības politika tiktu īstenota arvien profesionālāk un tiktu izcelta. Komunikācijai ir jānotiek atbilstoši iedzīvotāju interesēm un tā nedrīkst aprobežoties ar iestāžu kampaņām un pēdējā brīdī pirms Eiropas vēlēšanām sagatavotiem pasākumiem. Piemēram, Eiropas Parlamenta ar politisko partiju atbalstu veiktajam darbam Eiropas vēlēšanu kampaņas norises laikā vajadzētu kļūt par ES ikdienas komunikācijas modeli;

Komunikācijas plāns 2015.–2019. gadam “Eiropas un tās iedzīvotāju saiknes atjaunošana
  ”

| 12. | aicina ES iestādes kopīgi apņemties līdz nākamajām Eiropas vēlēšanām īstenot komunikācijas plānu 2015.–2019. gadam “Eiropas un tās iedzīvotāju saiknes atjaunošana”, nosakot skaitliski izteiktus un izmērāmus mērķus iedzīvotāju mobilizēšanai un viņu informētības par Eiropas projektu palielināšanai, pamatojoties uz koordinētām un decentralizētām komunikācijas iniciatīvām un stratēģiskām prioritārām jomām; |
| --- | --- |

12.

aicina ES iestādes kopīgi apņemties līdz nākamajām Eiropas vēlēšanām īstenot komunikācijas plānu 2015.–2019. gadam “Eiropas un tās iedzīvotāju saiknes atjaunošana”, nosakot skaitliski izteiktus un izmērāmus mērķus iedzīvotāju mobilizēšanai un viņu informētības par Eiropas projektu palielināšanai, pamatojoties uz koordinētām un decentralizētām komunikācijas iniciatīvām un stratēģiskām prioritārām jomām;

| 13. | uzsver, ka šajā plānā vajadzētu atteikties no tradicionālās lejupējās pieejas, kas nozīmē Eiropas skaidrošanu un “pārdošanu”. Kad izveidosies dialogs ar pilsoņiem un starp pilsoņiem, būs iespējama divu virzienu komunikācija un tiks saņemta atgriezeniskā informācija par vietējiem apstākļiem; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka šajā plānā vajadzētu atteikties no tradicionālās lejupējās pieejas, kas nozīmē Eiropas skaidrošanu un “pārdošanu”. Kad izveidosies dialogs ar pilsoņiem un starp pilsoņiem, būs iespējama divu virzienu komunikācija un tiks saņemta atgriezeniskā informācija par vietējiem apstākļiem;

| 14. | ierosina līdz 2019. gada maijam panākt, lai lielākā daļa aptaujāto pilsoņu Eirobarometra standarta aptaujā atbildētu, ka “viņu balsij Eiropā ir nozīme”, ka viņi “saprot galvenos lēmumu pieņemšanas procesus un galvenās ES politikas nostādnes”, ka viņi “ir labi informēti par Eiropas jautājumiem” un ka viņi “Eiropas Savienību vērtē pozitīvi” (1); |
| --- | --- |

14.

ierosina līdz 2019. gada maijam panākt, lai lielākā daļa aptaujāto pilsoņu Eirobarometra standarta aptaujā atbildētu, ka “viņu balsij Eiropā ir nozīme”, ka viņi “saprot galvenos lēmumu pieņemšanas procesus un galvenās ES politikas nostādnes”, ka viņi “ir labi informēti par Eiropas jautājumiem” un ka viņi “Eiropas Savienību vērtē pozitīvi” (1);

Komunikācijas plāna 2015.–2019. gadam “Eiropas un tās iedzīvotāju saiknes atjaunošana” saturs un vēstījums

| 15. | uzskata, ka ES komunikācijas saturs būtu jāpielāgo vietējiem kultūras, sociālajiem un saimnieciskajiem apstākļiem un tajā būtu jāņem vērā valsts problēmas; uzskata, ka pareizāk un lietderīgāk būtu eiropeizēt pastāvošās vietējās, reģionālās un nacionālās sfēras nekā censties izveidot vienotu Eiropas publisko sfēru; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ES komunikācijas saturs būtu jāpielāgo vietējiem kultūras, sociālajiem un saimnieciskajiem apstākļiem un tajā būtu jāņem vērā valsts problēmas; uzskata, ka pareizāk un lietderīgāk būtu eiropeizēt pastāvošās vietējās, reģionālās un nacionālās sfēras nekā censties izveidot vienotu Eiropas publisko sfēru;

| 16. | iesaka komunikāciju pielāgot un orientēt uz iedzīvotāju, īpaši jauniešu, arvien daudzskaitlīgākās vecākās paaudzes un lauku un piepilsētas teritoriju iedzīvotāju vajadzībām un interesēm; |
| --- | --- |

16.

iesaka komunikāciju pielāgot un orientēt uz iedzīvotāju, īpaši jauniešu, arvien daudzskaitlīgākās vecākās paaudzes un lauku un piepilsētas teritoriju iedzīvotāju vajadzībām un interesēm;

| 17. | īpaši uzsver, ka visos reģionos vienādā mērā jāvelta uzmanība tādai mērķa grupai kā jaunieši. Jauni cilvēki, kuriem ir bijusi iespēja aktīvi piedalīties ES mobilitātes programmās, skolēnu apmaiņas programmās, ārzemju semestros, starptautiskos jauniešu pasākumos un skolu partnerības programmās, ir nākotnes Eiropas Savienības popularizētāji; tāpēc aicina pēc iespējas lielākam skaitam jauniešu pavērt iespējas piedalīties Eiropas programmās un partnerībās, piemēram, izmantojot Erasmus+ programmu, kas vēl vairāk būtu jāpopularizē reģionos; |
| --- | --- |

17.

īpaši uzsver, ka visos reģionos vienādā mērā jāvelta uzmanība tādai mērķa grupai kā jaunieši. Jauni cilvēki, kuriem ir bijusi iespēja aktīvi piedalīties ES mobilitātes programmās, skolēnu apmaiņas programmās, ārzemju semestros, starptautiskos jauniešu pasākumos un skolu partnerības programmās, ir nākotnes Eiropas Savienības popularizētāji; tāpēc aicina pēc iespējas lielākam skaitam jauniešu pavērt iespējas piedalīties Eiropas programmās un partnerībās, piemēram, izmantojot Erasmus+ programmu, kas vēl vairāk būtu jāpopularizē reģionos;

| 18. | uzskata: lai veiksmīgi īstenotu Komunikācijas plānu 2015.–2019. gadam, ir jāizveido popularizēšanas instrumenti, kuru mērķis ir iesaistīt un motivēt iedzīvotājus un attīstīt emocionālo aspektu “būt un justies kā eiropietim”. Šajā sakarā jāatzīmē, ka daudzām vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir tīmekļa/sociālās platformas, kas var būt ļoti noderīgas, lai tuvinātos iedzīvotājiem un panāktu viņu līdzdalību Eiropas projektā; |
| --- | --- |

18.

uzskata: lai veiksmīgi īstenotu Komunikācijas plānu 2015.–2019. gadam, ir jāizveido popularizēšanas instrumenti, kuru mērķis ir iesaistīt un motivēt iedzīvotājus un attīstīt emocionālo aspektu “būt un justies kā eiropietim”. Šajā sakarā jāatzīmē, ka daudzām vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir tīmekļa/sociālās platformas, kas var būt ļoti noderīgas, lai tuvinātos iedzīvotājiem un panāktu viņu līdzdalību Eiropas projektā;

| 19. | atkārto, ka ir nepieciešams izcelt tos faktus, kas atklāj, kā ES politika ietekmē iedzīvotāju ikdienas dzīvi; |
| --- | --- |

19.

atkārto, ka ir nepieciešams izcelt tos faktus, kas atklāj, kā ES politika ietekmē iedzīvotāju ikdienas dzīvi;

| 20. | atgādina daudzvalodības nozīmi un tāpēc prasa, lai informācija būtu pieejama visās ES oficiālajās valodās; |
| --- | --- |

20.

atgādina daudzvalodības nozīmi un tāpēc prasa, lai informācija būtu pieejama visās ES oficiālajās valodās;

| 21. | mudina ES iestādes sniegt informāciju, lai novērstu tādas baumas un nepatiesu informāciju, kuras mērķis ir, falsificējot faktus, diskreditēt Eiropu; aicina politikas jomas dalībniekus visos līmeņos tieši vērsties pret nepamatotu Briseles stigmatizāciju, jo īpaši, kad to praktizē valstu valdības un politiskās partijas iekšēju politisku iemeslu dēļ; vēlas izcelt cilvēkus, kuri ikdienā veido Eiropu, un censties apspriest Eiropas lietas, pamatojoties uz objektīvu un precīzu informāciju; |
| --- | --- |

21.

mudina ES iestādes sniegt informāciju, lai novērstu tādas baumas un nepatiesu informāciju, kuras mērķis ir, falsificējot faktus, diskreditēt Eiropu; aicina politikas jomas dalībniekus visos līmeņos tieši vērsties pret nepamatotu Briseles stigmatizāciju, jo īpaši, kad to praktizē valstu valdības un politiskās partijas iekšēju politisku iemeslu dēļ; vēlas izcelt cilvēkus, kuri ikdienā veido Eiropu, un censties apspriest Eiropas lietas, pamatojoties uz objektīvu un precīzu informāciju;

| 22. | atbalsta pieeju, kas ietver Eiropas vēstījuma stimulēšanu, jo tā dod iespēju Eiropas sabiedriskai domai pievērsties Eiropas integrācijas vēsturiskajiem, kultūras, filozofiskajiem un socioloģiskajiem pamatiem, tostarp Eiropas integrācijas trūkuma izraisītajām izmaksām, izvairoties no didaktiskas pieejas un ES politikas leģitimizācijas a posteriori; |
| --- | --- |

22.

atbalsta pieeju, kas ietver Eiropas vēstījuma stimulēšanu, jo tā dod iespēju Eiropas sabiedriskai domai pievērsties Eiropas integrācijas vēsturiskajiem, kultūras, filozofiskajiem un socioloģiskajiem pamatiem, tostarp Eiropas integrācijas trūkuma izraisītajām izmaksām, izvairoties no didaktiskas pieejas un ES politikas leģitimizācijas a posteriori;

| 23. | tāpēc uzsver, ka ir svarīgi, balstoties uz kopēju naratīvu un pedagoģisku pieeju, Eiropas vēstījuma stiprināšanas nolūkā vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī izmantot tādas inovatīvas un eiropeizētas, bet arī nepietiekami augstu novērtētas darbības jomas kā sports; |
| --- | --- |

23.

tāpēc uzsver, ka ir svarīgi, balstoties uz kopēju naratīvu un pedagoģisku pieeju, Eiropas vēstījuma stiprināšanas nolūkā vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī izmantot tādas inovatīvas un eiropeizētas, bet arī nepietiekami augstu novērtētas darbības jomas kā sports;

| 24. | ierosina stiprināt Eiropas vēstījumu, izveidojot tādus komunikācijas līdzekļus (klipus, mobilajām ierīcēm paredzētas lietotnes un zīmētos stāstus), kas atspoguļotu kādas ģimenes gaitas cauri svarīgākajiem Eiropas notikumiem, un uz eurozonas naudas zīmēm attēlot personības, kas sekmējušas ES vērtības; iesaka arī izveidot forumus un radīt pamatnosacījumus, lai sekmētu savstarpēju tīklu veidošanu un apmaiņu starp kultūras veidotājiem un intelektuāļiem, kuri stiprina šādu jaunu Eiropas vēstījumu; |
| --- | --- |

24.

ierosina stiprināt Eiropas vēstījumu, izveidojot tādus komunikācijas līdzekļus (klipus, mobilajām ierīcēm paredzētas lietotnes un zīmētos stāstus), kas atspoguļotu kādas ģimenes gaitas cauri svarīgākajiem Eiropas notikumiem, un uz eurozonas naudas zīmēm attēlot personības, kas sekmējušas ES vērtības; iesaka arī izveidot forumus un radīt pamatnosacījumus, lai sekmētu savstarpēju tīklu veidošanu un apmaiņu starp kultūras veidotājiem un intelektuāļiem, kuri stiprina šādu jaunu Eiropas vēstījumu;

Komunikācijas plāna 2015.–2019. gadam “Eiropas un tās iedzīvotāju saiknes atjaunošana” organizācija un par komunikāciju atbildīgo personu loma

| 25. | aicina katru trimestri rīkot Iestāžu informācijas jautājumu grupas sanāksmi, ko, ievērojot skaidri noteiktas pilnvaras, kopīgi vadītu Eiropas Parlaments, Ministru padome un Komisija ar mērķi formulēt, īstenot un novērtēt kopējās stratēģiskās prioritātes un uzlabot veidu, kā tiek apmierinātas katras iestādes vajadzības komunikācijas jomā; iesaka arī aktivizēt Padomes Informācijas jautājumu darba grupu, lai tā katrā no dalībvalstīm izveidotu struktūras koordinācijas nodrošināšanai starp personām, kas valstu, reģionālā un vietējā līmenī atbild par komunikāciju ES jomā; |
| --- | --- |

25.

aicina katru trimestri rīkot Iestāžu informācijas jautājumu grupas sanāksmi, ko, ievērojot skaidri noteiktas pilnvaras, kopīgi vadītu Eiropas Parlaments, Ministru padome un Komisija ar mērķi formulēt, īstenot un novērtēt kopējās stratēģiskās prioritātes un uzlabot veidu, kā tiek apmierinātas katras iestādes vajadzības komunikācijas jomā; iesaka arī aktivizēt Padomes Informācijas jautājumu darba grupu, lai tā katrā no dalībvalstīm izveidotu struktūras koordinācijas nodrošināšanai starp personām, kas valstu, reģionālā un vietējā līmenī atbild par komunikāciju ES jomā;

| 26. | uzskata, ka Eiropas Parlaments ir apliecinājis centralizētas informācijas kampaņas lietderību Eiropas 2014. gada vēlēšanu laikā – tajā aktīvi piedalījās arī Reģionu komiteja –, taču norāda, ka komunikācijas pasākumiem kontinenta mērogā ir vajadzīga decentralizēta sadarbība ar reģioniem un kopienām, pilsonisko sabiedrību un plašsaziņas līdzekļiem; tādēļ norāda, ka jāpārstrukturē Eiropas Komisijas komunikācijas politika, kas var palīdzēt šādas sadarbības izveidošanā; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka Eiropas Parlaments ir apliecinājis centralizētas informācijas kampaņas lietderību Eiropas 2014. gada vēlēšanu laikā – tajā aktīvi piedalījās arī Reģionu komiteja –, taču norāda, ka komunikācijas pasākumiem kontinenta mērogā ir vajadzīga decentralizēta sadarbība ar reģioniem un kopienām, pilsonisko sabiedrību un plašsaziņas līdzekļiem; tādēļ norāda, ka jāpārstrukturē Eiropas Komisijas komunikācijas politika, kas var palīdzēt šādas sadarbības izveidošanā;

| 27. | ierosina, ka ES iestādēm piecu gadu laikā vajadzētu sarīkot 500 “pilsoņu dialogu”, lai aptvertu visu Eiropu teritorija un sanāksmes nenotiktu tikai lielajās pilsētās; uzsver, ka šajos pilsoņu dialoga pasākumos sistemātiski būtu jāiesaista Eiropas Parlamenta informācijas biroji, Komisijas pārstāvniecības, Reģionu komiteja un vietējās un reģionālās pašvaldības, kurām ir resursi, pieredze un kurām ir nepieciešamās zināšanas par vietējo specifiku; šiem pilsoņu dialogiem vajadzētu notikt simboliskās vietās un tajos vajadzētu runāt par ES nozaru politiku, par kādas iedzīvotāju daļas vai reģiona aktuālajiem tematiem. Reģionālo un vietējo pašvaldību atbildīgie politiķi, īpaši RK locekļi un Eiropas Parlamenta deputāti būtu jāiesaista šo pasākumu vadīšanā un to pārraudzībā; šo iniciatīvu būtu lietderīgi koordinēt ar informācijas centru Europe Direct tīklu, ko ir izveidojusi Eiropas Komisija – tas darbojas visās dalībvalstīs un tam ir pieredze Eiropas projekta popularizēšanā reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

27.

ierosina, ka ES iestādēm piecu gadu laikā vajadzētu sarīkot 500 “pilsoņu dialogu”, lai aptvertu visu Eiropu teritorija un sanāksmes nenotiktu tikai lielajās pilsētās; uzsver, ka šajos pilsoņu dialoga pasākumos sistemātiski būtu jāiesaista Eiropas Parlamenta informācijas biroji, Komisijas pārstāvniecības, Reģionu komiteja un vietējās un reģionālās pašvaldības, kurām ir resursi, pieredze un kurām ir nepieciešamās zināšanas par vietējo specifiku; šiem pilsoņu dialogiem vajadzētu notikt simboliskās vietās un tajos vajadzētu runāt par ES nozaru politiku, par kādas iedzīvotāju daļas vai reģiona aktuālajiem tematiem. Reģionālo un vietējo pašvaldību atbildīgie politiķi, īpaši RK locekļi un Eiropas Parlamenta deputāti būtu jāiesaista šo pasākumu vadīšanā un to pārraudzībā; šo iniciatīvu būtu lietderīgi koordinēt ar informācijas centru Europe Direct tīklu, ko ir izveidojusi Eiropas Komisija – tas darbojas visās dalībvalstīs un tam ir pieredze Eiropas projekta popularizēšanā reģionālajā un vietējā līmenī;

| 28. | pauž vēlmi, lai katru gadu katrā no 277 Eiropas reģioniem tiktu rīkots kāda Eiropas komisāra apmeklējums, lai uzklausītu līdzpilsoņus un palielinātu izpratni par ES darbību; |
| --- | --- |

28.

pauž vēlmi, lai katru gadu katrā no 277 Eiropas reģioniem tiktu rīkots kāda Eiropas komisāra apmeklējums, lai uzklausītu līdzpilsoņus un palielinātu izpratni par ES darbību;

| 29. | būtu lietderīgi, ja Eiropas Parlamenta deputāti un Reģionu komitejas locekļi katru gadu piedalītos iniciatīvā Back to school, tā kā to katru gadu dara Eiropas Komisijas ierēdņi; |
| --- | --- |

29.

būtu lietderīgi, ja Eiropas Parlamenta deputāti un Reģionu komitejas locekļi katru gadu piedalītos iniciatīvā Back to school, tā kā to katru gadu dara Eiropas Komisijas ierēdņi;

| 30. | atzinīgi vērtē komunikācijas pilotkampaņas, ko Eiropas Komisija uzsāka 2014. gada otrajā pusgadā sešās dalībvalstīs – šīs kampaņas varētu kļūt par vēl vienu pīlāru ES Komunikācijas plānam 2015.–2019. gadam, jo iedzīvotājiem tuvā līmenī rīkotas kampaņas atklāj Eiropas politikas un tiesību aktu faktisko ietekmi; ierosina šajās kampaņās ietvert arī citas dalībvalstis, iesaistīt reģionus un pilsētas un tās papildināt ar interaktīvu dimensiju; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē komunikācijas pilotkampaņas, ko Eiropas Komisija uzsāka 2014. gada otrajā pusgadā sešās dalībvalstīs – šīs kampaņas varētu kļūt par vēl vienu pīlāru ES Komunikācijas plānam 2015.–2019. gadam, jo iedzīvotājiem tuvā līmenī rīkotas kampaņas atklāj Eiropas politikas un tiesību aktu faktisko ietekmi; ierosina šajās kampaņās ietvert arī citas dalībvalstis, iesaistīt reģionus un pilsētas un tās papildināt ar interaktīvu dimensiju;

| 31. | aicina ES oficiālos komunikācijas dienestus dalībvalstīs (Eiropas Komisijas pārstāvniecības, Eiropas Parlamenta informācijas birojus, Europe direct informācijas centrus, vadošās iestādes, kas atbild par Eiropas līdzekļu vispārējo īstenošanu) aktīvāk sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to valsts apvienībām un iekļaut atbilstīgo informāciju par Reģionu komitejas darbu saistībā ar ES likumdošanu lēmumu pieņemšanas procesā, lai izceltu Eiropas politikas nozīmi un ietekmi vietējā līmenī un popularizētu iniciatīvas, ņemot vērā iedzīvotāju šaubas un problēmas, un dotu viņiem iespēju izteikties par savām problēmām; |
| --- | --- |

31.

aicina ES oficiālos komunikācijas dienestus dalībvalstīs (Eiropas Komisijas pārstāvniecības, Eiropas Parlamenta informācijas birojus, Europe direct informācijas centrus, vadošās iestādes, kas atbild par Eiropas līdzekļu vispārējo īstenošanu) aktīvāk sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to valsts apvienībām un iekļaut atbilstīgo informāciju par Reģionu komitejas darbu saistībā ar ES likumdošanu lēmumu pieņemšanas procesā, lai izceltu Eiropas politikas nozīmi un ietekmi vietējā līmenī un popularizētu iniciatīvas, ņemot vērā iedzīvotāju šaubas un problēmas, un dotu viņiem iespēju izteikties par savām problēmām;

| 32. | aicina dalībvalstīs esošos komunikācijas dienestus apzināt publiskā un privātā sektora iniciatīvas iedzīvotāju līdzdalības veicināšanai, lai ar to starpniecību izplatītu informāciju un tādējādi nodrošinātu informācijas mijiedarbību un lielāku ietekmi vietējā līmenī. Lai to panāktu, būtu ieteicams izveidot tīklus un tos iekļaut Komunikācijas plānā kā būtiskus informācijas izplatīšanas instrumentus; |
| --- | --- |

32.

aicina dalībvalstīs esošos komunikācijas dienestus apzināt publiskā un privātā sektora iniciatīvas iedzīvotāju līdzdalības veicināšanai, lai ar to starpniecību izplatītu informāciju un tādējādi nodrošinātu informācijas mijiedarbību un lielāku ietekmi vietējā līmenī. Lai to panāktu, būtu ieteicams izveidot tīklus un tos iekļaut Komunikācijas plānā kā būtiskus informācijas izplatīšanas instrumentus;

| 33. | aicina ņemt vērā, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām bieži vien ir pašām savi plašsaziņas līdzekļi, kuriem ir liela auditorija un ar kuriem var nodrošināt komunikāciju un izraisīt debates par vietējam kontekstam pielāgotu Eiropas informāciju. ES šīm aptuveni 1 00  000 vietējām pašvaldībām varētu nodot izmantošanai gatavus informatīvus materiālus, kuros nav lietots žargons (rakstus informatīvām brošūrām, diagrammas, videoklipus u. c.). Valstu teritoriālās apvienības un RK valstu delegācijas ir īstā vieta, kur dibināt sakarus ar šo vietējo un reģionālo pašvaldību mērķgrupu; |
| --- | --- |

33.

aicina ņemt vērā, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām bieži vien ir pašām savi plašsaziņas līdzekļi, kuriem ir liela auditorija un ar kuriem var nodrošināt komunikāciju un izraisīt debates par vietējam kontekstam pielāgotu Eiropas informāciju. ES šīm aptuveni 1 00  000 vietējām pašvaldībām varētu nodot izmantošanai gatavus informatīvus materiālus, kuros nav lietots žargons (rakstus informatīvām brošūrām, diagrammas, videoklipus u. c.). Valstu teritoriālās apvienības un RK valstu delegācijas ir īstā vieta, kur dibināt sakarus ar šo vietējo un reģionālo pašvaldību mērķgrupu;

| 34. | atgādina, ka vietējās pašvaldības atbild par to, kā tiek īstenota liela daļa Eiropas tiesību aktu. Tāpēc ir ļoti svarīgi nodrošināt tām vislabākās iespējas piedalīties Eiropas likumdošanas procesā. Taču Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta nesenais kopīgais priekšlikums noteikt, ka vietējām pašvaldībām un vietējo pašvaldību apvienībām ir pienākums reģistrēties lobiju reģistrā, būtiski ierobežo šīs piedalīšanās iespējas. Tāpēc Reģionu komiteja aicina pārskatīt šo priekšlikuma elementu un tāpat kā reģionus atbrīvot vietējās pašvaldības un vietējo pašvaldību apvienības no šāda reģistrācijas pienākuma; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka vietējās pašvaldības atbild par to, kā tiek īstenota liela daļa Eiropas tiesību aktu. Tāpēc ir ļoti svarīgi nodrošināt tām vislabākās iespējas piedalīties Eiropas likumdošanas procesā. Taču Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta nesenais kopīgais priekšlikums noteikt, ka vietējām pašvaldībām un vietējo pašvaldību apvienībām ir pienākums reģistrēties lobiju reģistrā, būtiski ierobežo šīs piedalīšanās iespējas. Tāpēc Reģionu komiteja aicina pārskatīt šo priekšlikuma elementu un tāpat kā reģionus atbrīvot vietējās pašvaldības un vietējo pašvaldību apvienības no šāda reģistrācijas pienākuma;

| 35. | aicina Komisiju pastiprināt tos komunikācijas pienākumus, kas saistīti ar Eiropas subsīdiju piešķiršanu Eiropas pašvaldībām (stendu lielums, izvietojums, ES logotips uz komunikācijas līdzekļiem u. c.). Plašai sabiedrībai nesaprotamās norādes ERAF, ELFLA, ESF būtu jāaizstāj ar norādi “Līdzfinansējusi Eiropas Savienība”; uzskata, ka pūliņi, ko daži reģioni iegulda, lai apvienotu dažādu Eiropas strukturālo un investīciju fondu programmu komunikācijai paredzēto budžetu un tādējādi veidotu efektīvākas kampaņas, būtu jāizmanto par paraugu; iesaka arī meklēt sinerģijas (izmantojot portālu “europa.eu”) starp dažādiem Eiropas Komisijas, valstu, Parlamenta, RK tiešsaistē pieejamiem projektiem (2), kuri visi ir balstīti uz interaktīvām kartēm, kas atspoguļo projektus, kurus ES atbalsta vietējā līmenī; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju pastiprināt tos komunikācijas pienākumus, kas saistīti ar Eiropas subsīdiju piešķiršanu Eiropas pašvaldībām (stendu lielums, izvietojums, ES logotips uz komunikācijas līdzekļiem u. c.). Plašai sabiedrībai nesaprotamās norādes ERAF, ELFLA, ESF būtu jāaizstāj ar norādi “Līdzfinansējusi Eiropas Savienība”; uzskata, ka pūliņi, ko daži reģioni iegulda, lai apvienotu dažādu Eiropas strukturālo un investīciju fondu programmu komunikācijai paredzēto budžetu un tādējādi veidotu efektīvākas kampaņas, būtu jāizmanto par paraugu; iesaka arī meklēt sinerģijas (izmantojot portālu “europa.eu”) starp dažādiem Eiropas Komisijas, valstu, Parlamenta, RK tiešsaistē pieejamiem projektiem (2), kuri visi ir balstīti uz interaktīvām kartēm, kas atspoguļo projektus, kurus ES atbalsta vietējā līmenī;

| 36. | iesaka nostiprināt un vairāk izmantot tiešsaistes komunikācijas līdzekļus un sociālos medijus kā Komunikācijas plāna 2015.–2019. gadam galvenos instrumentus; atzinīgi vērtē dažās dalībvalstīs īstenotās iniciatīvas, kuru mērķis ir veidot novatoriskas metodes tiešsaistes līdzdalībai un pilsoņu ieguldījuma saņemšanai, un uzsver to ārkārtīgi lielo pavairošanas potenciālu, kas ir vietējo un reģionālo politiski atbildīgo personu rīcībā, ņemot vērā viņu ietekmi uz sociālajiem tīkliem; |
| --- | --- |

36.

iesaka nostiprināt un vairāk izmantot tiešsaistes komunikācijas līdzekļus un sociālos medijus kā Komunikācijas plāna 2015.–2019. gadam galvenos instrumentus; atzinīgi vērtē dažās dalībvalstīs īstenotās iniciatīvas, kuru mērķis ir veidot novatoriskas metodes tiešsaistes līdzdalībai un pilsoņu ieguldījuma saņemšanai, un uzsver to ārkārtīgi lielo pavairošanas potenciālu, kas ir vietējo un reģionālo politiski atbildīgo personu rīcībā, ņemot vērā viņu ietekmi uz sociālajiem tīkliem;

ES Komunikācijas plāna 2015.–2019. gadam līdzekļi un resursi

| 37. | iebilst pret to līdzekļu samazinājumu, kas ir Eiropas iestāžu rīcībā komunikācijas mērķiem laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

37.

iebilst pret to līdzekļu samazinājumu, kas ir Eiropas iestāžu rīcībā komunikācijas mērķiem laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam;

| 38. | ierosina 20 % ES komunikācijas budžeta decentralizēt valstu un vietējā līmenī, piemēram, Europe Direct un “Eiropas māju” informācijas centriem, lai pastiprinātu minētās organizācijas un tās veidotu strukturālu sadarbību ar vietējiem un reģionālajiem partneriem un uzrunātu pēc iespējas plašāku auditoriju; |
| --- | --- |

38.

ierosina 20 % ES komunikācijas budžeta decentralizēt valstu un vietējā līmenī, piemēram, Europe Direct un “Eiropas māju” informācijas centriem, lai pastiprinātu minētās organizācijas un tās veidotu strukturālu sadarbību ar vietējiem un reģionālajiem partneriem un uzrunātu pēc iespējas plašāku auditoriju;

| 39. | ierosina stiprināt tās reklāmas kampaņas, kuru mērķis ir izcelt Eiropas darbību un palīdzēt saprast lēmumu pieņemšanas mehānismus; ierosina noslēgt partnerības līgumus ar 500 drukātiem plašsaziņas līdzekļiem, vietējām televīzijām un radio, lai rīkotu debates un dotu vārdu tiem, kas ikdienā ir cieši saistīti ar Eiropas darbību un tās veidošanu; uzsver, ka minētajiem partnerības līgumiem jānodrošina pilnīga redakcionālā neatkarība redaktoriem un raidorganizācijām. Eiropas iestādēm būtu jāatbalsta Reģionu komitejas centieni informēt vietējos žurnālistus un vairot viņu izpratni, regulāri organizējot ar viņiem kopīgus pasākumus; |
| --- | --- |

39.

ierosina stiprināt tās reklāmas kampaņas, kuru mērķis ir izcelt Eiropas darbību un palīdzēt saprast lēmumu pieņemšanas mehānismus; ierosina noslēgt partnerības līgumus ar 500 drukātiem plašsaziņas līdzekļiem, vietējām televīzijām un radio, lai rīkotu debates un dotu vārdu tiem, kas ikdienā ir cieši saistīti ar Eiropas darbību un tās veidošanu; uzsver, ka minētajiem partnerības līgumiem jānodrošina pilnīga redakcionālā neatkarība redaktoriem un raidorganizācijām. Eiropas iestādēm būtu jāatbalsta Reģionu komitejas centieni informēt vietējos žurnālistus un vairot viņu izpratni, regulāri organizējot ar viņiem kopīgus pasākumus;

| 40. | iesaka izstrādāt jaunus ES komunikācijas stratēģiju līdzfinansēšanas modeļus, lai aizstātu partnerības programmu pārvaldības jomā, kas tika pārtraukta 2013. gadā; uzsver, ka, izstrādātajai sistēmai vajadzētu dot iespēju veidot tiešu partnerību ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām dalībvalstīs; norāda, ka stratēģisko partnerību pilotprojekti, ko nesen uzsākušas Komisijas pārstāvniecības kopā ar reģionālajām pašvaldībām, varētu kalpot par paraugu un tos varētu izmantot plašākā mērogā ar nosacījumu, ka tajos iekļauj abpusējas finansiālas saistības; |
| --- | --- |

40.

iesaka izstrādāt jaunus ES komunikācijas stratēģiju līdzfinansēšanas modeļus, lai aizstātu partnerības programmu pārvaldības jomā, kas tika pārtraukta 2013. gadā; uzsver, ka, izstrādātajai sistēmai vajadzētu dot iespēju veidot tiešu partnerību ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām dalībvalstīs; norāda, ka stratēģisko partnerību pilotprojekti, ko nesen uzsākušas Komisijas pārstāvniecības kopā ar reģionālajām pašvaldībām, varētu kalpot par paraugu un tos varētu izmantot plašākā mērogā ar nosacījumu, ka tajos iekļauj abpusējas finansiālas saistības;

| 41. | ierosina noslēgt 500 stratēģiskas partnerības, kuru budžets Komunikācijas plānā 2015.–2019. gadam “Eiropas un tās iedzīvotāju saiknes atjaunošana” ir sadalīts starp Komisijas pārstāvniecībām un reģionālajām un vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

41.

ierosina noslēgt 500 stratēģiskas partnerības, kuru budžets Komunikācijas plānā 2015.–2019. gadam “Eiropas un tās iedzīvotāju saiknes atjaunošana” ir sadalīts starp Komisijas pārstāvniecībām un reģionālajām un vietējām pašvaldībām;

| 42. | uzsver tādu strukturētu tīklu lietderību kā RK gadskārtējā EuroPCom konference, uz kuru Briselē katru gadu pulcējas vairāk nekā 700 komunikācijas speciālistu no dažādām iestādēm, kā arī tādu atbalsta pasākumu vajadzību, kas stiprina vietējo, reģionālo un valsts pārvaldes iestāžu komunikācijas spēju; ierosina “Eiropas draugu” tīklā” līdz 2019. gadam iekļaut vismaz 5  000 pašvaldības, pilsētas un reģionus, kas ir “Eiropas draugi”, lai mobilizētu un apmācītu par komunikāciju atbildīgos speciālistus visās dalībvalstīs un viņām palīdzētu; |
| --- | --- |

42.

uzsver tādu strukturētu tīklu lietderību kā RK gadskārtējā EuroPCom konference, uz kuru Briselē katru gadu pulcējas vairāk nekā 700 komunikācijas speciālistu no dažādām iestādēm, kā arī tādu atbalsta pasākumu vajadzību, kas stiprina vietējo, reģionālo un valsts pārvaldes iestāžu komunikācijas spēju; ierosina “Eiropas draugu” tīklā” līdz 2019. gadam iekļaut vismaz 5  000 pašvaldības, pilsētas un reģionus, kas ir “Eiropas draugi”, lai mobilizētu un apmācītu par komunikāciju atbildīgos speciālistus visās dalībvalstīs un viņām palīdzētu;

| 43. | mudina Komisijas un Parlamenta pārstāvniecības dalībvalstīs rīkot reģionos, Briselē un Strasbūrā sanāksmes ar publiskās saziņas speciālistiem un ar vietējo un reģionālo pašvaldibu darbiniekiem; |
| --- | --- |

43.

mudina Komisijas un Parlamenta pārstāvniecības dalībvalstīs rīkot reģionos, Briselē un Strasbūrā sanāksmes ar publiskās saziņas speciālistiem un ar vietējo un reģionālo pašvaldibu darbiniekiem;

| 44. | iesaka veikt Komunikācijas plāna 2015.–2019. gadam ietekmes novērtējumu, kā arī īstenot vairāk tādu reģionālo Eirobarometra aptauju, kas būtu pielāgotas vietējam un reģionālajam kontekstam; pamatojoties uz vietējo pārvaldības iestāžu īpašajām zināšanām un to sabiedriskās domas izpratni, būtu jāievieš arī kopēja metodoloģija, lai noteiktu, kā komunikācija par ES ietekmē vietējo līmeni. |
| --- | --- |

44.

iesaka veikt Komunikācijas plāna 2015.–2019. gadam ietekmes novērtējumu, kā arī īstenot vairāk tādu reģionālo Eirobarometra aptauju, kas būtu pielāgotas vietējam un reģionālajam kontekstam; pamatojoties uz vietējo pārvaldības iestāžu īpašajām zināšanām un to sabiedriskās domas izpratni, būtu jāievieš arī kopēja metodoloģija, lai noteiktu, kā komunikācija par ES ietekmē vietējo līmeni.

Briselē, 2014. gada 3. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  “Standard Eurobarometer 81”, 2014. gada jūnijs.

1

Standard Eurobarometer

(2)  Tīmekļa vietnes, portāli, datu bāzes un citi tiešsaistes rīki

2

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/45 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/45

---

Reģionu komitejas atzinums “Kaimiņattiecības krustcelēs: Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošana 2013. gadā”

(2015/C 019/10)

| Ziņotājs | Olgierd Geblewicz (PL/PPE) Rietumpomožes vojevodistes maršals |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kaimiņattiecības krustcelēs: Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošana 2013. gadā”
  (JOIN (2014) 12 final) |

Ziņotājs

Olgierd Geblewicz (PL/PPE) Rietumpomožes vojevodistes maršals

Atsauces dokuments

Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kaimiņattiecības krustcelēs: Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošana 2013. gadā”

(JOIN (2014) 12 final)

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Svarīgākie punkti

| 1. | vēlas uzsvērt, ka Eiropas kaimiņattiecību politikai (EKP) kā Eiropas Savienības (ES) ārpolitikas instrumentam ir liela nozīme. EKP ir paredzēta Savienības dienvidu un austrumu kaimiņvalstīm, un tās mērķis ir nostiprināt šo kaimiņvalstu attiecības ar ES; |
| --- | --- |

1.

vēlas uzsvērt, ka Eiropas kaimiņattiecību politikai (EKP) kā Eiropas Savienības (ES) ārpolitikas instrumentam ir liela nozīme. EKP ir paredzēta Savienības dienvidu un austrumu kaimiņvalstīm, un tās mērķis ir nostiprināt šo kaimiņvalstu attiecības ar ES;

| 2. | norāda, ka attiecības EKP ietvaros ir daudzus aspektus un līmeņus aptverošas un ka arī pārvaldība tiek īstenota vairākos līmeņos, un tāpēc ir jāatbalsta EKP reģionālā un vietējā dimensija, kas papildina valstu valdību sadarbību; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka attiecības EKP ietvaros ir daudzus aspektus un līmeņus aptverošas un ka arī pārvaldība tiek īstenota vairākos līmeņos, un tāpēc ir jāatbalsta EKP reģionālā un vietējā dimensija, kas papildina valstu valdību sadarbību;

| 3. | tāpēc aicina jauniecelto Augsto pārstāvi iesaistīt gan ES valstu, gan EKP valstu vietējās un reģionālās pašvaldības politikas tālākajā attīstīšanā un cieši sadarboties ar RK, lai uzlabotu EKP saturu, īstenošanu un akceptanci vietējā līmenī; |
| --- | --- |

3.

tāpēc aicina jauniecelto Augsto pārstāvi iesaistīt gan ES valstu, gan EKP valstu vietējās un reģionālās pašvaldības politikas tālākajā attīstīšanā un cieši sadarboties ar RK, lai uzlabotu EKP saturu, īstenošanu un akceptanci vietējā līmenī;

| 4. | uzsver arī to, ka ir jānodrošina lielāka pasākumu elastība un jāievieš individualizēta un konkrētajam gadījumam atbilstīga pieeja, lai atbalstītu demokrātiskas pārmaiņas un ekonomikas reformas atsevišķās saņēmējvalstīs; |
| --- | --- |

4.

uzsver arī to, ka ir jānodrošina lielāka pasākumu elastība un jāievieš individualizēta un konkrētajam gadījumam atbilstīga pieeja, lai atbalstītu demokrātiskas pārmaiņas un ekonomikas reformas atsevišķās saņēmējvalstīs;

| 5. | uzsver šādu divu iniciatīvu nozīmi: Austrumu partnerība un Savienība Vidusjūrai; tās veido EKP reģionālo dimensiju un ir ne vien ES tematiskās politikas sastāvdaļa, bet arī dažu ES dalībvalstu ārpolitikas prioritārās jomas kā valsts un reģionālajā, tā vietējā līmenī; |
| --- | --- |

5.

uzsver šādu divu iniciatīvu nozīmi: Austrumu partnerība un Savienība Vidusjūrai; tās veido EKP reģionālo dimensiju un ir ne vien ES tematiskās politikas sastāvdaļa, bet arī dažu ES dalībvalstu ārpolitikas prioritārās jomas kā valsts un reģionālajā, tā vietējā līmenī;

| 6. | aicina zemākos publiskās pārvaldes līmeņus aktīvāk iesaistīties un sniegt lielāku ieguldījumu EKP īstenošanā. Reģionu komiteja (RK) ir izveidojusi divus vienlaicīgi darbojošos dialoga un sadarbības forumus; šie forumi ir Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleja (ARLEM) un Austrumu partnerības valstu un ES valstu reģionālo un vietējo pašvaldību konference (CORLEAP), un tas dod iespēju attīstīt šo EKP dimensiju, izvēršot konkrētu sadarbību un tiešu dialogu vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

6.

aicina zemākos publiskās pārvaldes līmeņus aktīvāk iesaistīties un sniegt lielāku ieguldījumu EKP īstenošanā. Reģionu komiteja (RK) ir izveidojusi divus vienlaicīgi darbojošos dialoga un sadarbības forumus; šie forumi ir Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleja (ARLEM) un Austrumu partnerības valstu un ES valstu reģionālo un vietējo pašvaldību konference (CORLEAP), un tas dod iespēju attīstīt šo EKP dimensiju, izvēršot konkrētu sadarbību un tiešu dialogu vietējā un reģionālajā līmenī;

| 7. | augstu vērtē Eiropas Savienības centienus, kuru mērķis ir, sniedzot atbilstīgu finansiālo un tehnisko atbalstu saņēmējvalstīm EKP ietvaros, atbalstīt konstitucionālo un ekonomisko reformu procesus, un tāpēc ir vajadzīgi turpmāki vienkāršošanas un organizēšanās pasākumi. Kaimiņvalstīm paredzētais ES atbalsts jāpalielina atkarībā no konstitucionālo pārmaiņu progresa, demokratizācijas līmeņa, tiesiskuma, kā arī sieviešu un vīriešu līdztiesības ievērošanas; ņemot vērā nesenos traģiskos notikumus, progress šajās jomās vajadzīgs īpaši steidzami. Tam jāizpaužas kā cilvēktiesību pilnīgai ievērošanai un tādējādi, ka attiecīgās valstis piešķir pilntiesīga pilsoņa statusu visu reliģisko un etnisko minoritāšu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

7.

augstu vērtē Eiropas Savienības centienus, kuru mērķis ir, sniedzot atbilstīgu finansiālo un tehnisko atbalstu saņēmējvalstīm EKP ietvaros, atbalstīt konstitucionālo un ekonomisko reformu procesus, un tāpēc ir vajadzīgi turpmāki vienkāršošanas un organizēšanās pasākumi. Kaimiņvalstīm paredzētais ES atbalsts jāpalielina atkarībā no konstitucionālo pārmaiņu progresa, demokratizācijas līmeņa, tiesiskuma, kā arī sieviešu un vīriešu līdztiesības ievērošanas; ņemot vērā nesenos traģiskos notikumus, progress šajās jomās vajadzīgs īpaši steidzami. Tam jāizpaužas kā cilvēktiesību pilnīgai ievērošanai un tādējādi, ka attiecīgās valstis piešķir pilntiesīga pilsoņa statusu visu reliģisko un etnisko minoritāšu pārstāvjiem;

| 8. | vērš uzmanību uz to, ka pareizas atbalsta programmu un instrumentu prognozēšanas, plānošanas, īstenošanas un uzraudzības procesā būtiska nozīme ir reģionālajam un vietējam līmenim, un aicina arī nodrošināt reģionālajām un vietējām pašvaldībām vieglāku piekļuvi finanšu līdzekļiem un vienkāršot attiecīgos mehānismus un procedūras; |
| --- | --- |

8.

vērš uzmanību uz to, ka pareizas atbalsta programmu un instrumentu prognozēšanas, plānošanas, īstenošanas un uzraudzības procesā būtiska nozīme ir reģionālajam un vietējam līmenim, un aicina arī nodrošināt reģionālajām un vietējām pašvaldībām vieglāku piekļuvi finanšu līdzekļiem un vienkāršot attiecīgos mehānismus un procedūras;

| 9. | uzsver, ka zemākajos publiskās pārvaldes līmeņos jāveicina spēcīgas un demokrātiskas pārvaldības nostiprināšanās, un norāda uz vietējās demokrātijas jautājumu partnervalstīs, kā arī uz problēmām saistībā ar pašvaldību darbību. Tāpēc RK atbalsta decentralizācijas procesu, it īpaši nodokļu jomā, un aicina sekmēt augšupējas iniciatīvas un atzīt pašvaldību nozīmi nepieciešamo iekšpolitisko reformu īstenošanā. |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka zemākajos publiskās pārvaldes līmeņos jāveicina spēcīgas un demokrātiskas pārvaldības nostiprināšanās, un norāda uz vietējās demokrātijas jautājumu partnervalstīs, kā arī uz problēmām saistībā ar pašvaldību darbību. Tāpēc RK atbalsta decentralizācijas procesu, it īpaši nodokļu jomā, un aicina sekmēt augšupējas iniciatīvas un atzīt pašvaldību nozīmi nepieciešamo iekšpolitisko reformu īstenošanā.

Ievadpiezīmes

| 10. | uzsver, ka 2013. gadā norisinājās ārkārtīgas pārmaiņas Eiropas kaimiņattiecību politikas aptvertajā teritorijā. EKP mērķis ir izveidot īpašas attiecības starp ES un konkrētajām kaimiņvalstīm, lai palielinātu drošību un labklājību, kā arī lai uzlabotu kaimiņattiecības; pagājušajā gadā īstenotas dažas no šīm EKP iecerēm, bet vairākkārt arī ciesta neveiksme. EKP kopumā ir kritiski jāanalizē, lai izvērtētu, vai tās pašreizējais veids ir piemērots; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka 2013. gadā norisinājās ārkārtīgas pārmaiņas Eiropas kaimiņattiecību politikas aptvertajā teritorijā. EKP mērķis ir izveidot īpašas attiecības starp ES un konkrētajām kaimiņvalstīm, lai palielinātu drošību un labklājību, kā arī lai uzlabotu kaimiņattiecības; pagājušajā gadā īstenotas dažas no šīm EKP iecerēm, bet vairākkārt arī ciesta neveiksme. EKP kopumā ir kritiski jāanalizē, lai izvērtētu, vai tās pašreizējais veids ir piemērots;

| 11. | pozitīvi ir tas, ka sarežģīto demokrātijas reformu temps dažās dienvidu kaimiņvalstīs, piemēram, Tunisijā, Marokā, un zināmā mērā Ēģiptē, ir paātrinājies. Turklāt 2013. gada novembrī tika apstiprināti divi asociācijas nolīgumi (tostarp dokumenti par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu) ar divām austrumu kaimiņvalstīm, t. i., Gruziju un Moldovu, un 2014. gadā ar Ukrainu. Pēc tam, kad Gruzija un Moldova parakstīja minētos nolīgumus, noslēdzās ilgais sarunu process un tika radīts pamats, lai sagatavotu nolīgumos iekļauto saistību īstenošanas programmas; |
| --- | --- |

11.

pozitīvi ir tas, ka sarežģīto demokrātijas reformu temps dažās dienvidu kaimiņvalstīs, piemēram, Tunisijā, Marokā, un zināmā mērā Ēģiptē, ir paātrinājies. Turklāt 2013. gada novembrī tika apstiprināti divi asociācijas nolīgumi (tostarp dokumenti par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu) ar divām austrumu kaimiņvalstīm, t. i., Gruziju un Moldovu, un 2014. gadā ar Ukrainu. Pēc tam, kad Gruzija un Moldova parakstīja minētos nolīgumus, noslēdzās ilgais sarunu process un tika radīts pamats, lai sagatavotu nolīgumos iekļauto saistību īstenošanas programmas;

| 12. | konstatē tomēr, ka 2013. gads bija arī daudzu politisko turbulenču un sociālekonomisko krīžu laiks daudzās EKP aptvertajās valstīs. Draudi valstu un reģionu drošībai (gan dienvidu, gan austrumu kaimiņvalstīs, ko aptver EKP) ir daudzkāršojušies. Dramatiskie notikumi Ukrainā, pilsoņu karš Sīrijā, kā arī izraēliešu un palestīniešu konflikta eskalācija norāda, ka aizvien vairāk ir vajadzīga konsekventa Eiropas politika, kas veicina stabilitāti un kam ir spēcīga vietējā un reģionālā dimensija; |
| --- | --- |

12.

konstatē tomēr, ka 2013. gads bija arī daudzu politisko turbulenču un sociālekonomisko krīžu laiks daudzās EKP aptvertajās valstīs. Draudi valstu un reģionu drošībai (gan dienvidu, gan austrumu kaimiņvalstīs, ko aptver EKP) ir daudzkāršojušies. Dramatiskie notikumi Ukrainā, pilsoņu karš Sīrijā, kā arī izraēliešu un palestīniešu konflikta eskalācija norāda, ka aizvien vairāk ir vajadzīga konsekventa Eiropas politika, kas veicina stabilitāti un kam ir spēcīga vietējā un reģionālā dimensija;

| 13. | aicina veikt atbilstīgus pasākumus, lai vietējām iestādēm palīdzētu pārvarēt humanitārās krīzes, it īpaši tikt galā ar bēgļu plūsmām, ko rada nestabilitāte daudzās EKP valstīs, patlaban galvenokārt Sīrijā un Ukrainā. Migrantu plūsmas, it sevišķi Vidusjūras reģionā, ir jautājums, kam vajadzīgs visaptverošs ilgtermiņa risinājums; šajā sakarā aktīvi jāiesaista visas dalībvalstis, tostarp reģionālās un vietējās pašvaldības, nevis tikai tās, kuras ir ieinteresētas ģeogrāfiskā tuvuma dēļ. Valstīm, reģioniem un vietējām pašvaldībām, kas atrodas pie ES ārējām robežām, būtu jāsaņem pienācīgs atbalsts, lai tās varētu kontrolēt ārējās robežas un risināt ar imigrāciju, tostarp veselības aizsardzību, saistītas krīzes situācijas; |
| --- | --- |

13.

aicina veikt atbilstīgus pasākumus, lai vietējām iestādēm palīdzētu pārvarēt humanitārās krīzes, it īpaši tikt galā ar bēgļu plūsmām, ko rada nestabilitāte daudzās EKP valstīs, patlaban galvenokārt Sīrijā un Ukrainā. Migrantu plūsmas, it sevišķi Vidusjūras reģionā, ir jautājums, kam vajadzīgs visaptverošs ilgtermiņa risinājums; šajā sakarā aktīvi jāiesaista visas dalībvalstis, tostarp reģionālās un vietējās pašvaldības, nevis tikai tās, kuras ir ieinteresētas ģeogrāfiskā tuvuma dēļ. Valstīm, reģioniem un vietējām pašvaldībām, kas atrodas pie ES ārējām robežām, būtu jāsaņem pienācīgs atbalsts, lai tās varētu kontrolēt ārējās robežas un risināt ar imigrāciju, tostarp veselības aizsardzību, saistītas krīzes situācijas;

| 14. | norāda, ka starp dažādām EKP valstīm pastāv lielas atšķirības programmu ziņā un attiecībā uz politisko vēlmi īstenot nepieciešamās politiskās, sociālās un ekonomiskās reformas Tāpēc EKP iniciatīvas būtu jāpielāgo atkarīgi ne vien no attiecīgo valstu valdību patiesas gatavības ieviest nepieciešamās izmaiņas un padziļināt attiecības ar ES, bet arī no to vēlmes veicināt reformas un panākt šādu iniciatīvu atbalstīšanu sabiedrībā; vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga nozīme šajā ziņā, bet tās bieži ir atkarīgas no valstu valdībām; neskatoties uz to, tās būtu jāuzskata par svarīgiem sarunu partneriem; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka starp dažādām EKP valstīm pastāv lielas atšķirības programmu ziņā un attiecībā uz politisko vēlmi īstenot nepieciešamās politiskās, sociālās un ekonomiskās reformas Tāpēc EKP iniciatīvas būtu jāpielāgo atkarīgi ne vien no attiecīgo valstu valdību patiesas gatavības ieviest nepieciešamās izmaiņas un padziļināt attiecības ar ES, bet arī no to vēlmes veicināt reformas un panākt šādu iniciatīvu atbalstīšanu sabiedrībā; vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga nozīme šajā ziņā, bet tās bieži ir atkarīgas no valstu valdībām; neskatoties uz to, tās būtu jāuzskata par svarīgiem sarunu partneriem;

| 15. | piekrīt viedoklim, ka demokrātijas veidošana partnervalstīs ir izšķirošs faktors Eiropas Savienībai. Demokratizācija un decentralizācija ir nepieciešama sociālekonomiskajai attīstībai un ļoti nozīmīga transformācijas procesiem Austrumu partnerības reģionā un Vidusjūras baseinā. EKP ir izcila iniciatīva šādu procesu atbalstam, savukārt CORLEAP un ARLEM ir atbilstīgi forumi, kas veicina partnerattiecības un atvērtību demokratizācijas un pilsoniskās sabiedrības veidošanas procesā; |
| --- | --- |

15.

piekrīt viedoklim, ka demokrātijas veidošana partnervalstīs ir izšķirošs faktors Eiropas Savienībai. Demokratizācija un decentralizācija ir nepieciešama sociālekonomiskajai attīstībai un ļoti nozīmīga transformācijas procesiem Austrumu partnerības reģionā un Vidusjūras baseinā. EKP ir izcila iniciatīva šādu procesu atbalstam, savukārt CORLEAP un ARLEM ir atbilstīgi forumi, kas veicina partnerattiecības un atvērtību demokratizācijas un pilsoniskās sabiedrības veidošanas procesā;

| 16. | pilnībā atbalsta kopīgajā paziņojumā izklāstīto viedokli, ka Eiropas kaimiņattiecību politikai arī turpmāk jābūt pievilcīgai sadarbības iniciatīvai, kas reaģē uz partnervalstu vajadzībām. Eiropas Savienībai neapšaubāmi jābūt stratēģiskajai EKP valstu partnerei un, neskarot šo valstu suverenitāti, tās jāatbalsta ekonomikas attīstības virzīšanā un pārvaldības uzlabošanas centienos; |
| --- | --- |

16.

pilnībā atbalsta kopīgajā paziņojumā izklāstīto viedokli, ka Eiropas kaimiņattiecību politikai arī turpmāk jābūt pievilcīgai sadarbības iniciatīvai, kas reaģē uz partnervalstu vajadzībām. Eiropas Savienībai neapšaubāmi jābūt stratēģiskajai EKP valstu partnerei un, neskarot šo valstu suverenitāti, tās jāatbalsta ekonomikas attīstības virzīšanā un pārvaldības uzlabošanas centienos;

| 17. | atgādina, ka iespējamā dalība Eiropas Savienībā ir viena no svarīgākajām iniciatīvām, ko Eiropas Savienībai jāstimulē partnervalstīs, lai sāktos reformas. Tāpēc ir ļoti svarīgi šo instrumentu izmantot piemērotā, pārredzamā un reālistiskā veidā, atkarībā no stāvokļa attiecīgajā valstī; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka iespējamā dalība Eiropas Savienībā ir viena no svarīgākajām iniciatīvām, ko Eiropas Savienībai jāstimulē partnervalstīs, lai sāktos reformas. Tāpēc ir ļoti svarīgi šo instrumentu izmantot piemērotā, pārredzamā un reālistiskā veidā, atkarībā no stāvokļa attiecīgajā valstī;

| 18. | atgādina, ka reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir izšķiroša nozīme demokrātisku procesu veicināšanā un veidošanā. Pašvaldības ir gan stratēģiskie partneri labas pārvaldības nodrošināšanā un pozitīvu attīstības rezultātu sasniegšanā, gan arī būtiski ES ārpolitikas dalībnieki; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir izšķiroša nozīme demokrātisku procesu veicināšanā un veidošanā. Pašvaldības ir gan stratēģiskie partneri labas pārvaldības nodrošināšanā un pozitīvu attīstības rezultātu sasniegšanā, gan arī būtiski ES ārpolitikas dalībnieki;

| 19. | vienlaikus uzsver, ka EKP īstenošana turpmāk jāizvērtē, ņemot vērā arī reģionālo un vietējo pašvaldību un to pārstāvju iesaistīšanos starpvalstu līmenī – aspekts, kas izskatāmajā paziņojumā atstāts novārtā; |
| --- | --- |

19.

vienlaikus uzsver, ka EKP īstenošana turpmāk jāizvērtē, ņemot vērā arī reģionālo un vietējo pašvaldību un to pārstāvju iesaistīšanos starpvalstu līmenī – aspekts, kas izskatāmajā paziņojumā atstāts novārtā;

Sarežģītas un efektīvas daudzpakāpju attiecības

| 20. | uzsver, ka divpusējā EKP jāpapildina ar reģionālajām un daudzpusējām sadarbības iniciatīvām, šim nolūkam ieviešot mehānismus, kas veicina sadarbību starp ES un kaimiņvalstīm, kā arī starp atsevišķām valstīm. Būtu jāizmanto un jāveicina ES iniciatīvu ietvaros jau pastāvošās iespējas veidot sadarbību starp Eiropas Savienības un pārējo Eiropas valstu reģioniem un reģionu tīkliem; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka divpusējā EKP jāpapildina ar reģionālajām un daudzpusējām sadarbības iniciatīvām, šim nolūkam ieviešot mehānismus, kas veicina sadarbību starp ES un kaimiņvalstīm, kā arī starp atsevišķām valstīm. Būtu jāizmanto un jāveicina ES iniciatīvu ietvaros jau pastāvošās iespējas veidot sadarbību starp Eiropas Savienības un pārējo Eiropas valstu reģioniem un reģionu tīkliem;

| 21. | uzskata, ka EKP ir interaktīva iniciatīva un tās efektīvai īstenošanai nepieciešama visu ieinteresēto dalībnieku iesaistīšanās un sadarbība dažādos pārvaldības līmeņos. Tikai tad EKP valstis, kas gatavas īstenot iekšpolitiskas reformas, varēs efektīvi sadarboties ar ES un no tās sagaidīt politisko atbalstu, visaptverošu tirdzniecības līgumu noslēgšanas piedāvājumu, vīzu režīma liberalizēšanas pasākumus, kā arī tehnisko un finansiālo palīdzību; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka EKP ir interaktīva iniciatīva un tās efektīvai īstenošanai nepieciešama visu ieinteresēto dalībnieku iesaistīšanās un sadarbība dažādos pārvaldības līmeņos. Tikai tad EKP valstis, kas gatavas īstenot iekšpolitiskas reformas, varēs efektīvi sadarboties ar ES un no tās sagaidīt politisko atbalstu, visaptverošu tirdzniecības līgumu noslēgšanas piedāvājumu, vīzu režīma liberalizēšanas pasākumus, kā arī tehnisko un finansiālo palīdzību;

| 22. | konstatē, ka dažādās kaimiņvalstīs atšķirīgi paņēmieni attiecībā uz reformu īstenošanu un ciešāku attiecību veidošanu ar ES, kā arī daudzveidīgās problēmas, kas pēdējā laikā jārisina atsevišķām EKP valstīm, radīja nepieciešamību no ES puses izstrādāt individualizētu un konkrētajam gadījumam atbilstīgu pieeju ne tikai EKP ģeogrāfiskajā aspektā (dienvidi un austrumi), bet galvenokārt atkarībā arī no konkrēto partnervalstu izredzēm, iespējām un uzdevumiem; |
| --- | --- |

22.

konstatē, ka dažādās kaimiņvalstīs atšķirīgi paņēmieni attiecībā uz reformu īstenošanu un ciešāku attiecību veidošanu ar ES, kā arī daudzveidīgās problēmas, kas pēdējā laikā jārisina atsevišķām EKP valstīm, radīja nepieciešamību no ES puses izstrādāt individualizētu un konkrētajam gadījumam atbilstīgu pieeju ne tikai EKP ģeogrāfiskajā aspektā (dienvidi un austrumi), bet galvenokārt atkarībā arī no konkrēto partnervalstu izredzēm, iespējām un uzdevumiem;

| 23. | piekrīt viedoklim, ka Eiropas Savienībai būtu jāiegulda nozaru tematiski strukturētos finanšu instrumentos. Tāda pieeja sekmētu plašāku labas prakses apmaiņu un attīstības stratēģiju izstrādi atsevišķās prioritārajās politikas jomās, piemēram, publiskās administrācijas reformas, fiskālā decentralizācija un teritoriālā sadarbība; |
| --- | --- |

23.

piekrīt viedoklim, ka Eiropas Savienībai būtu jāiegulda nozaru tematiski strukturētos finanšu instrumentos. Tāda pieeja sekmētu plašāku labas prakses apmaiņu un attīstības stratēģiju izstrādi atsevišķās prioritārajās politikas jomās, piemēram, publiskās administrācijas reformas, fiskālā decentralizācija un teritoriālā sadarbība;

| 24. | vēlas uzsvērt, ka svarīgi ir atbalstīt centienus, kas vērsti uz stabilākas demokrātijas veidošanu un politiskajām reformām partnervalstīs. Nav šaubu, ka kaimiņattiecību politika, kas īstenota reģionos un ko īstenojuši reģioni, var izrādīties efektīvs līdzeklis tādu ES pamatvērtību veicināšanai kā cilvēka cieņas neaizskaramība, brīvība, demokrātija, līdztiesība, tiesiskums un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošana; |
| --- | --- |

24.

vēlas uzsvērt, ka svarīgi ir atbalstīt centienus, kas vērsti uz stabilākas demokrātijas veidošanu un politiskajām reformām partnervalstīs. Nav šaubu, ka kaimiņattiecību politika, kas īstenota reģionos un ko īstenojuši reģioni, var izrādīties efektīvs līdzeklis tādu ES pamatvērtību veicināšanai kā cilvēka cieņas neaizskaramība, brīvība, demokrātija, līdztiesība, tiesiskums un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošana;

| 25. | saistībā ar ES un EKP valstu konkrētajiem sadarbības projektiem aicina īpašu uzmanību pievērst pašvaldību iesaistīšanas nozīmei un lietderīgumam. Zināms, ka izvirzīto mērķu sasniegšana ir lielā mērā atkarīga no reģionālās attīstības līmeņa un attiecīgo valstu spējas nodrošināt efektīvu pārvaldību centrālajā, reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

25.

saistībā ar ES un EKP valstu konkrētajiem sadarbības projektiem aicina īpašu uzmanību pievērst pašvaldību iesaistīšanas nozīmei un lietderīgumam. Zināms, ka izvirzīto mērķu sasniegšana ir lielā mērā atkarīga no reģionālās attīstības līmeņa un attiecīgo valstu spējas nodrošināt efektīvu pārvaldību centrālajā, reģionālajā un vietējā līmenī;

| 26. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā RK un tās locekļu ieteikumus un pieredzi, lai atbalstītu ekonomisko un politisko pārmaiņu procesus partnervalstīs un efektīvāku sadarbību visos pārvaldības līmeņos; |
| --- | --- |

26.

aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā RK un tās locekļu ieteikumus un pieredzi, lai atbalstītu ekonomisko un politisko pārmaiņu procesus partnervalstīs un efektīvāku sadarbību visos pārvaldības līmeņos;

| 27. | uzsver, ka nozīme ir arī tam, ka valstu ārpolitika tiek īstenota vairākos līmeņos. Šajā ziņā galvenais uzdevums ir radīt sinerģiju starp valstu valdību ārpolitikas un pašvaldību ārpolitikas dimensiju. Šajā jomā CORLEAP un ARLEM ir ideāli forumi, kas dod iespēju noteikt vajadzības un dalīties pieredzē; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka nozīme ir arī tam, ka valstu ārpolitika tiek īstenota vairākos līmeņos. Šajā ziņā galvenais uzdevums ir radīt sinerģiju starp valstu valdību ārpolitikas un pašvaldību ārpolitikas dimensiju. Šajā jomā CORLEAP un ARLEM ir ideāli forumi, kas dod iespēju noteikt vajadzības un dalīties pieredzē;

Iedarbīgi pasākumi un sadarbības koordinēšana dažādos pārvaldības līmeņos

| 28. | vēlas uzsvērt, ka, pateicoties starptautiskajiem kontaktiem un aktīvai dalībai ekonomiskajā dzīvē, reģionālās un vietējās pašvaldības īsteno vienu no galvenajiem ES integrācijas mērķiem, proti, veicina sociālo un ekonomisko attīstību. Ņemot to vērā, reģionālajām un vietējām pašvaldībām jāpiedalās EKP plānošanā, īstenošanā, uzraudzībā un īstenošanas novērtēšanā it īpaši tajās jomās, kas ir to tiešā kompetencē un kurās tām ir pieredze; |
| --- | --- |

28.

vēlas uzsvērt, ka, pateicoties starptautiskajiem kontaktiem un aktīvai dalībai ekonomiskajā dzīvē, reģionālās un vietējās pašvaldības īsteno vienu no galvenajiem ES integrācijas mērķiem, proti, veicina sociālo un ekonomisko attīstību. Ņemot to vērā, reģionālajām un vietējām pašvaldībām jāpiedalās EKP plānošanā, īstenošanā, uzraudzībā un īstenošanas novērtēšanā it īpaši tajās jomās, kas ir to tiešā kompetencē un kurās tām ir pieredze;

| 29. | apzinās, ka lielākajā daļā EKP valstu svarīga nozīme ir institucionālo un administratīvo spēju veidošanai. Būtisks šādas politiskās dimensijas elements skar tieši vietējās un reģionālās pašvaldības. Tāpēc Reģionu komitejai un reģionālajām un vietējām pašvaldībām jāuzņemas aktīva loma, izstrādājot un īstenojot visaptverošas programmas, kas paredzētas iestāžu darbības uzlabošanai un ko ir ierosinājusi Eiropas Komisija un dalībvalstis, lai uzlabotu Austrumu partnerības valstu institucionālās un administratīvās spējas; |
| --- | --- |

29.

apzinās, ka lielākajā daļā EKP valstu svarīga nozīme ir institucionālo un administratīvo spēju veidošanai. Būtisks šādas politiskās dimensijas elements skar tieši vietējās un reģionālās pašvaldības. Tāpēc Reģionu komitejai un reģionālajām un vietējām pašvaldībām jāuzņemas aktīva loma, izstrādājot un īstenojot visaptverošas programmas, kas paredzētas iestāžu darbības uzlabošanai un ko ir ierosinājusi Eiropas Komisija un dalībvalstis, lai uzlabotu Austrumu partnerības valstu institucionālās un administratīvās spējas;

| 30. | aicina vietējās un reģionālās pašvaldības piedalīties, lai tās līdztekus valdībām izstrādātu un īstenotu asociācijas nolīgumus, stratēģiskus dokumentus un rīcības plānus, ko ES un partnervalstis ir saskaņojušas; |
| --- | --- |

30.

aicina vietējās un reģionālās pašvaldības piedalīties, lai tās līdztekus valdībām izstrādātu un īstenotu asociācijas nolīgumus, stratēģiskus dokumentus un rīcības plānus, ko ES un partnervalstis ir saskaņojušas;

| 31. | uzsver, ka liela nozīme ir labi koordinētām augšupējām iniciatīvām, kā arī ES un EKP valstu vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbības atbalstam, kas sekmētu vietējās demokrātijas un pilsoniskās sabiedrības struktūru veidošanu; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka liela nozīme ir labi koordinētām augšupējām iniciatīvām, kā arī ES un EKP valstu vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbības atbalstam, kas sekmētu vietējās demokrātijas un pilsoniskās sabiedrības struktūru veidošanu;

| 32. | uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt tādas iniciatīvas, par kurām praktiski interesējas EKP valstu pilsētas un reģioni un kuras var īstenot zemāka publiskās pārvaldes līmeņa iestādes; runa ir par sadraudzības pilsētu sadarbību, kā arī sadarbību pārrobežu, kultūras, ekonomikas u. c. jomās; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt tādas iniciatīvas, par kurām praktiski interesējas EKP valstu pilsētas un reģioni un kuras var īstenot zemāka publiskās pārvaldes līmeņa iestādes; runa ir par sadraudzības pilsētu sadarbību, kā arī sadarbību pārrobežu, kultūras, ekonomikas u. c. jomās;

| 33. | domā, ka demokrātiskas administratīvās reformas centrālās pārvaldes līmenī jāpapildina ar pasākumiem reģionālajā un vietējā līmenī. Tam ir būtiska nozīme, lai varētu uzlabot institucionālās spējas un pildīt ar ES noslēgtos nolīgumus, piemēram, asociācijas nolīgumus, un veidot kompleksas un padziļinātas brīvās tirdzniecības zonas; |
| --- | --- |

33.

domā, ka demokrātiskas administratīvās reformas centrālās pārvaldes līmenī jāpapildina ar pasākumiem reģionālajā un vietējā līmenī. Tam ir būtiska nozīme, lai varētu uzlabot institucionālās spējas un pildīt ar ES noslēgtos nolīgumus, piemēram, asociācijas nolīgumus, un veidot kompleksas un padziļinātas brīvās tirdzniecības zonas;

| 34. | uzsver, ka ES finansējums lielā mērā jāvirza uz partnervalstu reģionālo attīstību un tas jāizmanto atbilstīgi skaidriem kritērijiem, pamatojoties uz izstrādātām un saskaņotām reģionālās attīstības stratēģijām, konkrētiem mērķiem un rezultātiem. Reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kā arī pilsoniskajai sabiedrībai jābūt attiecīgi pārstāvētai struktūrās, kas uzrauga minēto līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ES finansējums lielā mērā jāvirza uz partnervalstu reģionālo attīstību un tas jāizmanto atbilstīgi skaidriem kritērijiem, pamatojoties uz izstrādātām un saskaņotām reģionālās attīstības stratēģijām, konkrētiem mērķiem un rezultātiem. Reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kā arī pilsoniskajai sabiedrībai jābūt attiecīgi pārstāvētai struktūrās, kas uzrauga minēto līdzekļu izmantošanu;

| 35. | aicina abās EKP dimensijās paredzēt atbilstīgus mehānismus, kas sekmētu tiešu dialogu, informācijas apmaiņu un zinātības nodošanu EKP valstu reģionālajām un vietējām pašvaldībām (piemēram, izmantojot pastāvošo vietējās administrācijas atbalsta instrumentu); |
| --- | --- |

35.

aicina abās EKP dimensijās paredzēt atbilstīgus mehānismus, kas sekmētu tiešu dialogu, informācijas apmaiņu un zinātības nodošanu EKP valstu reģionālajām un vietējām pašvaldībām (piemēram, izmantojot pastāvošo vietējās administrācijas atbalsta instrumentu);

| 36. | vēlas, lai ES vietējās un reģionālās pašvaldības un to partneri EKP valstīs efektīvāk izmantotu atbalsta instrumentus, piemēram, Twinning vai TAIEX, un tādējādi EKP valstīm sniegtu atbalstu efektīvu un mūsdienīgu administratīvo struktūru veidošanā, piemēram, iedibinot ciešu administratīvo sadarbību, kuras viens no svarīgākajiem elementiem būtu dalībvalstu un EKP valstu publiskās administrācijas ierēdņu apmaiņa. Turklāt ES reģioni varētu uzņemties lielāku lomu atbalsta sniegšanā potenciālajiem dalībniekiem, kas varētu iesaistīties tādās trešām valstīm paredzētajās ES 2014.–2020. gada programmās kā Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA II), programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros paredzētā starptautisko attiecību sadaļa un ES programmas, kurās piedalās ES dalībvalstis un trešās valstis, kā tas bija, piemēram, saistībā ar programmu EKPI pārrobežu sadarbībai Vidusjūras reģionā 2007.–2013. gadam, ar kuru arī 2014.–2020. gada periodā turpinās finansēt pārrobežu sadarbību, pamatojoties uz programmu EKPI pārrobežu sadarbībai Vidusjūras reģionā; |
| --- | --- |

36.

vēlas, lai ES vietējās un reģionālās pašvaldības un to partneri EKP valstīs efektīvāk izmantotu atbalsta instrumentus, piemēram, Twinning vai TAIEX, un tādējādi EKP valstīm sniegtu atbalstu efektīvu un mūsdienīgu administratīvo struktūru veidošanā, piemēram, iedibinot ciešu administratīvo sadarbību, kuras viens no svarīgākajiem elementiem būtu dalībvalstu un EKP valstu publiskās administrācijas ierēdņu apmaiņa. Turklāt ES reģioni varētu uzņemties lielāku lomu atbalsta sniegšanā potenciālajiem dalībniekiem, kas varētu iesaistīties tādās trešām valstīm paredzētajās ES 2014.–2020. gada programmās kā Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA II), programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros paredzētā starptautisko attiecību sadaļa un ES programmas, kurās piedalās ES dalībvalstis un trešās valstis, kā tas bija, piemēram, saistībā ar programmu EKPI pārrobežu sadarbībai Vidusjūras reģionā 2007.–2013. gadam, ar kuru arī 2014.–2020. gada periodā turpinās finansēt pārrobežu sadarbību, pamatojoties uz programmu EKPI pārrobežu sadarbībai Vidusjūras reģionā;

Reģionu komitejas lomas nostiprināšana

| 37. | ir pārliecināta, ka, to vairāk iesaistot tematisko platformu darbībā, vietējām un reģionālajām pašvaldībām rastos iespēja veikt efektīvākus un labākus pasākumus; Reģionu komitejai ir neapšaubāmi svarīga nozīme šajā ziņā, jo tā papildina un atbalsta CORLEAP un ARLEM pieņemtos lēmumus; |
| --- | --- |

37.

ir pārliecināta, ka, to vairāk iesaistot tematisko platformu darbībā, vietējām un reģionālajām pašvaldībām rastos iespēja veikt efektīvākus un labākus pasākumus; Reģionu komitejai ir neapšaubāmi svarīga nozīme šajā ziņā, jo tā papildina un atbalsta CORLEAP un ARLEM pieņemtos lēmumus;

| 38. | uzsver, ka tā vēlas Eiropas Komisijai un tās dienestiem sniegt ieteikumus, kā pārskatīt kritērijus attiecībā uz ES finansiālā atbalsta saņemšanas tiesībām un izstrādāt procedūras šāda atbalsta pieprasīšanai, lai nodrošinātu minētā atbalsta pieejamību EKP valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām un tā lietderību. Saistībā ar minētajiem kritērijiem tomēr nedrīkst aizmirst, ka EKP valstu vietējām pašvaldībām jāuzņemas lielāka atbildība gan par organizāciju, gan par rezultātiem; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka tā vēlas Eiropas Komisijai un tās dienestiem sniegt ieteikumus, kā pārskatīt kritērijus attiecībā uz ES finansiālā atbalsta saņemšanas tiesībām un izstrādāt procedūras šāda atbalsta pieprasīšanai, lai nodrošinātu minētā atbalsta pieejamību EKP valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām un tā lietderību. Saistībā ar minētajiem kritērijiem tomēr nedrīkst aizmirst, ka EKP valstu vietējām pašvaldībām jāuzņemas lielāka atbildība gan par organizāciju, gan par rezultātiem;

Pienācīga komunikācija, informācijas plūsma un pieredzes apmaiņa

| 39. | uzskata, ka ES centienos izveidot noturīgas politiskās un administratīvās struktūras būtu jāpievērš uzmanība arī apmācības programmām (gan klātienes, gan neklātienes programmām), kas paredzētas vietējās un reģionālās administrācijas pārstāvjiem un kuru mērķis ir celt profesionālo kvalifikāciju un prasmes, kā arī efektīvi izmantot finansējumu; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka ES centienos izveidot noturīgas politiskās un administratīvās struktūras būtu jāpievērš uzmanība arī apmācības programmām (gan klātienes, gan neklātienes programmām), kas paredzētas vietējās un reģionālās administrācijas pārstāvjiem un kuru mērķis ir celt profesionālo kvalifikāciju un prasmes, kā arī efektīvi izmantot finansējumu;

| 40. | atgādina par projektiem, ko Reģionu komitejā patlaban jau īsteno, lai uzraudzītu un novērtētu pilnvaru deleģēšanu kaimiņvalstīs. Šos instrumentus, ieskaitot tiešsaistes platformu, nākotnē varētu izmantot ne tikai kā informācijas avotu, bet arī kā pamatu, lai attīstītu jaunus vai mainītu līdzšinējos darbības virzienus; |
| --- | --- |

40.

atgādina par projektiem, ko Reģionu komitejā patlaban jau īsteno, lai uzraudzītu un novērtētu pilnvaru deleģēšanu kaimiņvalstīs. Šos instrumentus, ieskaitot tiešsaistes platformu, nākotnē varētu izmantot ne tikai kā informācijas avotu, bet arī kā pamatu, lai attīstītu jaunus vai mainītu līdzšinējos darbības virzienus;

| 41. | uzskata, ka informācija par pieejamajām atbalsta programmām un par procedūrām, kā pieteikties uz ES finansiālo atbalstu, būtu jāsaņem visiem ieinteresētajiem dalībniekiem EKP reģionā. Savukārt reģionālo un vietējo pašvaldību pienākums būtu informēt attiecīgos valsts un citus publiskās pārvaldes dalībniekus par tām nepieciešamo apmācību un citiem pasākumiem, kas veicinātu labu pārvaldību vietējā un reģionālajā līmenī. Labai komunikācijai un dialogam starp partneriem jābūt Eiropas kaimiņattiecību politikas stūrakmenim; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka informācija par pieejamajām atbalsta programmām un par procedūrām, kā pieteikties uz ES finansiālo atbalstu, būtu jāsaņem visiem ieinteresētajiem dalībniekiem EKP reģionā. Savukārt reģionālo un vietējo pašvaldību pienākums būtu informēt attiecīgos valsts un citus publiskās pārvaldes dalībniekus par tām nepieciešamo apmācību un citiem pasākumiem, kas veicinātu labu pārvaldību vietējā un reģionālajā līmenī. Labai komunikācijai un dialogam starp partneriem jābūt Eiropas kaimiņattiecību politikas stūrakmenim;

| 42. | iesaka par paraugu ņemt reģionālās politikas tīmekļa vietni Inforegio un izstrādāt elektronisku rokasgrāmatu par EKP valstīm un pašreizējiem finansēšanas instrumentiem, kas paredzēti un pieejami EKP valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Tas nodrošinātu gan Eiropas Savienības, gan partnervalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām skaidru un aktuālu informāciju; |
| --- | --- |

42.

iesaka par paraugu ņemt reģionālās politikas tīmekļa vietni Inforegio un izstrādāt elektronisku rokasgrāmatu par EKP valstīm un pašreizējiem finansēšanas instrumentiem, kas paredzēti un pieejami EKP valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Tas nodrošinātu gan Eiropas Savienības, gan partnervalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām skaidru un aktuālu informāciju;

| 43. | nobeigumā aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) iecelt kontaktpersonas visās ES pārstāvniecībās EKP valstīs. Šādas kontaktpersonas varētu, pirmkārt, sniegt uzņēmējas valsts vietējām organizācijām, kā arī reģionālajām un vietējām pašvaldībām informāciju par zemākajos publiskās pārvaldes līmeņos plānotajiem un īstenojamajiem pasākumiem un, otrkārt, nodot RK sagatavoto informāciju attiecīgajiem partneriem EKP valstīs. |
| --- | --- |

43.

nobeigumā aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) iecelt kontaktpersonas visās ES pārstāvniecībās EKP valstīs. Šādas kontaktpersonas varētu, pirmkārt, sniegt uzņēmējas valsts vietējām organizācijām, kā arī reģionālajām un vietējām pašvaldībām informāciju par zemākajos publiskās pārvaldes līmeņos plānotajiem un īstenojamajiem pasākumiem un, otrkārt, nodot RK sagatavoto informāciju attiecīgajiem partneriem EKP valstīs.

Briselē, 2014. gada 3. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/50

---

Reģionu komitejas atzinums “ES kvalitātes sistēma pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai”

(2015/C 019/11)

| Ziņotājs | Pavel Branda (CZ/CRE) Rádlo municipalitātes mēra vietnieks |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas paziņojums “ES kvalitātes sistēma pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai”
  COM(2013) 882 final |

Ziņotājs

Pavel Branda (CZ/CRE) Rádlo municipalitātes mēra vietnieks

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums “ES kvalitātes sistēma pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai”

COM(2013) 882 final

I.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES

REĢIONU KOMITEJA

Ietekme uz reģionālo un vietējo līmeni

| 1. | norāda, ka pārstrukturēšana un strukturālas pārmaiņas uzskatāmas par neatņemamu ekonomikas dabiskās attīstības daļu; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka pārstrukturēšana un strukturālas pārmaiņas uzskatāmas par neatņemamu ekonomikas dabiskās attīstības daļu;

| 2. | aicina pievērst uzmanību tam, ka pārstrukturēšanas sekas tomēr ir spēcīgi jūtamas reģionālajā līmenī. Tās var ietekmēt reģionu strukturālo attīstību un to konkurētspēju vidējā vai pat ilgākā laika posmā. Tāpēc ir nepieciešamas reģionālas pieejas (decentralizēta politika, kas ir pielāgota vietējām vajadzībām un tiek īstenota, piesaistot galvenos partnerus) (1); |
| --- | --- |

2.

aicina pievērst uzmanību tam, ka pārstrukturēšanas sekas tomēr ir spēcīgi jūtamas reģionālajā līmenī. Tās var ietekmēt reģionu strukturālo attīstību un to konkurētspēju vidējā vai pat ilgākā laika posmā. Tāpēc ir nepieciešamas reģionālas pieejas (decentralizēta politika, kas ir pielāgota vietējām vajadzībām un tiek īstenota, piesaistot galvenos partnerus) (1);

| 3. | norāda, ka pārstrukturēšana īpaši smagi skar mazāk attīstītos reģionus, jo rūpniecības struktūrai tajās parasti raksturīgs zemāks konkurētspējas un inovācijas līmenis un augsts bezdarba līmenis. Tāpēc šiem reģioniem jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka pārstrukturēšana īpaši smagi skar mazāk attīstītos reģionus, jo rūpniecības struktūrai tajās parasti raksturīgs zemāks konkurētspējas un inovācijas līmenis un augsts bezdarba līmenis. Tāpēc šiem reģioniem jāpievērš īpaša uzmanība;

Pieeja, kas vieno visus svarīgākos partnerus

| 4. | tāpēc atzinīgi vērtē to, ka kvalitātes sistēmā ir atzīta visu ieinteresēto personu, tostarp reģionālo pašvaldību, dalīta atbildība. Komiteja norāda, ka šis jautājums attiecas arī uz vietējām pašvaldībām, īpaši uz lielajām pilsētām, jo galvenokārt tajās koncentrējas darba devēji un tām ir izšķiroša nozīme, nosakot ekonomikas stāvokli to tuvumā esošajās mazākās pilsētās; |
| --- | --- |

4.

tāpēc atzinīgi vērtē to, ka kvalitātes sistēmā ir atzīta visu ieinteresēto personu, tostarp reģionālo pašvaldību, dalīta atbildība. Komiteja norāda, ka šis jautājums attiecas arī uz vietējām pašvaldībām, īpaši uz lielajām pilsētām, jo galvenokārt tajās koncentrējas darba devēji un tām ir izšķiroša nozīme, nosakot ekonomikas stāvokli to tuvumā esošajās mazākās pilsētās;

| 5. | norāda, ka dalīta pārvaldība ir ierosināto pieeju sekmīgas īstenošanas galvenais priekšnosacījums. Arī ES būtu jāstimulē visu galveno dalībnieku partnerības. Svarīga ir arī valsts, reģionālo un vietējo iestāžu koordinējošā loma, ņemot vērā darba ņēmēju un darba devēju bieži vien atšķirīgos uzskatus par pārstrukturēšanās procesiem; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka dalīta pārvaldība ir ierosināto pieeju sekmīgas īstenošanas galvenais priekšnosacījums. Arī ES būtu jāstimulē visu galveno dalībnieku partnerības. Svarīga ir arī valsts, reģionālo un vietējo iestāžu koordinējošā loma, ņemot vērā darba ņēmēju un darba devēju bieži vien atšķirīgos uzskatus par pārstrukturēšanās procesiem;

Saistība ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem

| 6. | uzskata, ka stratēģijas “Eiropa 2020” veiksmīgas īstenošanas nolūkā ir svarīgi, lai pašreizējos sociāli ekonomiskajos apstākļos visi spēki tiktu koncentrēti uz nodarbinātības palielināšanu (darbvietu radīšanu un saglabāšanu); |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka stratēģijas “Eiropa 2020” veiksmīgas īstenošanas nolūkā ir svarīgi, lai pašreizējos sociāli ekonomiskajos apstākļos visi spēki tiktu koncentrēti uz nodarbinātības palielināšanu (darbvietu radīšanu un saglabāšanu);

Mērķtiecīga sagatavošanās pārmaiņām (iekšējais tirgus/nepieciešamās prasmes)

| 7. | uzskata, ka ļoti svarīga ir savlaicīga sagatavošanās pārmaiņām un visu ieinteresēto personu spēja tām piemēroties. No šāda viedokļa ir izdalāmi trīs uzdevumi:






  — | pabeigt ES iekšējā tirgus izveidi un veicināt nodarbinātību ES; |
| --- | --- | --- |

7.

uzskata, ka ļoti svarīga ir savlaicīga sagatavošanās pārmaiņām un visu ieinteresēto personu spēja tām piemēroties. No šāda viedokļa ir izdalāmi trīs uzdevumi:

—

pabeigt ES iekšējā tirgus izveidi un veicināt nodarbinātību ES;

| — | palīdzēt darba ņēmējiem, darba meklētājiem un, plašākā nozīmē, visiem ekonomikas jomas dalībniekiem iegūt un pilnveidot darbam vajadzīgās prasmes visas darba dzīves laikā (spēja prognozēt pārmaiņas, pašnovērtējums, radošums, kā arī neatkarība un uzņēmējdarbības gars); |
| --- | --- |

—

palīdzēt darba ņēmējiem, darba meklētājiem un, plašākā nozīmē, visiem ekonomikas jomas dalībniekiem iegūt un pilnveidot darbam vajadzīgās prasmes visas darba dzīves laikā (spēja prognozēt pārmaiņas, pašnovērtējums, radošums, kā arī neatkarība un uzņēmējdarbības gars);

| — | uzlabot darba apstākļus, ņemot vērā, ka nodarbinātības nedrošība un pārstrukturēšana var mazināt konkurētspēju; |
| --- | --- |

—

uzlabot darba apstākļus, ņemot vērā, ka nodarbinātības nedrošība un pārstrukturēšana var mazināt konkurētspēju;

ES loma

| 8. | RK atzinīgi vērtē tādas Komisijas iniciatīvas kā Eiropas Pārmaiņu novērošanas centru (EMCC) un Eiropas Uzņēmumu pārstrukturēšanas uzraudzības centru (ERM) (2) un ierosina tās vēl vairāk pastiprināt, izmantojot, piemēram, konsultācijas, kas īpaši pielāgotas konkrētām situācijām vietējās un reģionālajās pašvaldībās; |
| --- | --- |

8.

RK atzinīgi vērtē tādas Komisijas iniciatīvas kā Eiropas Pārmaiņu novērošanas centru (EMCC) un Eiropas Uzņēmumu pārstrukturēšanas uzraudzības centru (ERM) (2) un ierosina tās vēl vairāk pastiprināt, izmantojot, piemēram, konsultācijas, kas īpaši pielāgotas konkrētām situācijām vietējās un reģionālajās pašvaldībās;

| 9. | atzinīgi vērtē arī to, ka Eurofound pētniecības darbs ir galvenokārt vērsts uz pārstrukturēšanas sekām reģionālā līmenī un ka tādējādi šis fonds efektīvi reaģē uz informācijas trūkumu, kas beidzamajos gados pastāv šajā jomā; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē arī to, ka Eurofound pētniecības darbs ir galvenokārt vērsts uz pārstrukturēšanas sekām reģionālā līmenī un ka tādējādi šis fonds efektīvi reaģē uz informācijas trūkumu, kas beidzamajos gados pastāv šajā jomā;

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā paziņojumā ir uzskaitījusi tos paraugprakses piemērus, ko tā iesaka izmantot brīvprātīgi. Komiteja iesaka, lai Komisija ievēro Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas aicinājumus (3) pārskatīt regulējumu par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu saistībā ar pārstrukturēšanas prognozēšanu un pārvaldību – uz šā regulējuma nepilnībām Komisija pati ir norādījusi šajā paziņojumā; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā paziņojumā ir uzskaitījusi tos paraugprakses piemērus, ko tā iesaka izmantot brīvprātīgi. Komiteja iesaka, lai Komisija ievēro Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas aicinājumus (3) pārskatīt regulējumu par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu saistībā ar pārstrukturēšanas prognozēšanu un pārvaldību – uz šā regulējuma nepilnībām Komisija pati ir norādījusi šajā paziņojumā;

| 11. | ierosina, lai Komisija, vērtējot KS īstenošanu, sadarbojas ar visiem ieinteresētajiem partneriem, vienlaikus ņemot vērā arī spēkā esošās procedūras vai starp partneriem noslēgtos līgumus katrā no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

11.

ierosina, lai Komisija, vērtējot KS īstenošanu, sadarbojas ar visiem ieinteresētajiem partneriem, vienlaikus ņemot vērā arī spēkā esošās procedūras vai starp partneriem noslēgtos līgumus katrā no dalībvalstīm;

Subsidiaritātes un samērīguma princips

| 12. | norāda, ka Komisijas ierosinātā kvalitātes sistēma, kas ietver virkni ieteikumu un paraugprakses piemēru, kurus Komisija ierosina izmantot brīvprātīgi, neietver atsauces uz konkrētu juridisku pamatu līgumos un ir sui generis tiesību instruments, kas arī līgumos nav skaidri paredzēts. Šā iemesla dēļ Komisijas pieeja nedod iespēju Eiropas Parlamentam paust lietderīgu viedokli. Tā kā Komisijas priekšlikums ir ES un dalībvalstu dalītas kompetences jomā, kas saskaņā ar LESD 151. un 153. pantu ir noteikta attiecībā uz sociālo politiku, un tā kā pieredzes un paraugprakses apmaiņa ES līmenī nodrošina nepārprotamu pievienoto vērtību, jākonstatē, ka priekšlikums tomēr atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka Komisijas ierosinātā kvalitātes sistēma, kas ietver virkni ieteikumu un paraugprakses piemēru, kurus Komisija ierosina izmantot brīvprātīgi, neietver atsauces uz konkrētu juridisku pamatu līgumos un ir sui generis tiesību instruments, kas arī līgumos nav skaidri paredzēts. Šā iemesla dēļ Komisijas pieeja nedod iespēju Eiropas Parlamentam paust lietderīgu viedokli. Tā kā Komisijas priekšlikums ir ES un dalībvalstu dalītas kompetences jomā, kas saskaņā ar LESD 151. un 153. pantu ir noteikta attiecībā uz sociālo politiku, un tā kā pieredzes un paraugprakses apmaiņa ES līmenī nodrošina nepārprotamu pievienoto vērtību, jākonstatē, ka priekšlikums tomēr atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

VRP loma pārmaiņu prognozēšanā

Vajadzību plānošana attiecībā uz darbvietām un prasmēm

| 13. | uzsver VRP lomu vajadzību plānošanā attiecībā uz prasmēm un to pielāgošanu darba tirgus vajadzībām (4), jo īpaši veicot pasākumus izglītības, apmācības jomā un sniedzot atbalstu jauniem uzņēmējiem. Dalībvalstīm šī loma būtu jāapzinās un jānodrošina VRP ar pietiekamiem līdzekļiem, lai veicinātu gados jaunu darba ņēmēju pāreju no izglītības uz darba tirgu, jo tieši pašvaldības bieži ir galvenās pakalpojumu sniedzējas izglītības, apmācības un nodarbinātības jomā (5); |
| --- | --- |

13.

uzsver VRP lomu vajadzību plānošanā attiecībā uz prasmēm un to pielāgošanu darba tirgus vajadzībām (4), jo īpaši veicot pasākumus izglītības, apmācības jomā un sniedzot atbalstu jauniem uzņēmējiem. Dalībvalstīm šī loma būtu jāapzinās un jānodrošina VRP ar pietiekamiem līdzekļiem, lai veicinātu gados jaunu darba ņēmēju pāreju no izglītības uz darba tirgu, jo tieši pašvaldības bieži ir galvenās pakalpojumu sniedzējas izglītības, apmācības un nodarbinātības jomā (5);

Mobilitātes veicināšana

| 14. | atkārtoti uzsver, ka tādi jautājumi kā profesionālā mobilitāte un piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvarošana vietējā līmeņa darba tirgū būtiski ietekmē īstenoto pārstrukturēšanas procesu efektivitāti. Darba ņēmēju mobilitāte būtu jāveicina, sniedzot individuālu palīdzību darba meklējumos, piedāvājot darba praksi un apmācību, kas ļauj piemērot šādu personu prasmes darba tirgus prasībām (6). Tas jo īpaši attiecas uz specifiskām grupām, kuras skar ilgstošs bezdarbs (jaunieši, mazkvalificētas personas, gados vecāki cilvēki, imigranti un cilvēki ar invaliditāti); |
| --- | --- |

14.

atkārtoti uzsver, ka tādi jautājumi kā profesionālā mobilitāte un piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvarošana vietējā līmeņa darba tirgū būtiski ietekmē īstenoto pārstrukturēšanas procesu efektivitāti. Darba ņēmēju mobilitāte būtu jāveicina, sniedzot individuālu palīdzību darba meklējumos, piedāvājot darba praksi un apmācību, kas ļauj piemērot šādu personu prasmes darba tirgus prasībām (6). Tas jo īpaši attiecas uz specifiskām grupām, kuras skar ilgstošs bezdarbs (jaunieši, mazkvalificētas personas, gados vecāki cilvēki, imigranti un cilvēki ar invaliditāti);

| 15. | attiecībā uz pierobežas reģioniem uzsver, ka ir jāveicina reāla darba ņēmēju mobilitāte pāri robežām, likvidējot darba likumdošanas un sociālās drošības šķēršļus (atceļot nodokļu šķēršļus, eksportējot bezdarbnieku pabalstus un pārvedot pensijas tiesības) (7). VRP var būt arī nozīmīga loma konsultējot personas, kas regulāri šķērso robežu un izmanto EURES pakalpojumus vai esošās pārrobežu struktūras (8). |
| --- | --- |

15.

attiecībā uz pierobežas reģioniem uzsver, ka ir jāveicina reāla darba ņēmēju mobilitāte pāri robežām, likvidējot darba likumdošanas un sociālās drošības šķēršļus (atceļot nodokļu šķēršļus, eksportējot bezdarbnieku pabalstus un pārvedot pensijas tiesības) (7). VRP var būt arī nozīmīga loma konsultējot personas, kas regulāri šķērso robežu un izmanto EURES pakalpojumus vai esošās pārrobežu struktūras (8).

| 16. | mudina vietējās pašvaldības ciešāk sadarboties, sniedzot informāciju par darba iespējām noteiktajā vietējā vai reģionālajā darba tirgū. Kopēji pasākumi ar mērķi veicināt individuālo mobilitāti un darba tirgus informācijas apmaiņu varētu uzlabot nodarbinātību tādās jomās, kurās ir liels pieprasījums, bet trūkst apmācības vietējā vai reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

16.

mudina vietējās pašvaldības ciešāk sadarboties, sniedzot informāciju par darba iespējām noteiktajā vietējā vai reģionālajā darba tirgū. Kopēji pasākumi ar mērķi veicināt individuālo mobilitāti un darba tirgus informācijas apmaiņu varētu uzlabot nodarbinātību tādās jomās, kurās ir liels pieprasījums, bet trūkst apmācības vietējā vai reģionālajā līmenī;

Reģionālas ekonomiskās pielāgošanās veicināšana

| 17. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu “Eiropas rūpniecības atdzimšana” (COM(2014)14), ar ko Komisija nāca klajā 2014. gada janvārī, un aicina Komisiju iekļaut tajā pārmaiņu prognozēšanu un pārstrukturēšanas procesu vadību kā aktīvus pasākumus Eiropas rūpniecības politikas atbalstam. Strukturālās pārmaiņas ietekmē rūpniecību reģionos un pilsētās. Tāpēc mēs domājam, ka visās diskusijās par strukturālām pārmaiņām ir jādomā arī par rūpniecības un reģionālās politikas lomu šo pārmaiņu paredzēšanā; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu “Eiropas rūpniecības atdzimšana” (COM(2014)14), ar ko Komisija nāca klajā 2014. gada janvārī, un aicina Komisiju iekļaut tajā pārmaiņu prognozēšanu un pārstrukturēšanas procesu vadību kā aktīvus pasākumus Eiropas rūpniecības politikas atbalstam. Strukturālās pārmaiņas ietekmē rūpniecību reģionos un pilsētās. Tāpēc mēs domājam, ka visās diskusijās par strukturālām pārmaiņām ir jādomā arī par rūpniecības un reģionālās politikas lomu šo pārmaiņu paredzēšanā;

| 18. | uzsver VRP lomu ES struktūrfondu, piemēram, ESF un ERAF, kā arī attiecīgos reģionos – Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda – līdzekļu izmantošanā, lai veicinātu kvalitatīvu darbvietu radīšanu un iekļaujošas pārmaiņas. Lai nodrošinātu nepārtrauktību, to pasākumu finansējumam, kas saistīti ar savlaicīgu sagatavošanos pārmaiņām un pārstrukturēšanai, būtu jānāk no dažādiem avotiem; |
| --- | --- |

18.

uzsver VRP lomu ES struktūrfondu, piemēram, ESF un ERAF, kā arī attiecīgos reģionos – Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda – līdzekļu izmantošanā, lai veicinātu kvalitatīvu darbvietu radīšanu un iekļaujošas pārmaiņas. Lai nodrošinātu nepārtrauktību, to pasākumu finansējumam, kas saistīti ar savlaicīgu sagatavošanos pārmaiņām un pārstrukturēšanai, būtu jānāk no dažādiem avotiem;

| 19. | uzsver, ka svarīgs elements ir pētniecības un inovācijas stratēģijas, kuru pamatā ir pārdomāta specializācija (RIS3), jo tās dod iespēju īstenot pārmaiņas, ko reģioni noteikuši par prioritāti. RIS3 pēc savas būtības ir process, kura galvenais mērķis ir panākt pārmaiņas uzņēmējdarbības vidē, palīdzot reģioniem piekļūt pie vislabākajām inovācijas prasmēm un vislabākajiem partneriem. RIS3 procesos uzsvērtā Eiropas sadarbība ir faktors, kas ievērojami palīdz īstenot strukturālās pārmaiņas; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka svarīgs elements ir pētniecības un inovācijas stratēģijas, kuru pamatā ir pārdomāta specializācija (RIS3), jo tās dod iespēju īstenot pārmaiņas, ko reģioni noteikuši par prioritāti. RIS3 pēc savas būtības ir process, kura galvenais mērķis ir panākt pārmaiņas uzņēmējdarbības vidē, palīdzot reģioniem piekļūt pie vislabākajām inovācijas prasmēm un vislabākajiem partneriem. RIS3 procesos uzsvērtā Eiropas sadarbība ir faktors, kas ievērojami palīdz īstenot strukturālās pārmaiņas;

VRP loma pārstrukturēšanās procesu vadībā

Partnerību veicināšana

| 20. | uzskata, ka vissvarīgākā VRP loma pārstrukturēšanā ir visu ieinteresēto personu koordinēšana. Praksē ir pierādījies, ka pastāvīgas koordinēšanas struktūras ir ļoti būtiskas, lai nodrošinātu ātru un efektīvu reakciju reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka vissvarīgākā VRP loma pārstrukturēšanā ir visu ieinteresēto personu koordinēšana. Praksē ir pierādījies, ka pastāvīgas koordinēšanas struktūras ir ļoti būtiskas, lai nodrošinātu ātru un efektīvu reakciju reģionālajā līmenī;

| 21. | atbalsta EESK aicinājumu “ES līmenī paredzēt ciešāku koordināciju un sadarbību starp Komisijas politiku, dienestiem, aģentūrām un daudzajiem novērotājiem, lai nepārprotami un saskaņoti varētu atbalstīt to uzņēmumu lēmumus, kuros notiek pārstrukturēšana. Atbilstoši un īpaši atbalsta un konsultēšanas mehānismi būtu jāparedz MVU un mikrouzņēmumiem, lai tie varētu prognozēt pārstrukturēšanos” (9). |
| --- | --- |

21.

atbalsta EESK aicinājumu “ES līmenī paredzēt ciešāku koordināciju un sadarbību starp Komisijas politiku, dienestiem, aģentūrām un daudzajiem novērotājiem, lai nepārprotami un saskaņoti varētu atbalstīt to uzņēmumu lēmumus, kuros notiek pārstrukturēšana. Atbilstoši un īpaši atbalsta un konsultēšanas mehānismi būtu jāparedz MVU un mikrouzņēmumiem, lai tie varētu prognozēt pārstrukturēšanos” (9).

Briselē, 2014. gada 3. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  Skatīt kopsavilkuma priekšlikumu Eurofound pētījuma projektam “Pārstrukturēšanas sekas reģionālā līmenī un pieejas tās seku novēršanai”, kas tika prezentēts 2014. gada 30. jūnijā Briselē, kad ziņotājs, kas sagatavoja atzinumu, apspriedās ar svarīgākajiem partneriem.

1

Eurofound

(2)  Skatīt, piemēram, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) datu bāzi, kas ietver pārstrukturēšanas atbalsta instrumentus un sniedz informāciju par Eiropas Savienības dalībvalstu un Norvēģijas veiktajiem pasākumiem.

2

Eurofound

(3)  Sk. 12. punktu RK rezolūcijā “Reģionu komitejas politiskās prioritātes 2014. gadam, pamatojoties uz Eiropas komisijas likumdošanas un darba programmu” (RESOL-V/009, 29.11.2013.) un 29. punktu RK atzinumā par “CARS 2020” (ECOS-V/039, ziņotājs: Buchmann (AT/PPE), 2013. gada 8. oktobrī).

3

CARS

ECOS

Buchmann

PPE

(4)  Sniedzot atbildes uz stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas uzraudzības foruma apsekojumu, ar kuru tika novērtēta pamatiniciatīva “Jaunu prasmju un darba vietu programma”, lielākā daļa aptaujāto vietējo un reģionālo pašvaldību norādīja, ka ekonomikas krīze ir paātrinājusi strukturālās pārmaiņas darba tirgū, paaugstinājusi bezdarba līmeni un pastiprinājusi pieejamo prasmju neatbilstību darba devēju vajadzībām.

4

(5)  COR-2014-00111, atzinums “Stažēšanās kvalitātes sistēma”.

5

(6)  CdR 340/2006 fin, Reģionu komitejas perspektīvas atzinums “Pilsētās un reģionos notiekošo pārstrukturēšanas procesu veiksmes faktori”.

6

(7)  CDR1186-2012_00_00_TRA_AC, “Vietējo un reģionālo pašvaldību loma izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā”.

7

(8)  Veicot stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma novērtējumu no pilsētu un reģionu viedokļa, 87 % gadījumu atbildes liecināja, ka būtu jāņem vērā pārrobežu attiecības un ka stratēģijās (tostarp attiecībā uz mērķu noteikšanu) reģioni būtu jāsaista uz ģeogrāfiskā tuvuma un reģionu savstarpējo savienojumu pamata.

8

(9)  CCMI/102 – CESE 1591/2012, “Pārstrukturēšanās un pārmaiņu prognozēšana – kāda ir jaunākā pieredze?”

9

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/54

---

Reģionu komitejas atzinums “Centieni veicināt patiesu solidaritāti, veidojot reālu Eiropas migrācijas politiku”

(2015/C 019/12)

| Galvenais ziņotājs | François Decoster (FR/ALDE) Ziemeļfrancijas-Padekalē reģiona padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | |

Galvenais ziņotājs

François Decoster (FR/ALDE) Ziemeļfrancijas-Padekalē reģiona padomes loceklis

Atsauces dokuments

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Vispārēji ieteikumi

| 1. | uzsver, ka jāpievērš lielāka uzmanība ES saistībām garantēt solidaritātes un kopīgas atbildības principus, lai veidotu visaptverošu migrācijas politiku, kas pievēršas visām problēmām, ar kurām saskaras vietējās un reģionālās pašvaldības. Šajā sakarā RK atzinīgi vērtē to, ka prezidentvalsts Itālija kā prioritāti ir izvirzījusi visaptverošu migrācijas stratēģiju un centienus veicināt patiesu solidaritāti, veidojot reālu Eiropas migrācijas politiku attiecībā uz migrantiem, trešām izcelsmes valstīm un tranzīta valstīm, kā arī galamērķa valstīm, reģioniem, pilsētām un starp dažādiem pārvaldības līmeņiem; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka jāpievērš lielāka uzmanība ES saistībām garantēt solidaritātes un kopīgas atbildības principus, lai veidotu visaptverošu migrācijas politiku, kas pievēršas visām problēmām, ar kurām saskaras vietējās un reģionālās pašvaldības. Šajā sakarā RK atzinīgi vērtē to, ka prezidentvalsts Itālija kā prioritāti ir izvirzījusi visaptverošu migrācijas stratēģiju un centienus veicināt patiesu solidaritāti, veidojot reālu Eiropas migrācijas politiku attiecībā uz migrantiem, trešām izcelsmes valstīm un tranzīta valstīm, kā arī galamērķa valstīm, reģioniem, pilsētām un starp dažādiem pārvaldības līmeņiem;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka prezidentvalsts Itālija kā skaidru prioritāti izvirza uzdevumu izstrādāt kopēju Eiropas migrācijas politiku, kuras pamatā ir cilvēktiesību respektēšana, solidaritāte, savstarpēja uzticēšanās un dalībvalstu un vietējo un reģionālo pašvaldību kopīga atbildība, kas spēj sekmēt ES izaugsmes programmu un ir saskaņota ar stratēģiju ekonomikas izaugsmes veicināšanai migrantu izcelsmes valstīs; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka prezidentvalsts Itālija kā skaidru prioritāti izvirza uzdevumu izstrādāt kopēju Eiropas migrācijas politiku, kuras pamatā ir cilvēktiesību respektēšana, solidaritāte, savstarpēja uzticēšanās un dalībvalstu un vietējo un reģionālo pašvaldību kopīga atbildība, kas spēj sekmēt ES izaugsmes programmu un ir saskaņota ar stratēģiju ekonomikas izaugsmes veicināšanai migrantu izcelsmes valstīs;

| 3. | uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldība ir viens no svarīgākajiem instrumentiem, ar ko sasniegt optimālus rezultātus migrantu un otrās paaudzes integrācijas jomā. Visos pārvaldības līmeņos Savienībai būtu jāīsteno kopīga atbildība par bēgļu un migrantu uzņemšanu un integrāciju, kā arī par starpreģionālās sadarbības, koordinācijas un solidaritātes uzlabošanu, ieviešot atbildības sadales mehānismu starp Eiropas Savienību, dalībvalstīm, reģioniem un vietējām pašvaldībām, ņemot vērā strukturālos ierobežojumus, resursus, darba tirgus vajadzības, demogrāfisko stāvokli un citus būtiskus faktorus (piemēram, ģimeņu atkalapvienošanos). Šajā sakarā ir būtiski, lai ES, valstu un pašvaldību iestādes cieši sadarbotos ar pilsonisko sabiedrību, migrantu apvienībām, viņu izcelsmes un tranzīta valstīm ārpus ES, kā arī ar un vietējām kopienām un būtu atvērtas to ieguldījumam; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldība ir viens no svarīgākajiem instrumentiem, ar ko sasniegt optimālus rezultātus migrantu un otrās paaudzes integrācijas jomā. Visos pārvaldības līmeņos Savienībai būtu jāīsteno kopīga atbildība par bēgļu un migrantu uzņemšanu un integrāciju, kā arī par starpreģionālās sadarbības, koordinācijas un solidaritātes uzlabošanu, ieviešot atbildības sadales mehānismu starp Eiropas Savienību, dalībvalstīm, reģioniem un vietējām pašvaldībām, ņemot vērā strukturālos ierobežojumus, resursus, darba tirgus vajadzības, demogrāfisko stāvokli un citus būtiskus faktorus (piemēram, ģimeņu atkalapvienošanos). Šajā sakarā ir būtiski, lai ES, valstu un pašvaldību iestādes cieši sadarbotos ar pilsonisko sabiedrību, migrantu apvienībām, viņu izcelsmes un tranzīta valstīm ārpus ES, kā arī ar un vietējām kopienām un būtu atvērtas to ieguldījumam;

| 4. | vēlas paust atzinību prezidentvalstij Itālijai par darbu, ko tā veic saistībā ar operāciju Mare Nostrum, kuras mērķis ir glābt cilvēku dzīvību Vidusjūrā; tāpēc izsaka nožēlu par ES lēmumu pārtraukt finansiāli atbalstīt operāciju Mare Nostrum un aizstāt to ar FRONTEX operāciju, kura nav skaidri orientēta uz nelaimē nonākušu cilvēku un viņu dzīvības glābšanu; steidzami aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis nodrošināt nepieciešamos līdzekļus, lai nepieļautu cilvēku bojāeju jūrā; |
| --- | --- |

4.

vēlas paust atzinību prezidentvalstij Itālijai par darbu, ko tā veic saistībā ar operāciju Mare Nostrum, kuras mērķis ir glābt cilvēku dzīvību Vidusjūrā; tāpēc izsaka nožēlu par ES lēmumu pārtraukt finansiāli atbalstīt operāciju Mare Nostrum un aizstāt to ar FRONTEX operāciju, kura nav skaidri orientēta uz nelaimē nonākušu cilvēku un viņu dzīvības glābšanu; steidzami aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis nodrošināt nepieciešamos līdzekļus, lai nepieļautu cilvēku bojāeju jūrā;

| 5. | uzskata, ka šādā jutīgā un stratēģiski nozīmīgā jomā Eiropas Savienībai un tās svarīgākajām iestādēm būtu jāveido patiesa migrācijas politika un jāuzņemas attiecīga politiskā atbildība par tās īstenošanu. Šis uzdevums nebūtu jāveic katrai dalībvalstij atsevišķi, it īpaši pierobežas dalībvalstīm; tā vietā valstis un vietējās pašvaldības būtu jāiekļauj kopīgā migrācijas stratēģijā, kas paredz arī piemērotas operatīvās darbības; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka šādā jutīgā un stratēģiski nozīmīgā jomā Eiropas Savienībai un tās svarīgākajām iestādēm būtu jāveido patiesa migrācijas politika un jāuzņemas attiecīga politiskā atbildība par tās īstenošanu. Šis uzdevums nebūtu jāveic katrai dalībvalstij atsevišķi, it īpaši pierobežas dalībvalstīm; tā vietā valstis un vietējās pašvaldības būtu jāiekļauj kopīgā migrācijas stratēģijā, kas paredz arī piemērotas operatīvās darbības;

| 6. | atgādina, ka 15 gadus pēc pirmajiem mēģinājumiem izstrādāt kopīgu migrācijas politiku joprojām pastāv ievērojama plaisa starp praksi no vienas puses un principiem un deklarētajām vērtībām no otras puses. Nepietiekami ir izmantots LESD 80. pants, lai pieņemtu pasākumus, ar ko īsteno solidaritāti un taisnīgu atbildības sadali starp dalībvalstīm mobilitātes jomā, iekļaujot arī tās finansiālos aspektus. Saistības attiecībā uz migrāciju un repatriāciju ir bijušas pilnībā brīvprātīgas, un dažos gadījumos tieši vietējās pašvaldības ir bijušas tās, kuras uzņēmušās vadību šo saistību īstenošanā; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka 15 gadus pēc pirmajiem mēģinājumiem izstrādāt kopīgu migrācijas politiku joprojām pastāv ievērojama plaisa starp praksi no vienas puses un principiem un deklarētajām vērtībām no otras puses. Nepietiekami ir izmantots LESD 80. pants, lai pieņemtu pasākumus, ar ko īsteno solidaritāti un taisnīgu atbildības sadali starp dalībvalstīm mobilitātes jomā, iekļaujot arī tās finansiālos aspektus. Saistības attiecībā uz migrāciju un repatriāciju ir bijušas pilnībā brīvprātīgas, un dažos gadījumos tieši vietējās pašvaldības ir bijušas tās, kuras uzņēmušās vadību šo saistību īstenošanā;

| 7. | atzinīgi vērtē Eiropadomes 2014. gada jūnija stratēģiskās pamatnostādnes likumdošanas un politikas plānošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, kas piešķir pilnīgu prioritāti Kopējās Eiropas patvēruma sistēmas (KEPS) efektīvai ieviešanai un īstenošanai; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Eiropadomes 2014. gada jūnija stratēģiskās pamatnostādnes likumdošanas un politikas plānošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, kas piešķir pilnīgu prioritāti Kopējās Eiropas patvēruma sistēmas (KEPS) efektīvai ieviešanai un īstenošanai;

| 8. | atgādina, ka Eiropas Savienībai migrācija ir nepieciešama gan kā iespēja ES iedzīvotājiem brīvi pārvietoties no vienas dalībvalsts uz citu, gan kā imigrācija no trešām valstīm, kas palīdz reaģēt uz demogrāfiskām pārmaiņām un iespējamu deficītu darba tirgū; mudina Eiropadomi turpināt savus pasākumus, ņemot vērā arī nepieciešamību risināt ar solidaritātes un taisnīga atbildības sadalījuma trūkumu saistītās problēmas. Tomēr galvenā uzmanība nākamajā likumdošanas posmā būtu jāpievērš ne tikai esošo tiesību aktu konsolidēšanai un īstenošanai, kamēr vēl nav precīzas definīcijas par to, kā sekmēt solidaritātes principa ievērošanu, un kamēr trūkst īstas, visaptverošas ES migrācijas politikas; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka Eiropas Savienībai migrācija ir nepieciešama gan kā iespēja ES iedzīvotājiem brīvi pārvietoties no vienas dalībvalsts uz citu, gan kā imigrācija no trešām valstīm, kas palīdz reaģēt uz demogrāfiskām pārmaiņām un iespējamu deficītu darba tirgū; mudina Eiropadomi turpināt savus pasākumus, ņemot vērā arī nepieciešamību risināt ar solidaritātes un taisnīga atbildības sadalījuma trūkumu saistītās problēmas. Tomēr galvenā uzmanība nākamajā likumdošanas posmā būtu jāpievērš ne tikai esošo tiesību aktu konsolidēšanai un īstenošanai, kamēr vēl nav precīzas definīcijas par to, kā sekmēt solidaritātes principa ievērošanu, un kamēr trūkst īstas, visaptverošas ES migrācijas politikas;

| 9. | uzsver: lai nodrošinātu stratēģisko pamatnostādņu efektīvu īstenošanu visos līmeņos, īpaši svarīga nozīme ir vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanai. Reģionu komiteja ir gatava cieši sadarboties rīcības plāna izstrādāšanā. Sākot ar 2015. gadu, Eiropas Integrācijas forums, ko izveidojusi Komisija un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, tiks paplašināts, lai ietvertu arī imigrācijas un patvēruma politikas jomu. Šis rīcības plāns varētu gūt labumu no paplašinātā foruma, kurā RK sniedz savu ieguldījumu, īpašajām zināšanām. Tāpēc RK atkārtoti uzsver, ka tai būtu jākļūst par nākamā Eiropas migrācijas foruma biroja locekli tāpat kā Eiropas Komisijai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai; |
| --- | --- |

9.

uzsver: lai nodrošinātu stratēģisko pamatnostādņu efektīvu īstenošanu visos līmeņos, īpaši svarīga nozīme ir vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanai. Reģionu komiteja ir gatava cieši sadarboties rīcības plāna izstrādāšanā. Sākot ar 2015. gadu, Eiropas Integrācijas forums, ko izveidojusi Komisija un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, tiks paplašināts, lai ietvertu arī imigrācijas un patvēruma politikas jomu. Šis rīcības plāns varētu gūt labumu no paplašinātā foruma, kurā RK sniedz savu ieguldījumu, īpašajām zināšanām. Tāpēc RK atkārtoti uzsver, ka tai būtu jākļūst par nākamā Eiropas migrācijas foruma biroja locekli tāpat kā Eiropas Komisijai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai;

Eiropa, kas balstīta uz pragmatisku un tiesisku pieeju solidaritātei un atbildības sadalei

| 10. | Pašlaik uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām gulstas ievērojams finansiālais slogs saistībā ar migrantu uzņemšanu. Tomēr viņu uzņemšana nav vienmērīgi sadalīta gan dalībvalstīs, gan to starpā, turklāt dažas vietējās un reģionālās pašvaldības ir uzņēmušās daudz lielāku atbildības daļu jaunu ieceļotāju izmitināšanā, kas bieži vien pārsniedz atsevišķu reģionu kapacitāti; |
| --- | --- |

10.

Pašlaik uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām gulstas ievērojams finansiālais slogs saistībā ar migrantu uzņemšanu. Tomēr viņu uzņemšana nav vienmērīgi sadalīta gan dalībvalstīs, gan to starpā, turklāt dažas vietējās un reģionālās pašvaldības ir uzņēmušās daudz lielāku atbildības daļu jaunu ieceļotāju izmitināšanā, kas bieži vien pārsniedz atsevišķu reģionu kapacitāti;

| 11. | uzskata, ka patvēruma meklētāju un bēgļu nevienmērīgais sadalījums starp dalībvalstīm, kā arī starp reģioniem un to ietvaros ir ievērojama problēma vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Vēl viena problēma ir perspektīvās plānošanas trūkums un nespēja pietiekami savlaicīgi sagatavoties uzņemšanai. Improvizētiem risinājumiem var būt negatīvas sociālas sekas, kas apgrūtina iespēju jaunpienācējiem pienācīgi sagatavoties integrācijas procesa uzsākšanai; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka patvēruma meklētāju un bēgļu nevienmērīgais sadalījums starp dalībvalstīm, kā arī starp reģioniem un to ietvaros ir ievērojama problēma vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Vēl viena problēma ir perspektīvās plānošanas trūkums un nespēja pietiekami savlaicīgi sagatavoties uzņemšanai. Improvizētiem risinājumiem var būt negatīvas sociālas sekas, kas apgrūtina iespēju jaunpienācējiem pienācīgi sagatavoties integrācijas procesa uzsākšanai;

| 12. | tāpēc uzskata, ka ir pienācis laiks skaidrāk un reālistiskāk noteikt, kāda Eiropas Savienībā un dalībvalstīs būs solidaritātes ietekme saistībā ar patvēruma un migrācijas jautājumiem. Ir skaidrs, ka dažādām valstīm, reģioniem un vietējām pašvaldībām ir atšķirīgi priekšstati par to, kas ir samērīga atbildības vai solidaritātes sadale, atkarībā no to īpatnībām un vēlmēm; |
| --- | --- |

12.

tāpēc uzskata, ka ir pienācis laiks skaidrāk un reālistiskāk noteikt, kāda Eiropas Savienībā un dalībvalstīs būs solidaritātes ietekme saistībā ar patvēruma un migrācijas jautājumiem. Ir skaidrs, ka dažādām valstīm, reģioniem un vietējām pašvaldībām ir atšķirīgi priekšstati par to, kas ir samērīga atbildības vai solidaritātes sadale, atkarībā no to īpatnībām un vēlmēm;

| 13. | norāda, ka solidaritātes princips ir virzītājspēks lēmumos, ko pieņem vietējās pašvaldības, kurām jāuzņem daudzi migranti. Lampedūza Itālijā, Seūta un Melilja Spānijā un Kalē Francijā ir tikai daži no patvēruma meklētāju un migrantu ieceļošanas un tranzīta punktiem Eiropas Savienībā, tomēr tās ir piemērs ievērojamajam spiedienam, ar ko jātiek galā dažām pašvaldībām saistībā ar migrantu uzņemšanu, plūsmas pārvaldību un humānās palīdzības pasākumiem; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka solidaritātes princips ir virzītājspēks lēmumos, ko pieņem vietējās pašvaldības, kurām jāuzņem daudzi migranti. Lampedūza Itālijā, Seūta un Melilja Spānijā un Kalē Francijā ir tikai daži no patvēruma meklētāju un migrantu ieceļošanas un tranzīta punktiem Eiropas Savienībā, tomēr tās ir piemērs ievērojamajam spiedienam, ar ko jātiek galā dažām pašvaldībām saistībā ar migrantu uzņemšanu, plūsmas pārvaldību un humānās palīdzības pasākumiem;

| 14. | uzskata, ka efektīva sadarbība un savstarpēja uzticēšanās starp vietējo, reģionālo, valstu un ES līmeni attiecībā uz resursu un atbildības sadali ir būtiski svarīga patvēruma meklētāju un migrantu ilgtspējīgai un pienācīgai uzņemšanai; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka efektīva sadarbība un savstarpēja uzticēšanās starp vietējo, reģionālo, valstu un ES līmeni attiecībā uz resursu un atbildības sadali ir būtiski svarīga patvēruma meklētāju un migrantu ilgtspējīgai un pienācīgai uzņemšanai;

| 15. | uzskata, ka esošās struktūras nodrošina instrumentus un iespējas politiskam dialogam starp ES līmeni, dalībvalstīm valstu līmenī un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, taču politiskais dialogs starp vietējo/reģionālo un Eiropas līmeni ir sadrumstalots vai tiek īstenots ad hoc veidā; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka esošās struktūras nodrošina instrumentus un iespējas politiskam dialogam starp ES līmeni, dalībvalstīm valstu līmenī un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, taču politiskais dialogs starp vietējo/reģionālo un Eiropas līmeni ir sadrumstalots vai tiek īstenots ad hoc veidā;

| 16. | ierosina pārbaudīt, vai vietējām un reģionālajām pašvaldībām pieejami finanšu līdzekļi, lai tās varētu pildīt savas saistības migrācijas un integrācijas jomā, nodrošinot tām piekļuvi valstu un ES fondiem (piemēram, Patvēruma un migrācijas fondam, Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumentam, Eiropas Sociālajam fondam un Ārējo robežu fondam); |
| --- | --- |

16.

ierosina pārbaudīt, vai vietējām un reģionālajām pašvaldībām pieejami finanšu līdzekļi, lai tās varētu pildīt savas saistības migrācijas un integrācijas jomā, nodrošinot tām piekļuvi valstu un ES fondiem (piemēram, Patvēruma un migrācijas fondam, Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumentam, Eiropas Sociālajam fondam un Ārējo robežu fondam);

Solidaritāte kā saskaņota atbilde uz drošības un humāno problēmu

| 17. | uzsver, ka robežkontroles stiprināšanai un pasākumiem, lai cīnītos pret nelikumīgo migrāciju ir būtiska nozīme, taču tie nevar prevalēt pār starptautiskām saistībām (saskaņā ar UNCLOS, SOLAS un SAR) attiecībā uz dzīvības glābšanu un cilvēktiesību ievērošanu vai tiesībām meklēt patvērumu Eiropas Savienībā, kam arī turpmāk jābūt par patvērumu cilvēkiem, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. RK arī vēlas uzsvērt, ka, uzņemot nepilngadīgus patvēruma meklētājus, bēgļus, migrantus un nepavadītus nepilngadīgus bēgļus, vienmēr jāievēro ANO Konvencija par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka robežkontroles stiprināšanai un pasākumiem, lai cīnītos pret nelikumīgo migrāciju ir būtiska nozīme, taču tie nevar prevalēt pār starptautiskām saistībām (saskaņā ar UNCLOS, SOLAS un SAR) attiecībā uz dzīvības glābšanu un cilvēktiesību ievērošanu vai tiesībām meklēt patvērumu Eiropas Savienībā, kam arī turpmāk jābūt par patvērumu cilvēkiem, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. RK arī vēlas uzsvērt, ka, uzņemot nepilngadīgus patvēruma meklētājus, bēgļus, migrantus un nepavadītus nepilngadīgus bēgļus, vienmēr jāievēro ANO Konvencija par bērna tiesībām;

| 18. | aicina stiprināt FRONTEX, lai nodrošinātu lietderīgāku, efektīvi pastiprinātu un saskaņotu sadarbību starp valstu robežkontroles iestādēm, migrantu aizsardzību un ES ārējo robežu aizsardzību un lai sadarbotos cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

18.

aicina stiprināt FRONTEX, lai nodrošinātu lietderīgāku, efektīvi pastiprinātu un saskaņotu sadarbību starp valstu robežkontroles iestādēm, migrantu aizsardzību un ES ārējo robežu aizsardzību un lai sadarbotos cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā;

| 19. | atbalsta centienus turpināt uzraudzīt un īstenot stratēģijas, kas izklāstītas dokumentā “ES rīcība migrācijas spiediena jautājumā”, kurā Eiropas Savienība tiek aicināta koncentrēt uzmanību uz nepieciešamību koordinēt dalībvalstu rīcību un kurā centrālā loma ir paredzēta attiecīgajām ES aģentūrām, piemēram, Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX), Europol un Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO); |
| --- | --- |

19.

atbalsta centienus turpināt uzraudzīt un īstenot stratēģijas, kas izklāstītas dokumentā “ES rīcība migrācijas spiediena jautājumā”, kurā Eiropas Savienība tiek aicināta koncentrēt uzmanību uz nepieciešamību koordinēt dalībvalstu rīcību un kurā centrālā loma ir paredzēta attiecīgajām ES aģentūrām, piemēram, Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX), Europol un Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO);

| 20. | uzskata, ka ir būtiski turpināt centienus turpmāk attīstīt robežu integrētu un līdzsvarotu pārvaldību, lai uzlabotu ārējo robežu kontroli un efektīvāk risinātu problēmas, kas saistītas ar nelikumīgu imigrāciju, migrantu kontrabandu, cilvēku tirdzniecību un citiem pārrobežu noziedzības veidiem, kā arī starptautisko noziedzību, kura saistīta ar cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ir būtiski turpināt centienus turpmāk attīstīt robežu integrētu un līdzsvarotu pārvaldību, lai uzlabotu ārējo robežu kontroli un efektīvāk risinātu problēmas, kas saistītas ar nelikumīgu imigrāciju, migrantu kontrabandu, cilvēku tirdzniecību un citiem pārrobežu noziedzības veidiem, kā arī starptautisko noziedzību, kura saistīta ar cilvēku tirdzniecību;

| 21. | atbalsta “viedrobežu tiesību aktu kopumu”, kura mērķis ir paātrināt, sekmēt un pastiprināt robežkontroles procedūras ārzemniekiem, kas ieceļo ES, tostarp Reģistrēto ceļotāju programmu (RCP) un Ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), taču vērš uzmanību uz zināmām bažām, ko Komiteja paudusi 2013. gadā, saistībā ar privātuma aizsardzību un priekšlikumu rentabilitāti. RK pieņem zināšanai rezultātus, kuri iegūti Eiropas Komisijas un eu-LISA veiktajā tehniskajā izpētē un kuros ierosināts ilgtermiņa risinājums, lai operatīvi pārvaldītu liela mēroga IT sistēmas, kas ir būtiski instrumenti ES patvēruma, robežu pārvaldības un migrācijas politiku īstenošanā; |
| --- | --- |

21.

atbalsta “viedrobežu tiesību aktu kopumu”, kura mērķis ir paātrināt, sekmēt un pastiprināt robežkontroles procedūras ārzemniekiem, kas ieceļo ES, tostarp Reģistrēto ceļotāju programmu (RCP) un Ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), taču vērš uzmanību uz zināmām bažām, ko Komiteja paudusi 2013. gadā, saistībā ar privātuma aizsardzību un priekšlikumu rentabilitāti. RK pieņem zināšanai rezultātus, kuri iegūti Eiropas Komisijas un eu-LISA veiktajā tehniskajā izpētē un kuros ierosināts ilgtermiņa risinājums, lai operatīvi pārvaldītu liela mēroga IT sistēmas, kas ir būtiski instrumenti ES patvēruma, robežu pārvaldības un migrācijas politiku īstenošanā;

| 22. | rosina veltīt īpašu uzmanību sinerģijas palielināšanai starp dažādajām līdz šim izveidotajām iestādēm un sistēmām, vadoties no to uzdevumiem un darbības jomām: piemēram, FRONTEX, SIS II un EUROSUR, kas darbojas migrācijas un personu pārvietošanās jomā, un Europol un EUROJUST, kura darbojas drošības jomā, lai novērstu un apkarotu noziedzīgus nodarījumus, kas saistīti ar nelikumīgu tranzītu; |
| --- | --- |

22.

rosina veltīt īpašu uzmanību sinerģijas palielināšanai starp dažādajām līdz šim izveidotajām iestādēm un sistēmām, vadoties no to uzdevumiem un darbības jomām: piemēram, FRONTEX, SIS II un EUROSUR, kas darbojas migrācijas un personu pārvietošanās jomā, un Europol un EUROJUST, kura darbojas drošības jomā, lai novērstu un apkarotu noziedzīgus nodarījumus, kas saistīti ar nelikumīgu tranzītu;

| 23. | atbalsta, jo īpaši attiecībā uz EUROSUR, nesen pieņemtās regulas, kuras mērķis ir samazināt bojāejas risku jūrā, pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

23.

atbalsta, jo īpaši attiecībā uz EUROSUR, nesen pieņemtās regulas, kuras mērķis ir samazināt bojāejas risku jūrā, pilnīgu īstenošanu;

| 24. | atbalsta centienus izpētīt iespējas pasākumiem ar mērķi novērst nelikumīgu migrāciju, lai radītu drošus un legālus alternatīvus ieceļošanas maršrutus Eiropā un lai novērstu cilvēku dzīvību apdraudējumus bīstamos ceļojumos. Tajos varētu iekļaut “humanitāro koridoru” izveidi, izsniedzot vairāk ieceļošanas vīzu uz humānu apsvērumu pamata, palielinot pārcelšanās kvotas un izveidojot uzņemšanas centrus tranzīta valstīs patvēruma pieteikumu izskatīšanas vai tiesību uz likumīgu ieceļošanu ES valstīs noteikšanas nodrošināšanai (1). Šajā ziņā ļoti nozīmīga loma var būt vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

24.

atbalsta centienus izpētīt iespējas pasākumiem ar mērķi novērst nelikumīgu migrāciju, lai radītu drošus un legālus alternatīvus ieceļošanas maršrutus Eiropā un lai novērstu cilvēku dzīvību apdraudējumus bīstamos ceļojumos. Tajos varētu iekļaut “humanitāro koridoru” izveidi, izsniedzot vairāk ieceļošanas vīzu uz humānu apsvērumu pamata, palielinot pārcelšanās kvotas un izveidojot uzņemšanas centrus tranzīta valstīs patvēruma pieteikumu izskatīšanas vai tiesību uz likumīgu ieceļošanu ES valstīs noteikšanas nodrošināšanai (1). Šajā ziņā ļoti nozīmīga loma var būt vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 25. | Atzinīgi vērtē Vidusjūras reģiona darba grupu (2), kas izveidota pēc Tieslietu un iekšlietu padomes 2013. gada 7. un 8. oktobra sanāksmes, lai nodrošinātu Eiropas Savienības spēju reaģēt uz situāciju. Tās galvenais mērķis ir apzināt, kādi instrumenti būtu piemēroti, lai vairs neatkārtotos tādi traģiski notikumi, kādi notikuši pie Lampedūzas krastiem, un lai izstrādātu stratēģiskāku, holistisku ilgtermiņa pieeju migrācijas stāvoklim Vidusjūras reģionā. Šajā saistībā RK atgādina par savu darbu ARLEM un it īpaši par ieteikumiem, kas ietverti ziņojumā “Vietējo un reģionālo pašvaldību loma migrācijas pārvaldībā Vidusjūras reģionā”, kuru nesen pieņēmusi ARLEM komisija ECOTER. |
| --- | --- |

25.

Atzinīgi vērtē Vidusjūras reģiona darba grupu (2), kas izveidota pēc Tieslietu un iekšlietu padomes 2013. gada 7. un 8. oktobra sanāksmes, lai nodrošinātu Eiropas Savienības spēju reaģēt uz situāciju. Tās galvenais mērķis ir apzināt, kādi instrumenti būtu piemēroti, lai vairs neatkārtotos tādi traģiski notikumi, kādi notikuši pie Lampedūzas krastiem, un lai izstrādātu stratēģiskāku, holistisku ilgtermiņa pieeju migrācijas stāvoklim Vidusjūras reģionā. Šajā saistībā RK atgādina par savu darbu ARLEM un it īpaši par ieteikumiem, kas ietverti ziņojumā “Vietējo un reģionālo pašvaldību loma migrācijas pārvaldībā Vidusjūras reģionā”, kuru nesen pieņēmusi ARLEM komisija ECOTER.

| 26. | vēlas uzsvērt, ka “Frontex Plus” darbība, kas uzsākta 2014. gada 27. augustā un ar ko paredzēts aizstāt Mare Nostrum, neiekļauj pasākumus, kurus pašlaik īsteno Mare Nostrum ietvaros. Saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu FRONTEX budžets ir ierobežots. “Frontex Plus” būs jāpaļaujas uz dalībvalstu iemaksām. Atstājot malā finansiālos apsvērumus, arī abu darbību būtība ir atšķirīga – Mare Nostrum ir orientēta uz humanitāro pieeju, savukārt FRONTEX galvenais uzdevums ir rūpes par robežkontroli; |
| --- | --- |

26.

vēlas uzsvērt, ka “Frontex Plus” darbība, kas uzsākta 2014. gada 27. augustā un ar ko paredzēts aizstāt Mare Nostrum, neiekļauj pasākumus, kurus pašlaik īsteno Mare Nostrum ietvaros. Saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu FRONTEX budžets ir ierobežots. “Frontex Plus” būs jāpaļaujas uz dalībvalstu iemaksām. Atstājot malā finansiālos apsvērumus, arī abu darbību būtība ir atšķirīga – Mare Nostrum ir orientēta uz humanitāro pieeju, savukārt FRONTEX galvenais uzdevums ir rūpes par robežkontroli;

Saiknes veidošana ar trešām valstīm vietējā līmenī

| 27. | mudina tālāk attīstīt dialogu un sadarbību ar trešām migrācijas plūsmu izcelsmes un tranzīta valstīm saskaņā ar ES vispārējo pieeju migrācijai un mobilitātei, izmantojot mobilitātes partnerības instrumentu un reģionālos dialogus un procesus, piemēram, Rabatas procesu; |
| --- | --- |

27.

mudina tālāk attīstīt dialogu un sadarbību ar trešām migrācijas plūsmu izcelsmes un tranzīta valstīm saskaņā ar ES vispārējo pieeju migrācijai un mobilitātei, izmantojot mobilitātes partnerības instrumentu un reģionālos dialogus un procesus, piemēram, Rabatas procesu;

| 28. | atbalsta FRONTEX centienus, kuru mērķis ir noslēgt operatīvās sadarbības nolīgumus ar trešām valstīm robežkontroles un nelikumīgas imigrācijas jomā, lai veicinātu iesaistīto trešo valstu aktīvāku līdzdalību; |
| --- | --- |

28.

atbalsta FRONTEX centienus, kuru mērķis ir noslēgt operatīvās sadarbības nolīgumus ar trešām valstīm robežkontroles un nelikumīgas imigrācijas jomā, lai veicinātu iesaistīto trešo valstu aktīvāku līdzdalību;

| 29. | atzinīgi vērtē Itālijas prezidentūras iniciatīvu ar mērķi izveidot līdzīgu dialogu ar Austrumāfrikas valstīm. Likumīgās migrācijas veicināšana ir paredzēta, lai sekmētu ES centienus izaugsmes jomā un tādējādi novērstu iespēju ļaunprātīgi izmantot likumīgās migrācijas kanālus, kas var apdraudēt visas Eiropas migrācijas sistēmas uzticamību; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Itālijas prezidentūras iniciatīvu ar mērķi izveidot līdzīgu dialogu ar Austrumāfrikas valstīm. Likumīgās migrācijas veicināšana ir paredzēta, lai sekmētu ES centienus izaugsmes jomā un tādējādi novērstu iespēju ļaunprātīgi izmantot likumīgās migrācijas kanālus, kas var apdraudēt visas Eiropas migrācijas sistēmas uzticamību;

| 30. | uzsver, ka svarīga nozīme ir jēdzienam “cirkulārā migrācija”, kas var palīdzēt līdzsvarot migrācijas ietekmi izcelsmes un uzņemošajos reģionos, tādējādi veicinot attīstību gan vienos, gan otros. Šajā saistībā vajadzīga efektīvai un ilgtspējīgai atpakaļnosūtīšanas politikai, kurā būtu pilnībā ievērotas migrantu tiesības un ņemtas vērā izcelsmes valstu īpatnības. Tādēļ ir jāuzlabo praktiskā sadarbība starp vietējām pašvaldībām un attiecīgajām trešām valstīm, lai radītu un veicinātu visefektīvākās brīvprātīgas atgriešanās sistēmas; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka svarīga nozīme ir jēdzienam “cirkulārā migrācija”, kas var palīdzēt līdzsvarot migrācijas ietekmi izcelsmes un uzņemošajos reģionos, tādējādi veicinot attīstību gan vienos, gan otros. Šajā saistībā vajadzīga efektīvai un ilgtspējīgai atpakaļnosūtīšanas politikai, kurā būtu pilnībā ievērotas migrantu tiesības un ņemtas vērā izcelsmes valstu īpatnības. Tādēļ ir jāuzlabo praktiskā sadarbība starp vietējām pašvaldībām un attiecīgajām trešām valstīm, lai radītu un veicinātu visefektīvākās brīvprātīgas atgriešanās sistēmas;

| 31. | uzskata, ka visu līmeņu iestādēm ir aktīvi jāiesaistās centienos aizsargāt un veicināt dialogu un sadarbību ar trešām valstīm, lai politiskā un saimnieciskā līmenī sniegtu konkrētu atbalstu likumīgajiem ieceļošanas kanāliem, kā arī novērstu un apkarotu nelikumīgu imigrāciju un visus ar to saistītos noziedzības veidus, uzlabojot minēto valstu kompetento iestāžu institucionālo un operatīvo kapacitāti; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka visu līmeņu iestādēm ir aktīvi jāiesaistās centienos aizsargāt un veicināt dialogu un sadarbību ar trešām valstīm, lai politiskā un saimnieciskā līmenī sniegtu konkrētu atbalstu likumīgajiem ieceļošanas kanāliem, kā arī novērstu un apkarotu nelikumīgu imigrāciju un visus ar to saistītos noziedzības veidus, uzlabojot minēto valstu kompetento iestāžu institucionālo un operatīvo kapacitāti;

| 32. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām var būt svarīga nozīme, kopīgi ar ES un valstu līmeni un ar trešām valstīm apkarojot un novēršot nelikumīgu migrāciju ar tādu pasākumu palīdzību, ko īsteno izcelsmes valstīs (piemēram, izpratnes veicināšanas kampaņas, informēšana par draudiem, kas saistīti ar robežu nelikumīgu šķērsošanu, cilvēku sagatavošana integrācijai, apmācība, palīdzība ģimeņu atkalapvienošanās gadījumos, valodu kursi un pasākumi, lai uzlabotu starpkultūru dialogu) un galamērķa valstīs (piemēram, izveidojot vietējās atlases sistēmas atbilstoši vietējām vajadzībām, uzņemšanas un atbalsta pasākumi u. c.). Tās var arī palīdzēt apzināt un aizsargāt cilvēku tirdzniecības upurus un atbalstīt to nelikumīgo migrantu reintegrāciju, kuri atgriežas savās valstīs. Tajā pašā laikā efektīvas legālās migrācijas un integrācijas politikas vietējā un reģionālajā līmenī ir līdzeklis cīņai pret rasismu un ksenofobiju; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām var būt svarīga nozīme, kopīgi ar ES un valstu līmeni un ar trešām valstīm apkarojot un novēršot nelikumīgu migrāciju ar tādu pasākumu palīdzību, ko īsteno izcelsmes valstīs (piemēram, izpratnes veicināšanas kampaņas, informēšana par draudiem, kas saistīti ar robežu nelikumīgu šķērsošanu, cilvēku sagatavošana integrācijai, apmācība, palīdzība ģimeņu atkalapvienošanās gadījumos, valodu kursi un pasākumi, lai uzlabotu starpkultūru dialogu) un galamērķa valstīs (piemēram, izveidojot vietējās atlases sistēmas atbilstoši vietējām vajadzībām, uzņemšanas un atbalsta pasākumi u. c.). Tās var arī palīdzēt apzināt un aizsargāt cilvēku tirdzniecības upurus un atbalstīt to nelikumīgo migrantu reintegrāciju, kuri atgriežas savās valstīs. Tajā pašā laikā efektīvas legālās migrācijas un integrācijas politikas vietējā un reģionālajā līmenī ir līdzeklis cīņai pret rasismu un ksenofobiju;

| 33. | norāda, ka pastiprinātai bēgļu pārvietošanai Eiropas Savienībā jābūt neatņemamai sastāvdaļai ES centienos atbalstīt Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu valstis, kuras saskaras ar lieliem bēgļu pieplūdumiem (3). Šī ir joma, kurā Eiropas pilsētām un reģioniem ir svarīga nozīme centienos veicināt bēgļu integrāciju vietējās kopienās un īstenot pasākumus, lai palielinātu sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka pastiprinātai bēgļu pārvietošanai Eiropas Savienībā jābūt neatņemamai sastāvdaļai ES centienos atbalstīt Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu valstis, kuras saskaras ar lieliem bēgļu pieplūdumiem (3). Šī ir joma, kurā Eiropas pilsētām un reģioniem ir svarīga nozīme centienos veicināt bēgļu integrāciju vietējās kopienās un īstenot pasākumus, lai palielinātu sociālo kohēziju;

| 34. | aicina veicināt “migrācijas un integrācijas partnerības” starp izcelsmes un galamērķa valstu pilsētām un reģioniem, lai sekmētu sadarbību un savstarpējo uzticēšanos un tādējādi nodrošinātu decentralizētāku migrācijas pārvaldību. Reģionu komiteja arī atkārtoti norāda (4), ka vietējās un reģionālās pašvaldības būtu jāiesaista “migrācijas un integrācijas partnerību” ar trešām valstīm veidošanā; |
| --- | --- |

34.

aicina veicināt “migrācijas un integrācijas partnerības” starp izcelsmes un galamērķa valstu pilsētām un reģioniem, lai sekmētu sadarbību un savstarpējo uzticēšanos un tādējādi nodrošinātu decentralizētāku migrācijas pārvaldību. Reģionu komiteja arī atkārtoti norāda (4), ka vietējās un reģionālās pašvaldības būtu jāiesaista “migrācijas un integrācijas partnerību” ar trešām valstīm veidošanā;

Solidaritāte nāk līdz ar informētību: paraugprakses, datu un vispārējo pamatnostādņu apmaiņa?

| 35. | uzsver, ka Komisija paziņojumā par atjaunoto Eiropas programmu integrācijai (5) aicina īstenot vairāk pasākumu vietējā līmenī un norāda, ka ir nepieciešama patiesi “augšupēja” pieeja integrācijas politiku izstrādei; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka Komisija paziņojumā par atjaunoto Eiropas programmu integrācijai (5) aicina īstenot vairāk pasākumu vietējā līmenī un norāda, ka ir nepieciešama patiesi “augšupēja” pieeja integrācijas politiku izstrādei;

| 36. | norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāuzņemas nozīmīgāka loma plašāka konteksta veidošanā attiecībā uz migrācijas politiku; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāuzņemas nozīmīgāka loma plašāka konteksta veidošanā attiecībā uz migrācijas politiku;

| 37. | uzsver, ka ir nepieciešama paraugprakses apmaiņa starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām un dalībvalstīm patvēruma meklētāju un bēgļu prasību izskatīšanā, integrācijas politikas īstenošanā un ar nelikumīgo migrāciju saistīto jautājumu risināšanā. Reģionu komiteja var palīdzēt šai procesā – efektīvāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības imigrācijas un integrācijas politiku izstrādāšanā un īstenošanā saskaņā ar daudzlīmeņu pārvaldības un subsidiaritātes principiem; tas varētu palīdzēt arī mazināt dalībvalstu un reģionu atšķirības attiecībā uz patvēruma meklētāju, bēgļu vai migrantu uzņemšanas un uzturēšanas nosacījumiem; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka ir nepieciešama paraugprakses apmaiņa starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām un dalībvalstīm patvēruma meklētāju un bēgļu prasību izskatīšanā, integrācijas politikas īstenošanā un ar nelikumīgo migrāciju saistīto jautājumu risināšanā. Reģionu komiteja var palīdzēt šai procesā – efektīvāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības imigrācijas un integrācijas politiku izstrādāšanā un īstenošanā saskaņā ar daudzlīmeņu pārvaldības un subsidiaritātes principiem; tas varētu palīdzēt arī mazināt dalībvalstu un reģionu atšķirības attiecībā uz patvēruma meklētāju, bēgļu vai migrantu uzņemšanas un uzturēšanas nosacījumiem;

| 38. | ierosina, lai Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai (eu-LISA) tuvākajā nākotnē izstrādātu pilnīgu datu apmaiņas sistēmu migrācijas un vietējo pašvaldību jautājumos, balstoties uz VIS sistēmu. Šāda sistēma varētu visnotaļ palīdzēt dalīties pieredzē un apmainīties ar zināšanām mājokļu apsaimniekošanā, patvēruma meklētāju un bēgļu prasību izskatīšanā, integrācijas politiku īstenošanā un cīņā pret nelikumīgu migrāciju, kā arī sniegtu praktiskus risinājumus, lai atbalstītu vietējo pašvaldību solidaritātes principu; |
| --- | --- |

38.

ierosina, lai Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai (eu-LISA) tuvākajā nākotnē izstrādātu pilnīgu datu apmaiņas sistēmu migrācijas un vietējo pašvaldību jautājumos, balstoties uz VIS sistēmu. Šāda sistēma varētu visnotaļ palīdzēt dalīties pieredzē un apmainīties ar zināšanām mājokļu apsaimniekošanā, patvēruma meklētāju un bēgļu prasību izskatīšanā, integrācijas politiku īstenošanā un cīņā pret nelikumīgu migrāciju, kā arī sniegtu praktiskus risinājumus, lai atbalstītu vietējo pašvaldību solidaritātes principu;

| 39. | ierosina izveidot datubāzi, kas ļautu uzraudzīt migrācijas plūsmas dalībvalstīs. Šādā datubāzē glabātos informācija par cilvēku plūsmām no izcelsmes uz galamērķa valstīm. Zināšanas par šīm plūsmām palīdzētu pieņemt gan vietējā, gan reģionālā, gan Eiropas līmeņa lēmumus. |
| --- | --- |

39.

ierosina izveidot datubāzi, kas ļautu uzraudzīt migrācijas plūsmas dalībvalstīs. Šādā datubāzē glabātos informācija par cilvēku plūsmām no izcelsmes uz galamērķa valstīm. Zināšanas par šīm plūsmām palīdzētu pieņemt gan vietējā, gan reģionālā, gan Eiropas līmeņa lēmumus.

| 40. | uzskata, ka īstenot sadarbību un solidaritāti būtu ievērojami vieglāk, ja tiktu vairāk darīts praktisku un pragmatisku risinājumu izmantošanā. Galveno jautājumu apzināšanā nedrīkst neņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību īpašās zināšanas; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka īstenot sadarbību un solidaritāti būtu ievērojami vieglāk, ja tiktu vairāk darīts praktisku un pragmatisku risinājumu izmantošanā. Galveno jautājumu apzināšanā nedrīkst neņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību īpašās zināšanas;

| 41. | Uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāizmanto visas iespējas, lai sadarbotos ar institucionālajiem partneriem un veicinātu diskusijas visos šim mērķim paredzētajos formātos. Nozīmīgi partneri šajā jomā ir tādas organizācijas kā Starptautiskā migrācijas organizācija (IOM) un asamblejas, piemēram, RK Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleja (ARLEM); |
| --- | --- |

41.

Uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāizmanto visas iespējas, lai sadarbotos ar institucionālajiem partneriem un veicinātu diskusijas visos šim mērķim paredzētajos formātos. Nozīmīgi partneri šajā jomā ir tādas organizācijas kā Starptautiskā migrācijas organizācija (IOM) un asamblejas, piemēram, RK Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleja (ARLEM);

| 42. | atzinīgi vērtē to, ka nākamajā Starptautiskās migrācijas organizācijas (IOM) ministru konferencē, kas notiks 2015. gada oktobrī, īpaša uzmanība tiks veltīta tam, kā pilsētas var sekmēt migrācijas pārvaldību, un tā kalpos kā lielisks forums centieniem veicināt globālo dialogu starp pilsētām; vēlas būt iesaistīta šajā konferencē un cer sniegt savu ieguldījumu gaidāmajās diskusijās. |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē to, ka nākamajā Starptautiskās migrācijas organizācijas (IOM) ministru konferencē, kas notiks 2015. gada oktobrī, īpaša uzmanība tiks veltīta tam, kā pilsētas var sekmēt migrācijas pārvaldību, un tā kalpos kā lielisks forums centieniem veicināt globālo dialogu starp pilsētām; vēlas būt iesaistīta šajā konferencē un cer sniegt savu ieguldījumu gaidāmajās diskusijās.

Briselē, 2014. gada 4. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  OIM Discussion Paper: Addressing Complex Migration Flows und Upholding the rights of Migrants along the Central Mediterranean Route (2013. gada 21. oktobris); Paziņojums “Atvērta un droša Eiropa: mērķa īstenošana”, COM(2014) 154 final, 2014. gada 11. marts.

1

OIM Discussion Paper: Addressing Complex Migration Flows und Upholding the rights of Migrants along the Central Mediterranean Route

(2)  COM(2013) 869 final, SWD(2014) 173 final.

2

http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/139937.pdf

(3)  Šīs valstis 2007. gadā uzņēma 39 % visu pasaules bēgļu. Philippe Fargues (ed.) CARIM Mediterranean migration 2008-2009 report, Robert Schuman Centre for Advanced Studies, European University Institute, 2009, http://cadmus.eui.eu/bitstream/handle/1814/11861/CARIM%20Migration_Report%202008-2009%20revised%20Oct09.pdf?sequence=3

3

Philippe Fargues (ed.) CARIM Mediterranean migration 2008-2009 report, Robert Schuman Centre for Advanced Studies, European University Institute, 2009,

(4)  RK rezolūcija 2333/2014.

4

(5)  COM(2011) 455 final.

5

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/59

---

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas labākas savstarpējas savienošanas nozīme: uzsvars uz IKT nozares kā izaugsmes avota potenciālu”

(2015/C 019/13)

| Ziņotāja | Anne Karjalainen (FI/PSE), Keravas pilsētas domes locekle |
| --- | --- |

Ziņotāja

Anne Karjalainen (FI/PSE), Keravas pilsētas domes locekle

I.   SAVSTARPĒJI CIEŠĀK SAVIENOTAS EIROPAS NOZĪMĪGUMS

| 1. | Pēc ES Padomes prezidentvalsts Itālijas pieprasījuma Reģionu komiteja izstrādā funkcionālus priekšlikumus par to, kā savstarpēji savienota Eiropa var būt par pamatu, lai izmantotu lielo potenciālu, kāds ir IKT nozarei kā izaugsmes un jaunu darbvietu avotam, it īpaši nākamajos piecos gados. |
| --- | --- |

1.

Pēc ES Padomes prezidentvalsts Itālijas pieprasījuma Reģionu komiteja izstrādā funkcionālus priekšlikumus par to, kā savstarpēji savienota Eiropa var būt par pamatu, lai izmantotu lielo potenciālu, kāds ir IKT nozarei kā izaugsmes un jaunu darbvietu avotam, it īpaši nākamajos piecos gados.

| 2. | Jaunas industriālās revolūcijas laikmetā Eiropa var izmantot digitalizāciju, lai virzītu sociālo un saimniecisko izaugsmi atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. Svarīgi ir izprast, kāda veida pakalpojumi vajadzīgi klientiem un kā izstrādāt attiecīgu tehnoloģiju, kā arī apzināties, ka patērētājs vēlas pirkt nevis tikai produktu, bet drīzāk gan produktivitāti, darbvietas drošību un patērētāja gandarījumu. To visu var sasniegt, izmantojot digitalizāciju. Aprites ekonomiku, digitalizāciju un pakalpojumu izstrādi iespējams izmantot, lai radītu jaunas, videi nekaitīgas darbvietas un atjaunotu tradicionālo rūpniecību. Komisijas pētījumi liecina, ka, stimulējot digitālā iekšējā tirgus izaugsmi, Eiropa līdz 2020. gadam varētu palielināt savu IKP par 4 % un, digitalizējot publiskos pakalpojumus, par 15–20 % samazināt publiskās pārvaldes izmaksas (1). Pat augsta bezdarba līmeņa periodā internets rada piecas jaunas darbvietas katru divu zaudēto vietā. Ir aprēķināts, ka kopīgi ES pasākumi digitalizācijas stratēģijas ietvaros ilgākā laika posmā varētu radīt līdz pat 3,8 miljoniem jaunu darbvietu visās tautsaimniecības nozarēs. |
| --- | --- |

2.

Jaunas industriālās revolūcijas laikmetā Eiropa var izmantot digitalizāciju, lai virzītu sociālo un saimniecisko izaugsmi atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. Svarīgi ir izprast, kāda veida pakalpojumi vajadzīgi klientiem un kā izstrādāt attiecīgu tehnoloģiju, kā arī apzināties, ka patērētājs vēlas pirkt nevis tikai produktu, bet drīzāk gan produktivitāti, darbvietas drošību un patērētāja gandarījumu. To visu var sasniegt, izmantojot digitalizāciju. Aprites ekonomiku, digitalizāciju un pakalpojumu izstrādi iespējams izmantot, lai radītu jaunas, videi nekaitīgas darbvietas un atjaunotu tradicionālo rūpniecību. Komisijas pētījumi liecina, ka, stimulējot digitālā iekšējā tirgus izaugsmi, Eiropa līdz 2020. gadam varētu palielināt savu IKP par 4 % un, digitalizējot publiskos pakalpojumus, par 15–20 % samazināt publiskās pārvaldes izmaksas (1). Pat augsta bezdarba līmeņa periodā internets rada piecas jaunas darbvietas katru divu zaudēto vietā. Ir aprēķināts, ka kopīgi ES pasākumi digitalizācijas stratēģijas ietvaros ilgākā laika posmā varētu radīt līdz pat 3,8 miljoniem jaunu darbvietu visās tautsaimniecības nozarēs.

| 3. | Eiropas spēja radīt izaugsmi un darbvietas, izmantojot digitalizāciju, visās jomās tomēr nav pietiekama. Tā kā kopumā pusei iedzīvotāju IKT prasmes ir zemā līmenī vai to nav vispār, tās jāattīsta. Globālajā vidē pakalpojumus izstrādā, izmantojot IT, tāpēc svarīgi ir uzlabot Eiropas konkurētspēju pakalpojumu izstrādes un sniegšanas jomā. Arī uzņēmumi darbojas sarežģītos apstākļos – neviens Eiropas IKT uzņēmums nav IKT uzņēmējsabiedrību pirmajā desmitniekā attiecībā uz pārdošanu. |
| --- | --- |

3.

Eiropas spēja radīt izaugsmi un darbvietas, izmantojot digitalizāciju, visās jomās tomēr nav pietiekama. Tā kā kopumā pusei iedzīvotāju IKT prasmes ir zemā līmenī vai to nav vispār, tās jāattīsta. Globālajā vidē pakalpojumus izstrādā, izmantojot IT, tāpēc svarīgi ir uzlabot Eiropas konkurētspēju pakalpojumu izstrādes un sniegšanas jomā. Arī uzņēmumi darbojas sarežģītos apstākļos – neviens Eiropas IKT uzņēmums nav IKT uzņēmējsabiedrību pirmajā desmitniekā attiecībā uz pārdošanu.

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ: svarīgākie jautājumi

| — | Jāveicina un jāplāno dažādo finansēšanas mehānismu sinerģija, kā arī publiskā un privātā sektora sinerģija tā, lai izveidotu augstas kvalitātes un izmaksu ziņā pieejamu infrastruktūru mākoņdatošanas, lielo datu un ātrdarbīgu platjoslas pieslēgumu atbalstam. |
| --- | --- |

—

Jāveicina un jāplāno dažādo finansēšanas mehānismu sinerģija, kā arī publiskā un privātā sektora sinerģija tā, lai izveidotu augstas kvalitātes un izmaksu ziņā pieejamu infrastruktūru mākoņdatošanas, lielo datu un ātrdarbīgu platjoslas pieslēgumu atbalstam.

| — | ES un valstu iestādēm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām par prioritāti būtu jānosaka iedzīvotāju nodrošināšana ar digitālajām un uzņēmējdarbības prasmēm, kas viņiem dotu iespēju pilnībā izmantot jaunas tehnoloģijas, analizēt lielos datus, izprast kiberdrošības jautājumus, palielināt savu nodarbināmību un rast jaunas uzņēmējdarbības iespējas. |
| --- | --- |

—

ES un valstu iestādēm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām par prioritāti būtu jānosaka iedzīvotāju nodrošināšana ar digitālajām un uzņēmējdarbības prasmēm, kas viņiem dotu iespēju pilnībā izmantot jaunas tehnoloģijas, analizēt lielos datus, izprast kiberdrošības jautājumus, palielināt savu nodarbināmību un rast jaunas uzņēmējdarbības iespējas.

| — | ES, valstu un reģionālo pārvaldes iestāžu mērķim vajadzētu būt tāda elastīga tiesiskā regulējuma ieviešanai, kas samazina izmaksas un veicina IKT uzņēmumu izveidi un darbību, vienlaikus nodrošinot vieglu piekļuvi finansējumam un veicinot inovāciju, tostarp novērtējuma un atalgojuma politikas jomās. |
| --- | --- |

—

ES, valstu un reģionālo pārvaldes iestāžu mērķim vajadzētu būt tāda elastīga tiesiskā regulējuma ieviešanai, kas samazina izmaksas un veicina IKT uzņēmumu izveidi un darbību, vienlaikus nodrošinot vieglu piekļuvi finansējumam un veicinot inovāciju, tostarp novērtējuma un atalgojuma politikas jomās.

| — | Lai pabeigtu vienotā digitālā tirgus izveidi, visos turpmākajos tiesību aktos būtu jāņem vērā vietējo un reģionālo pašvaldību galvenā loma un potenciāls attiecībā uz iedzīvotāju digitālo apmācību, digitālās infrastruktūras izveidi un pārvaldību (bieži vien pārrobežu vai starpreģionālās sadarbības ietvaros), inovāciju un uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanu, kā arī e-pārvaldes ieviešanu. |
| --- | --- |

—

Lai pabeigtu vienotā digitālā tirgus izveidi, visos turpmākajos tiesību aktos būtu jāņem vērā vietējo un reģionālo pašvaldību galvenā loma un potenciāls attiecībā uz iedzīvotāju digitālo apmācību, digitālās infrastruktūras izveidi un pārvaldību (bieži vien pārrobežu vai starpreģionālās sadarbības ietvaros), inovāciju un uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanu, kā arī e-pārvaldes ieviešanu.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 4. | ir atzinīgi novērtējusi priekšlikumus par pasākumiem attiecībā uz elektronisko sakaru iekšējo tirgu, lai veicinātu dinamisku un ilgtspējīgu izaugsmi visās tautsaimniecības nozarēs un radītu darbvietas, nodrošinot arī patērētāju aizsardzības augstu līmeni. Lai pabeigtu vienotā digitālā tirgus izveidi, visos turpmākajos tiesību aktos būtu jāņem vērā vietējo un reģionālo pašvaldību galvenā loma un potenciāls e-pārvaldes ieviešanā; |
| --- | --- |

4.

ir atzinīgi novērtējusi priekšlikumus par pasākumiem attiecībā uz elektronisko sakaru iekšējo tirgu, lai veicinātu dinamisku un ilgtspējīgu izaugsmi visās tautsaimniecības nozarēs un radītu darbvietas, nodrošinot arī patērētāju aizsardzības augstu līmeni. Lai pabeigtu vienotā digitālā tirgus izveidi, visos turpmākajos tiesību aktos būtu jāņem vērā vietējo un reģionālo pašvaldību galvenā loma un potenciāls e-pārvaldes ieviešanā;

| 5. | norāda, ka pamatiniciatīvām, tostarp Digitālajai programmai, ir izšķiroša loma kā izaugsmi veicinošiem instrumentiem. Pamatiniciatīvām vajadzētu būt svirām, ar ko pastiprināt politikas koordinēšanu visos līmeņos, lai veicinātu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, un tās būtu jāizmanto vissvarīgākajos dokumentos. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām (VRP) būtu arī turpmāk jāizmanto pamatiniciatīvas kā galvenie kritēriji ne tikai savas politikas plānošanā, bet arī sadarbojoties ar augstākiem pārvaldības līmeņiem un citām ieinteresētajām pusēm. Turklāt VRP (un tādas publiskās struktūras kā bibliotēkas, slimnīcas vai skolas) varētu uzņemties lielāku lomu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” rezultātu publiskošanā un izmantošanā; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka pamatiniciatīvām, tostarp Digitālajai programmai, ir izšķiroša loma kā izaugsmi veicinošiem instrumentiem. Pamatiniciatīvām vajadzētu būt svirām, ar ko pastiprināt politikas koordinēšanu visos līmeņos, lai veicinātu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, un tās būtu jāizmanto vissvarīgākajos dokumentos. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām (VRP) būtu arī turpmāk jāizmanto pamatiniciatīvas kā galvenie kritēriji ne tikai savas politikas plānošanā, bet arī sadarbojoties ar augstākiem pārvaldības līmeņiem un citām ieinteresētajām pusēm. Turklāt VRP (un tādas publiskās struktūras kā bibliotēkas, slimnīcas vai skolas) varētu uzņemties lielāku lomu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” rezultātu publiskošanā un izmantošanā;

| 6. | uzsver, ka ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu nevar īstenot daļējas optimizācijas ceļā; drīzāk ir vajadzīga holistiska pieeja, vadība un pasākumi. Piemēram, vietējās un reģionālās pašvaldības savos pasākumos var labāk izmantot digitalizāciju, ja to budžeta procedūru un rādītāju nodrošināšanai vajadzīgs labs kopējais rezultāts un ja tie sekmē dažādu nozaru sadarbību. Lai varētu izvērst jaunas un inovatīvas administratīvās procedūras, svarīgi ir arī saglabāt līdzsvaru starp publisko iestāžu lomu un jaunām inovatīvām norisēm. Pozitīva pieredze ir gūta saistībā ar eksperimentālo finansējumu, ko izmantoja problēmu novēršanai un sociālo inovāciju izstrādei un izmēģinājumam; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu nevar īstenot daļējas optimizācijas ceļā; drīzāk ir vajadzīga holistiska pieeja, vadība un pasākumi. Piemēram, vietējās un reģionālās pašvaldības savos pasākumos var labāk izmantot digitalizāciju, ja to budžeta procedūru un rādītāju nodrošināšanai vajadzīgs labs kopējais rezultāts un ja tie sekmē dažādu nozaru sadarbību. Lai varētu izvērst jaunas un inovatīvas administratīvās procedūras, svarīgi ir arī saglabāt līdzsvaru starp publisko iestāžu lomu un jaunām inovatīvām norisēm. Pozitīva pieredze ir gūta saistībā ar eksperimentālo finansējumu, ko izmantoja problēmu novēršanai un sociālo inovāciju izstrādei un izmēģinājumam;

| 7. | atbalsta augšupēju pasākumu apvienošanu ar lejupēju stratēģisko vadību. Vietējā un reģionālā līmeņa dalībnieki ir digitalizācijas attīstības un ieviešanas virzošais spēks. Vietējā un reģionālā līmeņa lēmumu pieņēmēji, darba ņēmēji un visi iedzīvotāji ir pamata resursi ar nosacījumu, ka viņiem ir nepieciešamās zināšanas un prasmes, kā arī pozitīva attieksme pret digitalizāciju. Par šo prasmju nodrošināšanu atbild vietējā un reģionālā līmeņa dalībnieki. Vietējam un reģionālajam līmenim jākontrolē pašam sevi, lai nodrošinātu, ka vietējie un reģionālie dalībnieki nekļūst par šķērsli paši savai attīstībai; |
| --- | --- |

7.

atbalsta augšupēju pasākumu apvienošanu ar lejupēju stratēģisko vadību. Vietējā un reģionālā līmeņa dalībnieki ir digitalizācijas attīstības un ieviešanas virzošais spēks. Vietējā un reģionālā līmeņa lēmumu pieņēmēji, darba ņēmēji un visi iedzīvotāji ir pamata resursi ar nosacījumu, ka viņiem ir nepieciešamās zināšanas un prasmes, kā arī pozitīva attieksme pret digitalizāciju. Par šo prasmju nodrošināšanu atbild vietējā un reģionālā līmeņa dalībnieki. Vietējam un reģionālajam līmenim jākontrolē pašam sevi, lai nodrošinātu, ka vietējie un reģionālie dalībnieki nekļūst par šķērsli paši savai attīstībai;

| 8. | uzsver, ka Eiropas digitalizācija dod iedzīvotājiem iespēju veidot tīklus un uzturēt sakarus, lai viņi varētu apspriesties, mācīties viens no otra, veidot kopīgus viedokļus, darīt zināmas savas cerības un mērķus un tādējādi ietekmēt lēmumu pieņemšanu un stiprināt kopīgu Eiropas identitāti. Jaunas darbvietas ir atkarīgas no tirgiem, un tirgus varēs vieglāk radīt, ja Eiropai būs spēcīga digitālā identitāte un ja iedzīvotāji vēlēsies izmantot digitalizāciju un pieprasīs jaunus digitālos risinājumus; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka Eiropas digitalizācija dod iedzīvotājiem iespēju veidot tīklus un uzturēt sakarus, lai viņi varētu apspriesties, mācīties viens no otra, veidot kopīgus viedokļus, darīt zināmas savas cerības un mērķus un tādējādi ietekmēt lēmumu pieņemšanu un stiprināt kopīgu Eiropas identitāti. Jaunas darbvietas ir atkarīgas no tirgiem, un tirgus varēs vieglāk radīt, ja Eiropai būs spēcīga digitālā identitāte un ja iedzīvotāji vēlēsies izmantot digitalizāciju un pieprasīs jaunus digitālos risinājumus;

| 9. | norāda, ka digitalizācija ir izmainījusi darba metodes, tāpēc zināmi darbi nenovēršami ir novecojuši un kļuvuši lieki, un tas nozīmē, ka uzņēmumiem un publiskajam sektoram jāspēj palielināt izglītotu darba ņēmēju skaitu un izvietot viņus, lai radītu lielāku pievienoto vērtību. Digitalizācija dod cilvēkiem arī iespēju gūt iztikas līdzekļus no mikrouzņēmējdarbības. Turklāt digitalizācija būtu jāizmanto, lai rosinātu straujas izaugsmes uzņēmējdarbību, jo tā ļauj radīt produktus un pakalpojumus un piegādāt tos bez laika un vietas ierobežojumiem. Arī operatoriem attālajos reģionos ir iespējas izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka digitalizācija ir izmainījusi darba metodes, tāpēc zināmi darbi nenovēršami ir novecojuši un kļuvuši lieki, un tas nozīmē, ka uzņēmumiem un publiskajam sektoram jāspēj palielināt izglītotu darba ņēmēju skaitu un izvietot viņus, lai radītu lielāku pievienoto vērtību. Digitalizācija dod cilvēkiem arī iespēju gūt iztikas līdzekļus no mikrouzņēmējdarbības. Turklāt digitalizācija būtu jāizmanto, lai rosinātu straujas izaugsmes uzņēmējdarbību, jo tā ļauj radīt produktus un pakalpojumus un piegādāt tos bez laika un vietas ierobežojumiem. Arī operatoriem attālajos reģionos ir iespējas izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības;

| 10. | uzsver, ka ES un dalībvalstu līmenī ir vajadzīga izaugsmes stratēģija, kurā būtu ņemtas vērā digitālās stratēģijas iespējas atbalstīt labākas kvalitātes un stabilāku darbvietu radīšanu, it īpaši jauniešiem. Piemērotība darba tirgum nav tikai atsevišķa cilvēka atbildības joma; būtu jāiesaista visas ieinteresētās puses – uzņēmumi, augstskolas, skolas un koledžas, vietējās pašvaldības un jaunieši; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ES un dalībvalstu līmenī ir vajadzīga izaugsmes stratēģija, kurā būtu ņemtas vērā digitālās stratēģijas iespējas atbalstīt labākas kvalitātes un stabilāku darbvietu radīšanu, it īpaši jauniešiem. Piemērotība darba tirgum nav tikai atsevišķa cilvēka atbildības joma; būtu jāiesaista visas ieinteresētās puses – uzņēmumi, augstskolas, skolas un koledžas, vietējās pašvaldības un jaunieši;

| 11. | norāda, ka ilgtspējīgas attīstības galvenie aspekti ir dabas resursu piegādes nodrošināšana un oglekļa dioksīda pēdas samazināšana. Eiropas ekonomikas izaugsme tādēļ būtu jābalsta nevis uz patēriņa preču ražošanas palielinājumu, bet gan uz citiem faktoriem. Produkti un pakalpojumi, ko var izveidot un pārdot digitāli, var radīt izaugsmi ar minimālu slogu dabas resursiem (2); |
| --- | --- |

11.

norāda, ka ilgtspējīgas attīstības galvenie aspekti ir dabas resursu piegādes nodrošināšana un oglekļa dioksīda pēdas samazināšana. Eiropas ekonomikas izaugsme tādēļ būtu jābalsta nevis uz patēriņa preču ražošanas palielinājumu, bet gan uz citiem faktoriem. Produkti un pakalpojumi, ko var izveidot un pārdot digitāli, var radīt izaugsmi ar minimālu slogu dabas resursiem (2);

| 12. | aicina vietējās un reģionālās pašvaldības novērtēt iespējas IKT, datu modelēšanas un uz publisko un privāto partnerību balstītas pieejas izmantošanai, lai palielinātu sabiedriskā īpašuma, it īpaši apbūvētās vides un ēku, ekspluatācijas ilgtspēju; |
| --- | --- |

12.

aicina vietējās un reģionālās pašvaldības novērtēt iespējas IKT, datu modelēšanas un uz publisko un privāto partnerību balstītas pieejas izmantošanai, lai palielinātu sabiedriskā īpašuma, it īpaši apbūvētās vides un ēku, ekspluatācijas ilgtspēju;

| 13. | atzīmē, ka papildus tam, lai veicinātu uz tehnoloģijām balstītu produktu izstrādi, svarīgi ir pievērsties uz cilvēkiem orientētu paņēmienu, pakalpojumu un produktu izstrādei, tostarp uz lietotāju orientētas projektēšanas, līdzradīšanas un ātru izmēģinājumu jomā. Komiteja atbalsta iniciatīvu par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, ko var izmantot, lai izstrādātu digitālajiem publiskajiem pakalpojumiem paredzētu jaunu infrastruktūru un lai dažādo reģionu problēmām labāk piemērotu Eiropas dažādo reģionu ierosinātos risinājumus. Šādi pasākumi nodrošinās, ka digitālie produkti ātrāk un efektīvāk atbilst tirgus reālajām vajadzībām, tostarp publiskā sektora vajadzībām, un ka Eiropas produktu un uzņēmumu konkurētspēja palielinās; |
| --- | --- |

13.

atzīmē, ka papildus tam, lai veicinātu uz tehnoloģijām balstītu produktu izstrādi, svarīgi ir pievērsties uz cilvēkiem orientētu paņēmienu, pakalpojumu un produktu izstrādei, tostarp uz lietotāju orientētas projektēšanas, līdzradīšanas un ātru izmēģinājumu jomā. Komiteja atbalsta iniciatīvu par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, ko var izmantot, lai izstrādātu digitālajiem publiskajiem pakalpojumiem paredzētu jaunu infrastruktūru un lai dažādo reģionu problēmām labāk piemērotu Eiropas dažādo reģionu ierosinātos risinājumus. Šādi pasākumi nodrošinās, ka digitālie produkti ātrāk un efektīvāk atbilst tirgus reālajām vajadzībām, tostarp publiskā sektora vajadzībām, un ka Eiropas produktu un uzņēmumu konkurētspēja palielinās;

| 14. | iesaka izvērtēt, vai plaisu starp IKT un uzņēmējdarbību būtu iespējams mazināt, informācijas sistēmas pakalpojumos izmantojot uzņēmumu pārvaldības sistēmu, t. i., nevis vienkārši informācijas vai darbības pārvaldību, bet gan holistisku pieeju. Uzņēmumu pārvaldības sistēmas pamatnosacījums ir pārdomāti sistemātiskā veidā pielāgot vēlamo informāciju un tehnoloģisko vidi pamatdarbības stratēģiskajām un funkcionālajām vajadzībām; |
| --- | --- |

14.

iesaka izvērtēt, vai plaisu starp IKT un uzņēmējdarbību būtu iespējams mazināt, informācijas sistēmas pakalpojumos izmantojot uzņēmumu pārvaldības sistēmu, t. i., nevis vienkārši informācijas vai darbības pārvaldību, bet gan holistisku pieeju. Uzņēmumu pārvaldības sistēmas pamatnosacījums ir pārdomāti sistemātiskā veidā pielāgot vēlamo informāciju un tehnoloģisko vidi pamatdarbības stratēģiskajām un funkcionālajām vajadzībām;

| 15. | tādēļ norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir galvenā loma, nodrošinot vienlīdzīgu un izmaksu ziņā pieejamu piekļuvi platjoslas pieslēgumam apgabalos, kur tirgus darbība ir neefektīva, un aicina digitālās attīstības projektus lauku teritorijās un mazapdzīvotos apgabalos atzīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (3); |
| --- | --- |

15.

tādēļ norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir galvenā loma, nodrošinot vienlīdzīgu un izmaksu ziņā pieejamu piekļuvi platjoslas pieslēgumam apgabalos, kur tirgus darbība ir neefektīva, un aicina digitālās attīstības projektus lauku teritorijās un mazapdzīvotos apgabalos atzīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (3);

| 16. | uzsver, ka IKT var izmantot inovācijā, lai risinātu kritiskas sociālekonomiskas problēmas, un ierosina jaunu politikas satvaru, ar kura palīdzību ES rosinātu IKT uzņēmumus pievērsties nopietnām sabiedrības problēmām, piemēram, klimata pārmaiņām, enerģētikas jautājumiem vai sabiedrības novecošanas problēmai. “Aktīvas un veselīgas vecumdienas” ir viena no galvenajām Eiropas Inovācijas partnerībām, un digitālos pakalpojumus varētu izstrādāt, lai atbalstītu aktīvas vecumdienas (“digitālas aktīvas vecumdienas”). Ieguldījumi digitālajos pakalpojumos, lai veicinātu gados vecāku iedzīvotāju veselību un sociālo integrāciju, varētu padarīt Eiropu par celmlauzi šajā jomā, radot bāzi jaunam globālam eksporta tirgum un vienlaikus samazinot ar novecošanu saistīto izmaksu slogu; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka IKT var izmantot inovācijā, lai risinātu kritiskas sociālekonomiskas problēmas, un ierosina jaunu politikas satvaru, ar kura palīdzību ES rosinātu IKT uzņēmumus pievērsties nopietnām sabiedrības problēmām, piemēram, klimata pārmaiņām, enerģētikas jautājumiem vai sabiedrības novecošanas problēmai. “Aktīvas un veselīgas vecumdienas” ir viena no galvenajām Eiropas Inovācijas partnerībām, un digitālos pakalpojumus varētu izstrādāt, lai atbalstītu aktīvas vecumdienas (“digitālas aktīvas vecumdienas”). Ieguldījumi digitālajos pakalpojumos, lai veicinātu gados vecāku iedzīvotāju veselību un sociālo integrāciju, varētu padarīt Eiropu par celmlauzi šajā jomā, radot bāzi jaunam globālam eksporta tirgum un vienlaikus samazinot ar novecošanu saistīto izmaksu slogu;

| 17. | saredz iespēju stimulēt izaugsmi un nodarbinātību, jaunā un inovatīvā veidā savienojot digitalizāciju ar tādām tradicionāli spēcīgām Eiropas nozarēm kā tūrisms un kultūra. Piemēram, pakalpojumu sniedzēji un lietotāji varētu tuvināties, izmantojot jaunas inovatīvas digitālās platformas un pieejas. Vietējie un reģionālie operatori var palīdzēt tūrisma un kultūras pakalpojumu sniedzējiem atrast līdzīgu pakalpojumu sniedzējus citās Eiropas daļās, tā lai viņi varētu izveidot tīklus un kopīgi palielināt savu atpazīstamību, izmantojot digitālas pieejas. Tūrisma un kultūras pakalpojumu lietotāji var gan izmantot, gan radīt saturu, izmantojot kolektīvo radošumu un kolektīvos ideju resursus. Tādi publisko datu repozitoriji kā muzeju, arhīvu un bibliotēku digitālie resursi var būt jaunu tūrisma un kultūras pakalpojumu avoti; |
| --- | --- |

17.

saredz iespēju stimulēt izaugsmi un nodarbinātību, jaunā un inovatīvā veidā savienojot digitalizāciju ar tādām tradicionāli spēcīgām Eiropas nozarēm kā tūrisms un kultūra. Piemēram, pakalpojumu sniedzēji un lietotāji varētu tuvināties, izmantojot jaunas inovatīvas digitālās platformas un pieejas. Vietējie un reģionālie operatori var palīdzēt tūrisma un kultūras pakalpojumu sniedzējiem atrast līdzīgu pakalpojumu sniedzējus citās Eiropas daļās, tā lai viņi varētu izveidot tīklus un kopīgi palielināt savu atpazīstamību, izmantojot digitālas pieejas. Tūrisma un kultūras pakalpojumu lietotāji var gan izmantot, gan radīt saturu, izmantojot kolektīvo radošumu un kolektīvos ideju resursus. Tādi publisko datu repozitoriji kā muzeju, arhīvu un bibliotēku digitālie resursi var būt jaunu tūrisma un kultūras pakalpojumu avoti;

| 18. | iesaka popularizēt digitalizāciju, ieviešot papildu uzņēmējdarbības modeļus, ko var izmantot, piemēram, sociālie uzņēmumi un trešā sektora dalībnieki, lai radītu tādus pakalpojumus, kurus publiskais sektors nesniedz un kuros privātais sektors vēl nav ieinteresēts; |
| --- | --- |

18.

iesaka popularizēt digitalizāciju, ieviešot papildu uzņēmējdarbības modeļus, ko var izmantot, piemēram, sociālie uzņēmumi un trešā sektora dalībnieki, lai radītu tādus pakalpojumus, kurus publiskais sektors nesniedz un kuros privātais sektors vēl nav ieinteresēts;

| 19. | vērš uzmanību uz atziņu, ka ieguldījumi IKT var veicināt reģionālo izaugsmi vairāk nekā citi kapitālieguldījumi, un tādēļ iesaka digitālā vienotā tirgus izveides pabeigšanu līdz 2015. gadam noteikt par prioritāti un pievērsties ieguldījumu vajadzībām telesakaru infrastruktūrā, pilnībā izmantojot ES struktūrfondus, sekmējot publisko un privāto ieguldījumu pareizo līdzsvaru, izmantojot citus finansēšanas avotus, piemēram, Eiropas Investīciju banku, un izstrādājot pārdomātu tiesisko regulējumu. Ļoti blīvi apdzīvotus reģionus varētu atbalstīt ar privātiem ieguldījumiem infrastruktūrā, turpretī citiem reģioniem savas infrastruktūras atbalstam būtu vajadzīga piekļuve publiskajam finansējumam; |
| --- | --- |

19.

vērš uzmanību uz atziņu, ka ieguldījumi IKT var veicināt reģionālo izaugsmi vairāk nekā citi kapitālieguldījumi, un tādēļ iesaka digitālā vienotā tirgus izveides pabeigšanu līdz 2015. gadam noteikt par prioritāti un pievērsties ieguldījumu vajadzībām telesakaru infrastruktūrā, pilnībā izmantojot ES struktūrfondus, sekmējot publisko un privāto ieguldījumu pareizo līdzsvaru, izmantojot citus finansēšanas avotus, piemēram, Eiropas Investīciju banku, un izstrādājot pārdomātu tiesisko regulējumu. Ļoti blīvi apdzīvotus reģionus varētu atbalstīt ar privātiem ieguldījumiem infrastruktūrā, turpretī citiem reģioniem savas infrastruktūras atbalstam būtu vajadzīga piekļuve publiskajam finansējumam;

| 20. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu “Connected Communities” (“Savienotās kopienas”), kas paredzēta, lai pašvaldībām, vietējo platjoslas pieslēgumu partnerību dalībniekiem un operatoriem sniegtu vadlīnijas par to, kā iegūt finansējumu un izstrādāt savām vajadzībām pielāgotus uzņēmējdarbības modeļus ātrdarbīga platjoslas pieslēguma pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem. Komiteja vēlētos rosināt vietējā un reģionālā līmeņa dalībniekus izmantot ES jauno platjoslas finansējumu un atbalstu; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu “Connected Communities” (“Savienotās kopienas”), kas paredzēta, lai pašvaldībām, vietējo platjoslas pieslēgumu partnerību dalībniekiem un operatoriem sniegtu vadlīnijas par to, kā iegūt finansējumu un izstrādāt savām vajadzībām pielāgotus uzņēmējdarbības modeļus ātrdarbīga platjoslas pieslēguma pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem. Komiteja vēlētos rosināt vietējā un reģionālā līmeņa dalībniekus izmantot ES jauno platjoslas finansējumu un atbalstu;

| 21. | uzskata, ka pieejamu ātrdarbīgu tīklu izplatīšana un to izmaksu samazināšana radīs darbvietas Eiropas uzņēmumiem, veicinās mūsdienīgu pakalpojumu izstrādi, popularizēs e-tirdzniecību un sniegs uzņēmējdarbības iespējas lietiskā interneta (IoT) un mašīnas-mašīnas (M2M) tehnoloģiju jomā. Komiteja pauž bažas par tendenci, ka jaunās paaudzes tehnoloģija (mākoņdatošana, trīsdimensiju drukāšana, e-veselība, e-pārvalde, viedās pilsētas, izklaides pakalpojumi, teleklātbūtne, lielie dati, internets automobilī u. c.) prasa aizvien lielāku joslas platumu un pakalpojumu stabilitāti visā Eiropā un ka šīs tehnoloģijas ieviešanai izstrādātie uzņēmējdarbības modeļi rada nepieļaujamu izmaksu slogu vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Platjoslas projektu kopējo izmaksu struktūrā svarīgi ir ņemt vērā ne tikai darbības uzsākšanas izmaksas, bet arī turpmākās izmaksas, kas radīsies tehnoloģijas straujas attīstības rezultātā; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka pieejamu ātrdarbīgu tīklu izplatīšana un to izmaksu samazināšana radīs darbvietas Eiropas uzņēmumiem, veicinās mūsdienīgu pakalpojumu izstrādi, popularizēs e-tirdzniecību un sniegs uzņēmējdarbības iespējas lietiskā interneta (IoT) un mašīnas-mašīnas (M2M) tehnoloģiju jomā. Komiteja pauž bažas par tendenci, ka jaunās paaudzes tehnoloģija (mākoņdatošana, trīsdimensiju drukāšana, e-veselība, e-pārvalde, viedās pilsētas, izklaides pakalpojumi, teleklātbūtne, lielie dati, internets automobilī u. c.) prasa aizvien lielāku joslas platumu un pakalpojumu stabilitāti visā Eiropā un ka šīs tehnoloģijas ieviešanai izstrādātie uzņēmējdarbības modeļi rada nepieļaujamu izmaksu slogu vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Platjoslas projektu kopējo izmaksu struktūrā svarīgi ir ņemt vērā ne tikai darbības uzsākšanas izmaksas, bet arī turpmākās izmaksas, kas radīsies tehnoloģijas straujas attīstības rezultātā;

| 22. | uzsver, ka Eiropas Inovācijas partnerība (EIP) “Progresīvas pilsētas un pašvaldības” (4) ir platforma, kas efektīvi veicina uz digitalizāciju balstītu ilgtspējīgu izaugsmi. Lai nodrošinātu pienācīgu darbību, arī produktu izstrādes un pārbaudes platformām ir vajadzīga labi funkcionējoša inovācijas un uzņēmējdarbības ekosistēma. Savstarpēji saistītu viedo pilsētu sadarbība ļauj vietējiem un reģionālajiem dalībniekiem iespējami efektīvi sekmēt uzņēmumos rastu risinājumu izplatīšanu un tādējādi palielina uzņēmumu konkurētspēju globālajā uzņēmējdarbības vidē; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka Eiropas Inovācijas partnerība (EIP) “Progresīvas pilsētas un pašvaldības” (4) ir platforma, kas efektīvi veicina uz digitalizāciju balstītu ilgtspējīgu izaugsmi. Lai nodrošinātu pienācīgu darbību, arī produktu izstrādes un pārbaudes platformām ir vajadzīga labi funkcionējoša inovācijas un uzņēmējdarbības ekosistēma. Savstarpēji saistītu viedo pilsētu sadarbība ļauj vietējiem un reģionālajiem dalībniekiem iespējami efektīvi sekmēt uzņēmumos rastu risinājumu izplatīšanu un tādējādi palielina uzņēmumu konkurētspēju globālajā uzņēmējdarbības vidē;

| 23. | iesaka reģioniem, izstrādājot pārdomātas specializācijas stratēģiju (RIS3), savā izraudzītajā specializācijas stratēģijā izmantot digitalizāciju, lai radītu lielāku pievienoto vērtību un līdz ar to straujāku izaugsmi reģionā. Komiteja rosina VRP izstrādāt inovācijas un uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesus un pārvaldības mehānismus, lai optimizētu publiskā un privātā finansējuma dažādo mehānismu sinerģiju, koordinētu dažādo reģionālo un vietējo projektu portfeļu sinerģiju un pievērstu īpašu uzmanību Eiropas partnerību veidošanai ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”, INTERREG, makroreģionu utt. starpniecību; |
| --- | --- |

23.

iesaka reģioniem, izstrādājot pārdomātas specializācijas stratēģiju (RIS3), savā izraudzītajā specializācijas stratēģijā izmantot digitalizāciju, lai radītu lielāku pievienoto vērtību un līdz ar to straujāku izaugsmi reģionā. Komiteja rosina VRP izstrādāt inovācijas un uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesus un pārvaldības mehānismus, lai optimizētu publiskā un privātā finansējuma dažādo mehānismu sinerģiju, koordinētu dažādo reģionālo un vietējo projektu portfeļu sinerģiju un pievērstu īpašu uzmanību Eiropas partnerību veidošanai ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”, INTERREG, makroreģionu utt. starpniecību;

| 24. | aicina Komisiju gādāt, lai reģioniem būtu skaidras vadlīnijas par to, kā īstenot RIS3 stratēģijas, izmantojot no vairākiem fondiem finansētus, plaša mēroga pasākumus un projektu portfeļus, kurus organizē nevis pārvaldot atsevišķus projektus, bet gan veidojot sinerģisku sadarbību. Digitālo projektu pārvaldības instrumenti un virtuālā darba vide būs šādu darba kultūras izmaiņu galvenais nosacījums; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju gādāt, lai reģioniem būtu skaidras vadlīnijas par to, kā īstenot RIS3 stratēģijas, izmantojot no vairākiem fondiem finansētus, plaša mēroga pasākumus un projektu portfeļus, kurus organizē nevis pārvaldot atsevišķus projektus, bet gan veidojot sinerģisku sadarbību. Digitālo projektu pārvaldības instrumenti un virtuālā darba vide būs šādu darba kultūras izmaiņu galvenais nosacījums;

| 25. | norāda, ka jau iepriekš ir atbalstījusi šādu nostādni: “Instrumentus saiknes veidošanai starp pētniecības, inovācijas un pārdomātas specializācijas stratēģijām īsteno gan pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, gan struktūrfondos, lai izstrādātu objektīvus izcilības izaugsmes rādītājus un veidotu EPT” (5). Izstrādātos rādītājus var pielāgot no publiskajiem līdzekļiem finansēto pētniecības projektu devuma novērtēšanai. Vērtējot būtu jāorientējas uz rezultātiem un ietekmi, piemēram, uz ieguvumiem vietējām un reģionālajām pašvaldībām, uz jaunām uzņēmējdarbības iespējām un darbvietu radīšanu, uz pakalpojumu sniegšanas modeļu, funkcionalitātes, lietderīguma un efektivitātes uzlabošanu, uz produktu un pakalpojumu kvalitāti kopumā un uz vispārīgo ieguldījumu inovācijas sistēmās; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka jau iepriekš ir atbalstījusi šādu nostādni: “Instrumentus saiknes veidošanai starp pētniecības, inovācijas un pārdomātas specializācijas stratēģijām īsteno gan pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, gan struktūrfondos, lai izstrādātu objektīvus izcilības izaugsmes rādītājus un veidotu EPT” (5). Izstrādātos rādītājus var pielāgot no publiskajiem līdzekļiem finansēto pētniecības projektu devuma novērtēšanai. Vērtējot būtu jāorientējas uz rezultātiem un ietekmi, piemēram, uz ieguvumiem vietējām un reģionālajām pašvaldībām, uz jaunām uzņēmējdarbības iespējām un darbvietu radīšanu, uz pakalpojumu sniegšanas modeļu, funkcionalitātes, lietderīguma un efektivitātes uzlabošanu, uz produktu un pakalpojumu kvalitāti kopumā un uz vispārīgo ieguldījumu inovācijas sistēmās;

| 26. | iepriekšējos atzinumos ir uzsvērusi, ka aktīvi jāizmanto novatoriski publiskie iepirkumi un jāvienkāršo procedūras; aicina vietējā un reģionālā līmeņa administrācijas piemērot šos principus, lai tādējādi ātrāk paplašinātu digitālo pieeju izmantošanu; |
| --- | --- |

26.

iepriekšējos atzinumos ir uzsvērusi, ka aktīvi jāizmanto novatoriski publiskie iepirkumi un jāvienkāršo procedūras; aicina vietējā un reģionālā līmeņa administrācijas piemērot šos principus, lai tādējādi ātrāk paplašinātu digitālo pieeju izmantošanu;

| 27. | norāda: lai iekšējais tirgus spētu darboties un lai digitālā ekonomika būtu konkurētspējīga, digitālo risinājumu meklējumos ir jāapvienojas vērtību tīkla dalībniekiem – satura radītājiem, tirgvedībā iesaistītajiem, izplatīšanas kanāliem, e-komercijai, programmatūras uzņēmumiem, telesakaru operatoriem un finansētājiem, kā arī pētniecības, inovācijas, izglītības un intelektuālā īpašuma tiesību speciālistiem. Komiteja iesaka vietējiem un reģionālajiem procesu dalībniekiem aktīvāk iesaistīties Eiropas mēroga un starpreģionālo vērtību tīklu veidošanā un vadīšanā; |
| --- | --- |

27.

norāda: lai iekšējais tirgus spētu darboties un lai digitālā ekonomika būtu konkurētspējīga, digitālo risinājumu meklējumos ir jāapvienojas vērtību tīkla dalībniekiem – satura radītājiem, tirgvedībā iesaistītajiem, izplatīšanas kanāliem, e-komercijai, programmatūras uzņēmumiem, telesakaru operatoriem un finansētājiem, kā arī pētniecības, inovācijas, izglītības un intelektuālā īpašuma tiesību speciālistiem. Komiteja iesaka vietējiem un reģionālajiem procesu dalībniekiem aktīvāk iesaistīties Eiropas mēroga un starpreģionālo vērtību tīklu veidošanā un vadīšanā;

| 28. | norāda, ka izaugsmi un jaunu darbvietu izveidi var stimulēt, paverot pieeju zināšanām, procesiem, publiskajām telpām un inovācijai, kas rodas kā publiski finansētu pētniecības un izstrādes projektu blakusprodukti. Piemēram, par individuāli noteiktu tarifu padarot pieejamas publiskas tiešsaistes piekļuves telpas un aprīkojumu, pašvaldības var atbalstīt mikrouzņēmumus un mobilizēt dažādas iedzīvotāju grupas; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka izaugsmi un jaunu darbvietu izveidi var stimulēt, paverot pieeju zināšanām, procesiem, publiskajām telpām un inovācijai, kas rodas kā publiski finansētu pētniecības un izstrādes projektu blakusprodukti. Piemēram, par individuāli noteiktu tarifu padarot pieejamas publiskas tiešsaistes piekļuves telpas un aprīkojumu, pašvaldības var atbalstīt mikrouzņēmumus un mobilizēt dažādas iedzīvotāju grupas;

| 29. | norāda: no Komisijas pētījumiem izriet, ka atklāta piekļuve publiskā sektora un no publiskiem līdzekļiem finansētu struktūru datiem stimulē ekonomikas izaugsmi un paver jaunas iespējas uzņēmējdarbībai, tostarp mazajiem uzņēmumiem, neatkarīgi no to atrašanās vietas. Atklātie publiskie dati palīdz uzlabot apstākļus funkcionālam digitālajam iekšējam tirgum, kurā patērētājiem iespējams piedāvāt ērtu, drošu un elastīgu piekļuvi legālam digitālajam saturam un pakalpojumiem (6); |
| --- | --- |

29.

norāda: no Komisijas pētījumiem izriet, ka atklāta piekļuve publiskā sektora un no publiskiem līdzekļiem finansētu struktūru datiem stimulē ekonomikas izaugsmi un paver jaunas iespējas uzņēmējdarbībai, tostarp mazajiem uzņēmumiem, neatkarīgi no to atrašanās vietas. Atklātie publiskie dati palīdz uzlabot apstākļus funkcionālam digitālajam iekšējam tirgum, kurā patērētājiem iespējams piedāvāt ērtu, drošu un elastīgu piekļuvi legālam digitālajam saturam un pakalpojumiem (6);

| 30. | norāda, ka publisko datu atklāšanai vajadzīgā tehnoloģija jau ir attīstīta, bet vietējā un reģionālajā līmenī minētā tehnoloģija varbūt vēl nav pietiekami labi apgūta un, iespējams, nav rīku, kas vajadzīgi, lai atrastu atkalizmantošanai pieejamo informāciju (7). Svarīgs aspekts informācijas atkalizmantošanā ir metadati, un to publicēšana standartizētā formātā pastiprinātu arī zināšanu pārrobežu apmaiņu, pieejamību un komercializāciju; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka publisko datu atklāšanai vajadzīgā tehnoloģija jau ir attīstīta, bet vietējā un reģionālajā līmenī minētā tehnoloģija varbūt vēl nav pietiekami labi apgūta un, iespējams, nav rīku, kas vajadzīgi, lai atrastu atkalizmantošanai pieejamo informāciju (7). Svarīgs aspekts informācijas atkalizmantošanā ir metadati, un to publicēšana standartizētā formātā pastiprinātu arī zināšanu pārrobežu apmaiņu, pieejamību un komercializāciju;

| 31. | norāda, ka ļoti ātri pieaug internetā pieejamās informācijas daudzums. Sagaidāms, ka tuvākajos gados “lielo datu” jeb apjomīgas informācijas izmantošana radīs jaunas uzņēmējdarbības iespējas un darbvietas, taču publiskajā sektorā, piemēram, veselības aprūpē, transportā vai nodarbinātības pakalpojumu jomā, šādus datus tikai nupat sāk izmantot. Milzīgs potenciāls nākotnē būs, no vienas puses, atklāto datu un lielo datu un, no otras puses, publisko un privāto datu krātuvju savstarpējai integrācijai. Eiropas Savienības tiesību akti jāizstrādā tā, lai būtu iespējams pienācīgi izmantot lielos datus, nepārkāpjot personas datu aizsardzības tiesības; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka ļoti ātri pieaug internetā pieejamās informācijas daudzums. Sagaidāms, ka tuvākajos gados “lielo datu” jeb apjomīgas informācijas izmantošana radīs jaunas uzņēmējdarbības iespējas un darbvietas, taču publiskajā sektorā, piemēram, veselības aprūpē, transportā vai nodarbinātības pakalpojumu jomā, šādus datus tikai nupat sāk izmantot. Milzīgs potenciāls nākotnē būs, no vienas puses, atklāto datu un lielo datu un, no otras puses, publisko un privāto datu krātuvju savstarpējai integrācijai. Eiropas Savienības tiesību akti jāizstrādā tā, lai būtu iespējams pienācīgi izmantot lielos datus, nepārkāpjot personas datu aizsardzības tiesības;

| 32. | atbalsta nostādni, ka ES interneta vide jāpadara par drošāko pasaulē, un iesaka Eiropai pasaules tirgū pozicionēties kā drošai un stabilai uzņēmējdarbības videi, kurā ir laba telesakaru infrastruktūra; tas varētu būt pamats, lai piesaistītu uz zināšanām balstītus uzņēmumus, kuri veiktu ieguldījumus un izvērstu savu darbību Eiropas reģionos. Cik vien iespējams, jācenšas nepieļaut tīkla darbības pārrāvumus, uzbrukumus un noziegumus, jo tie bojā uzņēmumu tēlu, mazina darba ražīgumu un nodara kaitējumu zināšanām, kas uzņēmumiem ir ārkārtīgi svarīgas; |
| --- | --- |

32.

atbalsta nostādni, ka ES interneta vide jāpadara par drošāko pasaulē, un iesaka Eiropai pasaules tirgū pozicionēties kā drošai un stabilai uzņēmējdarbības videi, kurā ir laba telesakaru infrastruktūra; tas varētu būt pamats, lai piesaistītu uz zināšanām balstītus uzņēmumus, kuri veiktu ieguldījumus un izvērstu savu darbību Eiropas reģionos. Cik vien iespējams, jācenšas nepieļaut tīkla darbības pārrāvumus, uzbrukumus un noziegumus, jo tie bojā uzņēmumu tēlu, mazina darba ražīgumu un nodara kaitējumu zināšanām, kas uzņēmumiem ir ārkārtīgi svarīgas;

| 33. | atbalsta nostāju, ka Eiropā jāveido tehnoloģijas platformas un jāprecizē, vai līdzās pašreizējam internetam kiberdrošības apsvērumu dēļ nebūtu jāveido stingrāk ierobežots interneta tīkls, kas dotu konkurences priekšrocības mākoņdatošanas pakalpojumiem, pētniecībai un uzņēmumiem, kuru pamatā ir uzticēšanās. Eiropas Savienība varētu stimulēt arī ES finansējuma saņēmēju virzību uz minētajām platformām, tādējādi sekmējot jaunu risinājumu komerciālos panākumus; |
| --- | --- |

33.

atbalsta nostāju, ka Eiropā jāveido tehnoloģijas platformas un jāprecizē, vai līdzās pašreizējam internetam kiberdrošības apsvērumu dēļ nebūtu jāveido stingrāk ierobežots interneta tīkls, kas dotu konkurences priekšrocības mākoņdatošanas pakalpojumiem, pētniecībai un uzņēmumiem, kuru pamatā ir uzticēšanās. Eiropas Savienība varētu stimulēt arī ES finansējuma saņēmēju virzību uz minētajām platformām, tādējādi sekmējot jaunu risinājumu komerciālos panākumus;

| 34. | norāda, ka ir izšķiroši svarīgi ievērot drošības prasības katrā līmenī, lai nodrošinātu privātuma un personas datu aizsardzības optimālu līmeni un nepieļautu šīs informācijas izmantošanu jebkāda veida personas datu nesankcionētai izsekošanai un personas profilēšanai, arī attiecībā uz iepirkšanās prioritātēm, veselības stāvokli, slimības vēsturēm utt. Privātuma aizsardzība jāapsver arī saistībā ar to, kā dati no dažādām datnēm var automātiski apvienoties, izveidojot indivīda profilu ar ļoti personisku informāciju (8); |
| --- | --- |

34.

norāda, ka ir izšķiroši svarīgi ievērot drošības prasības katrā līmenī, lai nodrošinātu privātuma un personas datu aizsardzības optimālu līmeni un nepieļautu šīs informācijas izmantošanu jebkāda veida personas datu nesankcionētai izsekošanai un personas profilēšanai, arī attiecībā uz iepirkšanās prioritātēm, veselības stāvokli, slimības vēsturēm utt. Privātuma aizsardzība jāapsver arī saistībā ar to, kā dati no dažādām datnēm var automātiski apvienoties, izveidojot indivīda profilu ar ļoti personisku informāciju (8);

| 35. | apzinās, ka digitalizācija – arī masveida atvērtie interneta kursi (MOOC) – augstākajā izglītībā rosina tādas pašas pārmaiņas kā tās, kas jau pārveidojušas, piemēram, plašsaziņas līdzekļu uzņēmējdarbības vidi. Eiropas augstākajai izglītībai draud atpalicība salīdzinājumā ar citām pasaules daļām, kur izglītības modernizēšanas labad tiek ieguldīts stratēģijās, kuru pamatā ir IKT. No otras puses, arī vietējās un reģionālās struktūras var izmantot digitalizāciju, lai sadarbībā ar augstskolām modernizētu izglītības jomu. Tādējādi uzlabotos nosacījumi, kas Eiropas operatoriem ļautu gūt panākumus augošajā starptautiskajā izglītības tirgū, un augstākās izglītības sektorā rastos iespējas radīt jaunas darbvietas. Pamatojoties uz t. s. zinību triādes principu (izglītība, pētniecība un inovācija), augstskolas, kuras pievērsušās digitalizācijai, var pārliecinošāk modernizēt arī citus sektorus savā reģionā un tādējādi palīdzēt uzņēmumiem radīt jaunas darbvietas, bet publiskajam sektoram – pilnveidot e-pārvaldi un e-pakalpojumus; |
| --- | --- |

35.

apzinās, ka digitalizācija – arī masveida atvērtie interneta kursi (MOOC) – augstākajā izglītībā rosina tādas pašas pārmaiņas kā tās, kas jau pārveidojušas, piemēram, plašsaziņas līdzekļu uzņēmējdarbības vidi. Eiropas augstākajai izglītībai draud atpalicība salīdzinājumā ar citām pasaules daļām, kur izglītības modernizēšanas labad tiek ieguldīts stratēģijās, kuru pamatā ir IKT. No otras puses, arī vietējās un reģionālās struktūras var izmantot digitalizāciju, lai sadarbībā ar augstskolām modernizētu izglītības jomu. Tādējādi uzlabotos nosacījumi, kas Eiropas operatoriem ļautu gūt panākumus augošajā starptautiskajā izglītības tirgū, un augstākās izglītības sektorā rastos iespējas radīt jaunas darbvietas. Pamatojoties uz t. s. zinību triādes principu (izglītība, pētniecība un inovācija), augstskolas, kuras pievērsušās digitalizācijai, var pārliecinošāk modernizēt arī citus sektorus savā reģionā un tādējādi palīdzēt uzņēmumiem radīt jaunas darbvietas, bet publiskajam sektoram – pilnveidot e-pārvaldi un e-pakalpojumus;

| 36. | pozitīvi vērtē centienus izmantot iniciatīvu “Digitālo darbvietu lielā koalīcija” (9), lai veidotu partnerību ar nozari un sekmētu nepieciešamo prasmju pilnveidi IKT speciālistiem. Gan organizācijām, gan indivīdiem arvien biežāk nākas pielāgoties – apgūt jaunas iemaņas un papildināt zināšanas –, lai neatpaliktu no jaunākajām tendencēm. Tāpēc uzņēmumos un publiskajā pārvaldē aizvien lielāka ir nepieciešamība meklēt novatoriskus risinājumus, kā nākotnē nodrošināt prasmju pieejamību. Par lielāko šķērsli šajā ziņā tiek uzskatīts pareizo zināšanu un prasmju trūkums. Piemēram, ir jāuzlabo bezdarbnieku digitālās prasmes un tiem, kuriem ir profesionālā vai augstākā izglītība, jādod iespēja apgūt iemaņas, kas vajadzīgas e-komercijā. Reģionu komiteja atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir Eiropā attīstīt uzņēmējdarbību internetā; |
| --- | --- |

36.

pozitīvi vērtē centienus izmantot iniciatīvu “Digitālo darbvietu lielā koalīcija” (9), lai veidotu partnerību ar nozari un sekmētu nepieciešamo prasmju pilnveidi IKT speciālistiem. Gan organizācijām, gan indivīdiem arvien biežāk nākas pielāgoties – apgūt jaunas iemaņas un papildināt zināšanas –, lai neatpaliktu no jaunākajām tendencēm. Tāpēc uzņēmumos un publiskajā pārvaldē aizvien lielāka ir nepieciešamība meklēt novatoriskus risinājumus, kā nākotnē nodrošināt prasmju pieejamību. Par lielāko šķērsli šajā ziņā tiek uzskatīts pareizo zināšanu un prasmju trūkums. Piemēram, ir jāuzlabo bezdarbnieku digitālās prasmes un tiem, kuriem ir profesionālā vai augstākā izglītība, jādod iespēja apgūt iemaņas, kas vajadzīgas e-komercijā. Reģionu komiteja atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir Eiropā attīstīt uzņēmējdarbību internetā;

| 37. | ir paudusi atbalstu Komisijas priekšlikumam, kas paredz, izmantojot jaunās programmas “Erasmus +” un “Apvārsnis 2020”, atbalstīt izglītības iestādes jaunu darbības un izglītības modeļu izstrādē un uzsākt pasākumus, lai testētu jaunas pedagoģiskās pieejas, mācību programmu izstrādi un prasmju novērtēšanu (10). Komiteja aicina vietējos un reģionālos procesu dalībniekus pārveidot izglītības iestādes, ko tie uztur un finansē, par “dzīvajām laboratorijām”, kurās tiktu izstrādātas, pārbaudītas un eksperimentāli ieviestas jaunas digitālas mācību metodes; |
| --- | --- |

37.

ir paudusi atbalstu Komisijas priekšlikumam, kas paredz, izmantojot jaunās programmas “Erasmus +” un “Apvārsnis 2020”, atbalstīt izglītības iestādes jaunu darbības un izglītības modeļu izstrādē un uzsākt pasākumus, lai testētu jaunas pedagoģiskās pieejas, mācību programmu izstrādi un prasmju novērtēšanu (10). Komiteja aicina vietējos un reģionālos procesu dalībniekus pārveidot izglītības iestādes, ko tie uztur un finansē, par “dzīvajām laboratorijām”, kurās tiktu izstrādātas, pārbaudītas un eksperimentāli ieviestas jaunas digitālas mācību metodes;

| 38. | norāda, ka mūžizglītība ir process, kas norit ikvienā dzīves posmā, arī ārpus oficiālās izglītības sistēmas. Atvērtās tehnoloģijas un interneta kursi ļauj cilvēkiem mācīties jebkurā vietā, jebkurā laikā, ar jebkuru ierīci un ar jebkuru palīdzību. Tādā veidā var pilnveidot arī iedzīvotāju IKT prasmes un datu aizsardzības iemaņas. Vietējiem un reģionālajiem procesu dalībniekiem būtu jānodrošina, ka plašsaziņas līdzekļu lietotprasme visos līmeņos tiek pilnveidota sistemātiski – sākot no agrīnās izglītības un beidzot ar studijām, pēc kurām tiek iegūta profesionālā vai akadēmiskā kvalifikācija. Piemēram, digitālo prasmju akreditācijas standartus un sertifikāciju Eiropā var uzlabot un izmantot kā stimulus; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka mūžizglītība ir process, kas norit ikvienā dzīves posmā, arī ārpus oficiālās izglītības sistēmas. Atvērtās tehnoloģijas un interneta kursi ļauj cilvēkiem mācīties jebkurā vietā, jebkurā laikā, ar jebkuru ierīci un ar jebkuru palīdzību. Tādā veidā var pilnveidot arī iedzīvotāju IKT prasmes un datu aizsardzības iemaņas. Vietējiem un reģionālajiem procesu dalībniekiem būtu jānodrošina, ka plašsaziņas līdzekļu lietotprasme visos līmeņos tiek pilnveidota sistemātiski – sākot no agrīnās izglītības un beidzot ar studijām, pēc kurām tiek iegūta profesionālā vai akadēmiskā kvalifikācija. Piemēram, digitālo prasmju akreditācijas standartus un sertifikāciju Eiropā var uzlabot un izmantot kā stimulus;

| 39. | atzinīgi vērtē Komisijas izveidoto portālu “E-mācības” un tam iedalīto “Erasmus+” finansējumu. Atklātie mācību resursi, kas izveidoti vienotam dalītas pieejas portālam, un, piemēram, ES finansētu pētniecības un izstrādes projektu galvenie secinājumi nākotnē stiprinās Eiropas zināšanas un konkurētspēju. |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē Komisijas izveidoto portālu “E-mācības” un tam iedalīto “Erasmus+” finansējumu. Atklātie mācību resursi, kas izveidoti vienotam dalītas pieejas portālam, un, piemēram, ES finansētu pētniecības un izstrādes projektu galvenie secinājumi nākotnē stiprinās Eiropas zināšanas un konkurētspēju.

Briselē, 2014. gada 4. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  Eiropas uzdevumi digitālajā jomā. Komisijas apsvērumi, gatavojoties Eiropadomes sanāksmei 2013. gada 24.–25. oktobrī; http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/20131010_lv.pdf

1

(2)  CdR 626/2012.

2

(3)  CdR 5960/2013.

3

(4)  http://ec.europa.eu/eip/smartcities/about-partnership/how-do-i-get-involved/index_en.htm

4

(5)  CdR 2414/2012.

5

(6)  CdR 626/2012.

6

(7)  CdR 626/2012.

7

(8)  CdR 626/2012.

8

(9)  Daudzpusēja ieinteresēto personu partnerība ar mērķi novērst digitālo prasmju trūkumu Eiropā un aizpildīt brīvās darbvietas IKT jomā. https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/grand-coalition-digital-jobs

9

(10)  CdR 6183/2013.

10

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/65

---

Reģionu komitejas atzinums “Interneta politika un pārvaldība”

(2015/C 019/14)

| Ziņotāja | Odeta Žerlauskienė (LT/ALDE), Skuodas rajona padomes deputāte |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Interneta politika un pārvaldība. Eiropas uzdevumi interneta pārvaldības nākotnes veidošanā”
  COM(2014) 72 final |

Ziņotāja

Odeta Žerlauskienė (LT/ALDE), Skuodas rajona padomes deputāte

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Interneta politika un pārvaldība. Eiropas uzdevumi interneta pārvaldības nākotnes veidošanā”

COM(2014) 72 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | norāda, ka internets kā globāla informācijas telpa ir kļuvis par mūsdienu sabiedrības neatņemamu sastāvdaļu un sabiedrisku labumu un tādēļ tā netraucēta darbība ir starptautiskās sabiedrības vispārējās interesēs; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka internets kā globāla informācijas telpa ir kļuvis par mūsdienu sabiedrības neatņemamu sastāvdaļu un sabiedrisku labumu un tādēļ tā netraucēta darbība ir starptautiskās sabiedrības vispārējās interesēs;

| 2. | atzinīgi vērtē pašreizējos centienus stiprināt starptautisko interneta pārvaldību un it īpaši ASV valdības, kam bija ļoti liela nozīme interneta izveidē, pūliņus sekmēt pāreju uz globālu un visaptverošu interneta pārvaldību; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē pašreizējos centienus stiprināt starptautisko interneta pārvaldību un it īpaši ASV valdības, kam bija ļoti liela nozīme interneta izveidē, pūliņus sekmēt pāreju uz globālu un visaptverošu interneta pārvaldību;

| 3. | rosina Eiropas Savienību aktīvi iesaistīties globālas interneta pārvaldības izveidē, lai nostiprinātu un palielinātu izpratni, ka ES ir atbildīgas rīcības paraugs; šajā sakarā atzinīgi vērtē ar paziņojumu par interneta politiku un pārvaldību uzsākto Komisijas iniciatīvu precizēt Eiropas Savienības lomu globālajā interneta pārvaldības politikā, kā arī Komisijas priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera mērķi izveidot vienotu digitālo tirgu un vienotu digitālo programmu; |
| --- | --- |

3.

rosina Eiropas Savienību aktīvi iesaistīties globālas interneta pārvaldības izveidē, lai nostiprinātu un palielinātu izpratni, ka ES ir atbildīgas rīcības paraugs; šajā sakarā atzinīgi vērtē ar paziņojumu par interneta politiku un pārvaldību uzsākto Komisijas iniciatīvu precizēt Eiropas Savienības lomu globālajā interneta pārvaldības politikā, kā arī Komisijas priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera mērķi izveidot vienotu digitālo tirgu un vienotu digitālo programmu;

AR INTERNETA PĀRVALDĪBAS POLITIKU SAISTĪTIE VĒRTĪBU ASPEKTI

| 4. | uzsver, ka internets ir uz tehnoloģiju balstīta telpa, kurā cilvēki saskaras viens ar otru un apmainās ar datiem, un tā attīstība ir nesaraujami saistīta ar vērtībām, kas ir būtiskas cilvēku attiecībām, un tādēļ Eiropas Savienības loma interneta uzlabošanas politikā nav nodalāma no ES pamatvērtībām; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka internets ir uz tehnoloģiju balstīta telpa, kurā cilvēki saskaras viens ar otru un apmainās ar datiem, un tā attīstība ir nesaraujami saistīta ar vērtībām, kas ir būtiskas cilvēku attiecībām, un tādēļ Eiropas Savienības loma interneta uzlabošanas politikā nav nodalāma no ES pamatvērtībām;

| 5. | tādēļ uzsver, ka Eiropas pieejai attiecībā uz interneta nākotnes veidošanu būtu jābalstās uz brīvības, atvērtības un neitralitātes principiem; |
| --- | --- |

5.

tādēļ uzsver, ka Eiropas pieejai attiecībā uz interneta nākotnes veidošanu būtu jābalstās uz brīvības, atvērtības un neitralitātes principiem;

| 6. | uzsver interneta kā plašsaziņas līdzekļa nozīmi vienas no Eiropas Savienības pamatvērtībām (1), proti, kultūras daudzveidības saglabāšanā un veicināšanā; tādēļ Eiropas Savienībai, īstenojot interneta pārvaldības politiku, arī turpmāk jāņem vērā, jāsaglabā un jāveicina kultūras un valodu daudzveidība; |
| --- | --- |

6.

uzsver interneta kā plašsaziņas līdzekļa nozīmi vienas no Eiropas Savienības pamatvērtībām (1), proti, kultūras daudzveidības saglabāšanā un veicināšanā; tādēļ Eiropas Savienībai, īstenojot interneta pārvaldības politiku, arī turpmāk jāņem vērā, jāsaglabā un jāveicina kultūras un valodu daudzveidība;

| 7. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas viedokli, ka ar internetu saistītajiem daudzpusējiem procesiem jābūt saderīgiem ar vispārējām cilvēktiesībām un jāatbilst šādiem principiem: pārredzamība (visām ieinteresētajām personām ir jābūt iespējai iesaistīties), iesaiste un līdzsvars (atbildīgajiem jānodrošina, ka visiem ieinteresētajiem dalībniekiem vienmēr tiek pavērtas līdzdalības iespējas) un atbildīgums (pienākums sniegt regulārus darbības pārskatus, tādā veidā informējot ieinteresētās personas) (2); |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas viedokli, ka ar internetu saistītajiem daudzpusējiem procesiem jābūt saderīgiem ar vispārējām cilvēktiesībām un jāatbilst šādiem principiem: pārredzamība (visām ieinteresētajām personām ir jābūt iespējai iesaistīties), iesaiste un līdzsvars (atbildīgajiem jānodrošina, ka visiem ieinteresētajiem dalībniekiem vienmēr tiek pavērtas līdzdalības iespējas) un atbildīgums (pienākums sniegt regulārus darbības pārskatus, tādā veidā informējot ieinteresētās personas) (2);

| 8. | norāda uz pašlaik notiekošajām debatēm par to, vai tiesības piekļūt internetam jāatzīst par cilvēktiesībām, un uz dažādu valstu, tostarp dažu ES dalībvalstu (3), attiecīgajiem lēmumiem un atšķirīgo viedokli, ka internets ir tikai tehnoloģija, kas atvieglo pamattiesību īstenošanu (4); iesaka noteikt, ka tiesības uz interneta lietošanu ir neatņemamas sociālās cilvēktiesības, un valsts iestādes un vietējās un reģionālās pašvaldības saskaņā ar savām pilnvarām var sekmēt centienus nodrošināt šo tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

8.

norāda uz pašlaik notiekošajām debatēm par to, vai tiesības piekļūt internetam jāatzīst par cilvēktiesībām, un uz dažādu valstu, tostarp dažu ES dalībvalstu (3), attiecīgajiem lēmumiem un atšķirīgo viedokli, ka internets ir tikai tehnoloģija, kas atvieglo pamattiesību īstenošanu (4); iesaka noteikt, ka tiesības uz interneta lietošanu ir neatņemamas sociālās cilvēktiesības, un valsts iestādes un vietējās un reģionālās pašvaldības saskaņā ar savām pilnvarām var sekmēt centienus nodrošināt šo tiesību ievērošanu;

| 9. | atgādina, ka Tunisas programmā informācijas sabiedrībai (2005. gads) (5) iekļautās interneta attīstības pamatnostādnes, kas paredz, ka valdības, privātais sektors un pilsoniskā sabiedrība jāiesaista interneta pārvaldībā (34. punkts), nedrīkst izprast šaurā nozīmē, t. i., minētajā punktā nav domātas tikai valstu valdības, bet šis jēdziens aptver arī katram iedzīvotājam vistuvāko pārvaldības līmeni, proti, vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka Tunisas programmā informācijas sabiedrībai (2005. gads) (5) iekļautās interneta attīstības pamatnostādnes, kas paredz, ka valdības, privātais sektors un pilsoniskā sabiedrība jāiesaista interneta pārvaldībā (34. punkts), nedrīkst izprast šaurā nozīmē, t. i., minētajā punktā nav domātas tikai valstu valdības, bet šis jēdziens aptver arī katram iedzīvotājam vistuvāko pārvaldības līmeni, proti, vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 10. | norāda, ka vairāk nekā 1 00  000 vietējo un reģionālo pašvaldību, kas pārstāv Eiropas Savienības 28 dalībvalstu vietējo un reģionālo pārvaldības līmeni, ir svarīgi interneta politikas dalībnieki, kuri gan nosaka interneta saturu, gan aktīvi nodrošina interneta labāku pieejamību; tādēļ vajadzētu pašvaldībām pavērt pietiekamas iespējas tieši iesaistīties, kad gan valstu un Eiropas līmenī jāizstrādā Eiropas nostāja globālos jautājumos par interneta pārvaldības politiku; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka vairāk nekā 1 00  000 vietējo un reģionālo pašvaldību, kas pārstāv Eiropas Savienības 28 dalībvalstu vietējo un reģionālo pārvaldības līmeni, ir svarīgi interneta politikas dalībnieki, kuri gan nosaka interneta saturu, gan aktīvi nodrošina interneta labāku pieejamību; tādēļ vajadzētu pašvaldībām pavērt pietiekamas iespējas tieši iesaistīties, kad gan valstu un Eiropas līmenī jāizstrādā Eiropas nostāja globālos jautājumos par interneta pārvaldības politiku;

| 11. | uzsver, ka ES politiskā stratēģija attiecībā uz interneta pārvaldību var izrādīties efektīvs līdzeklis, kas dod iespēju starptautiskā mērogā veidot pievilcīgu kopējo priekšstatu par Eiropas Savienību un palielināt izpratni, ka Eiropas Savienībai ir svarīga lomu interneta politikas veidošanā un staptautisku politikas paraugprakses standartu noteikšanā; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ES politiskā stratēģija attiecībā uz interneta pārvaldību var izrādīties efektīvs līdzeklis, kas dod iespēju starptautiskā mērogā veidot pievilcīgu kopējo priekšstatu par Eiropas Savienību un palielināt izpratni, ka Eiropas Savienībai ir svarīga lomu interneta politikas veidošanā un staptautisku politikas paraugprakses standartu noteikšanā;

KOPĒJA PIEEJA INTERNETA PĀRVALDĪBAI

| 12. | atzīmē, ka atšķirības starp dažādajām pieejām, kas starptautiskajā līmenī pastāv interneta pārvaldības jomā (un kas ir atspoguļotas Tunisas programmā, konferences NETmundial secinājumos (6), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) paziņojumā un Pasaules informācijas sabiedrības samita (WSIS) secinājumos (7)) ir nelielas, un tas nozīmē, ka interneta pārvaldības jautājumā pasaulē veidojas vienprātība; |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka atšķirības starp dažādajām pieejām, kas starptautiskajā līmenī pastāv interneta pārvaldības jomā (un kas ir atspoguļotas Tunisas programmā, konferences NETmundial secinājumos (6), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) paziņojumā un Pasaules informācijas sabiedrības samita (WSIS) secinājumos (7)) ir nelielas, un tas nozīmē, ka interneta pārvaldības jautājumā pasaulē veidojas vienprātība;

| 13. | uzsver, ka Tunisas programmā paredzētā pieeja interneta nākotnes veidošanai pašlaik ir aktuāla. Šo pieeju var rezumēt ar saīsinājumu COMPACT, un tā paredz, ka internetam jābūt pilsoniskās atbildības telpai (Civic responsibilities) un vienam nesadalītam resursam, kuru pārvalda, izmantojot daudzpusējo metodi (One unfragmented resource governed via a Multistakeholder approach), kurš veicina demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu (to Promote democracy and human rights) un kura pamatā ir progresīva tehnoloģiskā arhitektūra (sound Architecture), kas vairo uzticību (Confidence) un sekmē interneta bāzes infrastruktūras un ar tās palīdzības sniegto pakalpojumu pārredzamu pārvaldību (Transparent governance). Šī pieeja būtu jāizmanto, formulējot Eiropas nostāju šajā jautājumā; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka Tunisas programmā paredzētā pieeja interneta nākotnes veidošanai pašlaik ir aktuāla. Šo pieeju var rezumēt ar saīsinājumu COMPACT, un tā paredz, ka internetam jābūt pilsoniskās atbildības telpai (Civic responsibilities) un vienam nesadalītam resursam, kuru pārvalda, izmantojot daudzpusējo metodi (One unfragmented resource governed via a Multistakeholder approach), kurš veicina demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu (to Promote democracy and human rights) un kura pamatā ir progresīva tehnoloģiskā arhitektūra (sound Architecture), kas vairo uzticību (Confidence) un sekmē interneta bāzes infrastruktūras un ar tās palīdzības sniegto pakalpojumu pārredzamu pārvaldību (Transparent governance). Šī pieeja būtu jāizmanto, formulējot Eiropas nostāju šajā jautājumā;

| 14. | atzinīgi vērtē ASV valdības apņemšanos ieviest jaunu kārtību valsts koda augstākā līmeņa domēnu (ccTLD) piešķiršanā, atsakoties no vienpusējas piešķiršanas modeļa – kas darbojas caur Piešķirto nosaukumu un numuru interneta korporāciju (ICANN) un Interneta numurpiešķires institūciju (IANA) – un pārejot uz modeli, kura pamatā ir partnerība; ņemot vērā 2014. gada aprīlī notikušās Pasaules daudzpusējās konferences par interneta turpmāko pārvaldību secinājumus, Komiteja rosina pilnībā īstenot šo iniciatīvu; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē ASV valdības apņemšanos ieviest jaunu kārtību valsts koda augstākā līmeņa domēnu (ccTLD) piešķiršanā, atsakoties no vienpusējas piešķiršanas modeļa – kas darbojas caur Piešķirto nosaukumu un numuru interneta korporāciju (ICANN) un Interneta numurpiešķires institūciju (IANA) – un pārejot uz modeli, kura pamatā ir partnerība; ņemot vērā 2014. gada aprīlī notikušās Pasaules daudzpusējās konferences par interneta turpmāko pārvaldību secinājumus, Komiteja rosina pilnībā īstenot šo iniciatīvu;

| 15. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu izveidot globālu platformu – Globālo interneta politikas novērošanas centru (GIPO). Tā uzdevums būtu darboties kā vienojošajam posmam starp visām ieinteresētajām personām, un tam arī būtu jākļūst par globālu tiešsaistes līdzekli interneta politikas veidošanai un regulēšanai, kā arī tehnisku jauninājumu koordinēšanai; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu izveidot globālu platformu – Globālo interneta politikas novērošanas centru (GIPO). Tā uzdevums būtu darboties kā vienojošajam posmam starp visām ieinteresētajām personām, un tam arī būtu jākļūst par globālu tiešsaistes līdzekli interneta politikas veidošanai un regulēšanai, kā arī tehnisku jauninājumu koordinēšanai;

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas viedokli, ka veidojamais GIPO būs sabiedrisks labums, kas atsevišķiem dalībniekiem vai ieinteresētajām personām nedod iespēju uzspiest savu gribu citiem, un rosina visas ieinteresētās personas, īpaši vietējās un reģionālās pašvaldības, piedalīties attiecīgajās konsultatīvajās struktūrās, kuras risina interneta pārvaldības jautājumus; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Komisijas viedokli, ka veidojamais GIPO būs sabiedrisks labums, kas atsevišķiem dalībniekiem vai ieinteresētajām personām nedod iespēju uzspiest savu gribu citiem, un rosina visas ieinteresētās personas, īpaši vietējās un reģionālās pašvaldības, piedalīties attiecīgajās konsultatīvajās struktūrās, kuras risina interneta pārvaldības jautājumus;

| 17. | uzsver, ka debatēs par interneta nākotni, lai uz kādām vērtībām norādītu ieinteresētās personas, nedrīkst aizskart tīkla neitralitātes pamatprincipu; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka debatēs par interneta nākotni, lai uz kādām vērtībām norādītu ieinteresētās personas, nedrīkst aizskart tīkla neitralitātes pamatprincipu;

| 18. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā COM(2014) 72 minēto apņemšanos analizēt riskus, kas saistīti ar iespējamajām pretrunām starp dažādām jurisdikcijām un tiesību aktiem interneta jomā, un izveidot ES reaģēšanas mehānismu; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā COM(2014) 72 minēto apņemšanos analizēt riskus, kas saistīti ar iespējamajām pretrunām starp dažādām jurisdikcijām un tiesību aktiem interneta jomā, un izveidot ES reaģēšanas mehānismu;

INTERNETA PĀRVALDĪBAS TEHNISKIE ASPEKTI

| 19. | uzsver, ka arī turpmāk jāpiemēro interneta veidošanas standarti, ko nosaka pastāvošā tehnisko ekspertu struktūra, balstoties uz Interneta inženiertehniskās darba grupas (IETF) darbību; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka arī turpmāk jāpiemēro interneta veidošanas standarti, ko nosaka pastāvošā tehnisko ekspertu struktūra, balstoties uz Interneta inženiertehniskās darba grupas (IETF) darbību;

| 20. | atzinīgi vērtē tehnisko speciālistu centienus ieviest tādus principus specifikāciju noteikšanai, kuros ir ņemti vērā pašlaik aktuālie jautājumi, piemēram, privātās sfēras aizsardzība interneta transporta protokola līmenī, plašākas iespējas izmantot domēnu nosaukumus vairākās valodās, cilvēku ar invaliditāti piekļuves iespēju uzlabošana; atzinīgi vērtē arī ES veikumu, šos sasniegumus iekļaujot savos tiesību aktos (8); |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē tehnisko speciālistu centienus ieviest tādus principus specifikāciju noteikšanai, kuros ir ņemti vērā pašlaik aktuālie jautājumi, piemēram, privātās sfēras aizsardzība interneta transporta protokola līmenī, plašākas iespējas izmantot domēnu nosaukumus vairākās valodās, cilvēku ar invaliditāti piekļuves iespēju uzlabošana; atzinīgi vērtē arī ES veikumu, šos sasniegumus iekļaujot savos tiesību aktos (8);

| 21. | ņemot vērā, ka dažādām valstīm ir atšķirīgas intereses un dažādas iespējas šīs intereses īstenot, norāda uz problēmjautājumiem, ar kuriem Eiropas Savienībai nāksies saskarties sarunās par interneta turpmāko regulējumu, un tādēļ uzsver, ka sarunās par vienotiem ES noteikumiem attiecībā uz interneta nākotni nedrīkst aizmirst subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

21.

ņemot vērā, ka dažādām valstīm ir atšķirīgas intereses un dažādas iespējas šīs intereses īstenot, norāda uz problēmjautājumiem, ar kuriem Eiropas Savienībai nāksies saskarties sarunās par interneta turpmāko regulējumu, un tādēļ uzsver, ka sarunās par vienotiem ES noteikumiem attiecībā uz interneta nākotni nedrīkst aizmirst subsidiaritātes principu;

| 22. | uzsver, cik svarīga ir sadarbība starp publisko un privāto sektoru, lai nodrošinātu interneta efektīvu un drošu darbību, īpaši, ja ņem vērā, ka lielāko daļu tīklu un informācijas sistēmu pārvalda privātais sektors, un aicina nodrošināt, ka uzņēmumiem šī sadarbība nedrīkst radīt papildu izmaksas; |
| --- | --- |

22.

uzsver, cik svarīga ir sadarbība starp publisko un privāto sektoru, lai nodrošinātu interneta efektīvu un drošu darbību, īpaši, ja ņem vērā, ka lielāko daļu tīklu un informācijas sistēmu pārvalda privātais sektors, un aicina nodrošināt, ka uzņēmumiem šī sadarbība nedrīkst radīt papildu izmaksas;

| 23. | uzsver tīkla – galvenokārt platjoslas tīkla – infrastruktūras nozīmi interneta netraucētas darbības nodrošināšanā un rosina dalībvalstis sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku interneta pārklājumu, ņemot vērā kā teritoriālo pārklājumu, tā visu iedzīvotāju grupu iespējas izmantot internetu; |
| --- | --- |

23.

uzsver tīkla – galvenokārt platjoslas tīkla – infrastruktūras nozīmi interneta netraucētas darbības nodrošināšanā un rosina dalībvalstis sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku interneta pārklājumu, ņemot vērā kā teritoriālo pārklājumu, tā visu iedzīvotāju grupu iespējas izmantot internetu;

| 24. | norāda, ka ir svarīgi apvienoties visaptverošā un vertikālā partnerībā un kopīgi izmantot iespējas, ko piedāvā pašreizējie ERAF noteikumi, kas attiecas uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju pieejamības, lietošanas un kvalitātes uzlabošanu, plašāk izvēršot platjoslas tīklu un ātrdarbīgus tīklus un atbalstot progresīvo tehnoloģiju ieviešanu un tīklus digitālās ekonomikas vajadzībām, lai tādā veidā palielinātu Eiropas reģionu un visas Eiropas Savienības digitālo potenciālu; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka ir svarīgi apvienoties visaptverošā un vertikālā partnerībā un kopīgi izmantot iespējas, ko piedāvā pašreizējie ERAF noteikumi, kas attiecas uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju pieejamības, lietošanas un kvalitātes uzlabošanu, plašāk izvēršot platjoslas tīklu un ātrdarbīgus tīklus un atbalstot progresīvo tehnoloģiju ieviešanu un tīklus digitālās ekonomikas vajadzībām, lai tādā veidā palielinātu Eiropas reģionu un visas Eiropas Savienības digitālo potenciālu;

| 25. | stingri iestājas pret interneta cenzūru – neatkarīgi no tā, kādus mērķus ar to grib sasniegt, vienlaikus tomēr norāda, ka jākoordinē attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu gan to, ka internets nekļūst par līdzekli ar ekstrēmismu saistītu, radikālu vai kriminālu darbību atbalstam, gan arī to, ka tiek aizsargātas visneaizsargātāko sabiedrības grupu tiesības; |
| --- | --- |

25.

stingri iestājas pret interneta cenzūru – neatkarīgi no tā, kādus mērķus ar to grib sasniegt, vienlaikus tomēr norāda, ka jākoordinē attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu gan to, ka internets nekļūst par līdzekli ar ekstrēmismu saistītu, radikālu vai kriminālu darbību atbalstam, gan arī to, ka tiek aizsargātas visneaizsargātāko sabiedrības grupu tiesības;

INTERNETA IZMANTOŠANA PUBLISKĀS PĀRVALDES UZLABOŠANAI UN VIETĒJĀS DEMOKRĀTIJAS STIPRINAŠANAI

| 26. | norāda, ka arī publiskajām iestādēm, tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, būtu jākļūst par paraugu drošas un atbildīgas interneta izmantošanas politikā un ar savu praktisko darbību un paraugu tās var rosināt un tām jārosina novatoriska un resursus saudzējoša tehnoloģiju attīstība, kas nenodara lielu kaitējumu videi; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka arī publiskajām iestādēm, tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, būtu jākļūst par paraugu drošas un atbildīgas interneta izmantošanas politikā un ar savu praktisko darbību un paraugu tās var rosināt un tām jārosina novatoriska un resursus saudzējoša tehnoloģiju attīstība, kas nenodara lielu kaitējumu videi;

| 27. | norāda, ka publiskās iestādes, tostarp vietējās un reģionālās pašvaldības, var kļūt un tām jākļūst par līderēm droša interneta attīstīšanā un par paraugu interneta atbildīgā izmantošanā: jānodrošina konfidenciālu personas datu pienācīga aizsardzība (tas aptver arī datu izdzēšanu, ja tie vairs nav vajadzīgi konkrētam mērķim), jācīnās pret kibernoziedzību un jārada atbilstoši apstākļi tās novēršanai, vienlaikus nodrošinot IKT sistēmu atbilstošu aizsardzību; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka publiskās iestādes, tostarp vietējās un reģionālās pašvaldības, var kļūt un tām jākļūst par līderēm droša interneta attīstīšanā un par paraugu interneta atbildīgā izmantošanā: jānodrošina konfidenciālu personas datu pienācīga aizsardzība (tas aptver arī datu izdzēšanu, ja tie vairs nav vajadzīgi konkrētam mērķim), jācīnās pret kibernoziedzību un jārada atbilstoši apstākļi tās novēršanai, vienlaikus nodrošinot IKT sistēmu atbilstošu aizsardzību;

| 28. | norāda, ka internetu varētu izmantot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, un rosina ES pašvaldības paātrināt pārvaldes pakalpojumu pārvirzīšanu uz digitālo telpu; Komiteja arī rosina dalībvalstis izveidot tam nepieciešamo tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka internetu varētu izmantot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, un rosina ES pašvaldības paātrināt pārvaldes pakalpojumu pārvirzīšanu uz digitālo telpu; Komiteja arī rosina dalībvalstis izveidot tam nepieciešamo tiesisko regulējumu;

| 29. | rosina ES vietējās un reģionālās pašvaldības ne tikai plašāk izmantot interneta iespējas, lai uzlabotu savu darbu un to padarītu pārredzamāku un iedzīvotājiem tuvāku, bet arī aktīvāk iesaistīties valstu un starptautisko nostāju par interneta nākotni formulēšanā; |
| --- | --- |

29.

rosina ES vietējās un reģionālās pašvaldības ne tikai plašāk izmantot interneta iespējas, lai uzlabotu savu darbu un to padarītu pārredzamāku un iedzīvotājiem tuvāku, bet arī aktīvāk iesaistīties valstu un starptautisko nostāju par interneta nākotni formulēšanā;

| 30. | šajā sakarā īpaši uzsver iespējas, ko paver droša elektroniska iedzīvotāju identificēšana, proti, iespējas ieviest grozījumus savos iestādēm iesniegtajos personas datos un iespējas ES dalībvalstu reģionos ieviest elektronisko balsošanu; |
| --- | --- |

30.

šajā sakarā īpaši uzsver iespējas, ko paver droša elektroniska iedzīvotāju identificēšana, proti, iespējas ieviest grozījumus savos iestādēm iesniegtajos personas datos un iespējas ES dalībvalstu reģionos ieviest elektronisko balsošanu;

VIETĒJĀS UN REĢIONĀLĀS PAŠVALDĪBAS UN DROŠĪBA INTERNETĀ

| 31. | norāda, ka visām ieinteresētajām personām ir svarīgi, lai būtu nodrošināta interneta infrastruktūras un satura drošība un integritāte, jo internets ir kļuvis par ekonomikas, pārvaldes, kā arī privātās dzīves nozīmīgu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka visām ieinteresētajām personām ir svarīgi, lai būtu nodrošināta interneta infrastruktūras un satura drošība un integritāte, jo internets ir kļuvis par ekonomikas, pārvaldes, kā arī privātās dzīves nozīmīgu sastāvdaļu;

| 32. | norāda, ka, palielinoties interneta izmantotāju skaitam un rodoties jaunām tehnoloģijām, aizvien biežāki ir arī ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi un ar tiem saistītie zaudējumi un ka pat dalībvalstu vietējās un reģionālās pašvaldības – kas aktīvi iesaistās interneta vides veidošanā, kam ir ļoti plaši attīstīta interneta infrastruktūra un kas ir redzama sabiedrības daļa – nereti kļūst par upuriem dažādiem uzbrukumiem internetā; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka, palielinoties interneta izmantotāju skaitam un rodoties jaunām tehnoloģijām, aizvien biežāki ir arī ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi un ar tiem saistītie zaudējumi un ka pat dalībvalstu vietējās un reģionālās pašvaldības – kas aktīvi iesaistās interneta vides veidošanā, kam ir ļoti plaši attīstīta interneta infrastruktūra un kas ir redzama sabiedrības daļa – nereti kļūst par upuriem dažādiem uzbrukumiem internetā;

| 33. | pauž nožēlu par to, ka, izmantojot informācijas un komunikāciju tehnoloģijas, kas sekmē cilvēku kontaktus un paātrina informācijas, pieredzes un zināšanu apmaiņu, nereti tiek veikti arī noziedzīgi nodarījumi, un tāpēc aicina dalībvalstis un starptautiskās organizācijas visos iespējamajos veidos apkarot kibernoziegumus un kopīgi ar citām ieinteresētajām personām visur izveidot tādu vidi, kurā valda neiecietība pret kibernoziegumiem; |
| --- | --- |

33.

pauž nožēlu par to, ka, izmantojot informācijas un komunikāciju tehnoloģijas, kas sekmē cilvēku kontaktus un paātrina informācijas, pieredzes un zināšanu apmaiņu, nereti tiek veikti arī noziedzīgi nodarījumi, un tāpēc aicina dalībvalstis un starptautiskās organizācijas visos iespējamajos veidos apkarot kibernoziegumus un kopīgi ar citām ieinteresētajām personām visur izveidot tādu vidi, kurā valda neiecietība pret kibernoziegumiem;

| 34. | norāda, ka elektroniskie plašsaziņas līdzekļi dod iespēju veikt arī citas – bieži anonīmas – darbības, kurām ne vienmēr ir krimināls raksturs vai kuras vēl nav par tādām atzītas, bet kuras tomēr aizskar citu cilvēku pašcieņu; tāpēc rosina īpašu uzmanību pievērst centieniem novērst tādas problēmas kā personu aizskaršana kibervidē un citi ar interneta lietošanu saistīti iespējamie riski, kas īpaši skar bērnu un jauniešu, kā arī citu neaizsargātu sabiedrības grupu tiesības; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka elektroniskie plašsaziņas līdzekļi dod iespēju veikt arī citas – bieži anonīmas – darbības, kurām ne vienmēr ir krimināls raksturs vai kuras vēl nav par tādām atzītas, bet kuras tomēr aizskar citu cilvēku pašcieņu; tāpēc rosina īpašu uzmanību pievērst centieniem novērst tādas problēmas kā personu aizskaršana kibervidē un citi ar interneta lietošanu saistīti iespējamie riski, kas īpaši skar bērnu un jauniešu, kā arī citu neaizsargātu sabiedrības grupu tiesības;

| 35. | tāpēc uzsver, ka internets var būt sekmīgs tikai tad, ja tiks atrisināts drošības jautājums, un atbalsta Komisijas mērķi, ar ko nākusi klajā Neelie Kroes
   (9), proti, nodrošināt, ka ES piedāvā visdrošāko tiešsaistes vidi pasaulē; Komiteja rosina Komisiju vienlaikus ar interneta pārvaldības jautājumiem pievērsties arī interneta drošuma problēmām; |
| --- | --- |

35.

tāpēc uzsver, ka internets var būt sekmīgs tikai tad, ja tiks atrisināts drošības jautājums, un atbalsta Komisijas mērķi, ar ko nākusi klajā Neelie Kroes
   (9), proti, nodrošināt, ka ES piedāvā visdrošāko tiešsaistes vidi pasaulē; Komiteja rosina Komisiju vienlaikus ar interneta pārvaldības jautājumiem pievērsties arī interneta drošuma problēmām;

| 36. | uzsver, ka svarīga ir visu dalībvalstu un ārējo partneru sadarbība, lai cīnītos pret noziedzīgiem nodarījumiem internetā un risinātu ar tīkla un informācijas drošību saistības problēmas, tostarp īstenotu jau pieņemtos lēmumus (10) un iekļautu šos pasākumus kopējā ES stratēģijā, kas attiecas uz interneta pārvaldības politiku; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka svarīga ir visu dalībvalstu un ārējo partneru sadarbība, lai cīnītos pret noziedzīgiem nodarījumiem internetā un risinātu ar tīkla un informācijas drošību saistības problēmas, tostarp īstenotu jau pieņemtos lēmumus (10) un iekļautu šos pasākumus kopējā ES stratēģijā, kas attiecas uz interneta pārvaldības politiku;

| 37. | uzsver, ka dalībvalstu līmenī ir jāveic efektīvi kibernoziedzības izmeklēšanas pasākumi un jārada Eiropas mehānismi, kas sniedz atbalstu šādu draudu novēršanā; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka dalībvalstu līmenī ir jāveic efektīvi kibernoziedzības izmeklēšanas pasākumi un jārada Eiropas mehānismi, kas sniedz atbalstu šādu draudu novēršanā;

| 38. | norāda, ka stratēģijā par interneta pārvaldību pasaulē, pievēršoties vienai no cilvēktiesībām, proti, tiesībām uz privātās sfēras neaizskaramību, pienācīga uzmanība jāvelta starptautiskam regulējumam, kas regulē personas datu pieprasīšanu, izmantošanu un uzglabāšanu, šādu datu aizsardzību no nelikumīgas un nejaušas atklāšanas un pazaudēšanas, kā arī apmaiņu ar saglabātiem personas datiem no elektroniskām datu bāzēm un to izdzēšanu. Izmantojamā labā prakse varētu balstīties uz spēkā esošajiem ES tiesību aktiem (11); |
| --- | --- |

38.

norāda, ka stratēģijā par interneta pārvaldību pasaulē, pievēršoties vienai no cilvēktiesībām, proti, tiesībām uz privātās sfēras neaizskaramību, pienācīga uzmanība jāvelta starptautiskam regulējumam, kas regulē personas datu pieprasīšanu, izmantošanu un uzglabāšanu, šādu datu aizsardzību no nelikumīgas un nejaušas atklāšanas un pazaudēšanas, kā arī apmaiņu ar saglabātiem personas datiem no elektroniskām datu bāzēm un to izdzēšanu. Izmantojamā labā prakse varētu balstīties uz spēkā esošajiem ES tiesību aktiem (11);

| 39. | iesaka Eiropas Savienībai jautājumā par personas datu izmantošanu internetā formulēt skaidru nostāju un to aizstāvēt starptautiskā mērogā. Tās pamatā vajadzētu būt ES Pamattiesību hartas 8. pantam (2010/C 83/02) un īpaši principam, ka cilvēkiem jābūt iespējai pašiem izlemt, kādus datus viņi vēlas nodot tālāk un kādus nevēlas, un ka jebkādu personas datu izmantošana internetā, ņemot vērā tā globālo raksturu un ievērojamās iespējas datus izmantot ļaunprātīgi, ir jāierobežo un būtu pieļaujama tikai konkrētiem, jau no sākuma zināmiem un skaidriem mērķiem; |
| --- | --- |

39.

iesaka Eiropas Savienībai jautājumā par personas datu izmantošanu internetā formulēt skaidru nostāju un to aizstāvēt starptautiskā mērogā. Tās pamatā vajadzētu būt ES Pamattiesību hartas 8. pantam (2010/C 83/02) un īpaši principam, ka cilvēkiem jābūt iespējai pašiem izlemt, kādus datus viņi vēlas nodot tālāk un kādus nevēlas, un ka jebkādu personas datu izmantošana internetā, ņemot vērā tā globālo raksturu un ievērojamās iespējas datus izmantot ļaunprātīgi, ir jāierobežo un būtu pieļaujama tikai konkrētiem, jau no sākuma zināmiem un skaidriem mērķiem;

| 40. | norāda, ka lielie IT koncerni aizvien biežāk, ļaunprātīgi izmantojot savu strukturālo varu, prettiesiski ievāc un izmanto lietotāju personas datus komerciāliem, kā arī politiskiem mērķiem, un aicina Komisiju rūpēties par to, lai šādu ļaunprātīgu izmantošanu novērstu visā pasaulē; |
| --- | --- |

40.

norāda, ka lielie IT koncerni aizvien biežāk, ļaunprātīgi izmantojot savu strukturālo varu, prettiesiski ievāc un izmanto lietotāju personas datus komerciāliem, kā arī politiskiem mērķiem, un aicina Komisiju rūpēties par to, lai šādu ļaunprātīgu izmantošanu novērstu visā pasaulē;

| 41. | vienlaikus uzsver, ka, nosakot atbildību par noziedzīgiem nodarījumiem saistībā ar interneta izmantošanu, ļoti svarīgi ir nostiprināt pamatprincipu, ka interneta pakalpojumu sniedzējus nedrīkst saukt pie atbildības par saturu, ko viņi paši nav veidojuši, taču šādu ierobežotu atbildību nedrīkst izmantot kā iemeslu, lai izvairītos no sadarbības ar tiesībaizsardzības iestādēm, ja tās ar juridisku pamatu to lūdz un tiesu iestādes ir piešķīrušas attiecīgas pilnvaras; |
| --- | --- |

41.

vienlaikus uzsver, ka, nosakot atbildību par noziedzīgiem nodarījumiem saistībā ar interneta izmantošanu, ļoti svarīgi ir nostiprināt pamatprincipu, ka interneta pakalpojumu sniedzējus nedrīkst saukt pie atbildības par saturu, ko viņi paši nav veidojuši, taču šādu ierobežotu atbildību nedrīkst izmantot kā iemeslu, lai izvairītos no sadarbības ar tiesībaizsardzības iestādēm, ja tās ar juridisku pamatu to lūdz un tiesu iestādes ir piešķīrušas attiecīgas pilnvaras;

| 42. | uzsver, ka ES – kā daudzās citās jomās – ir līdere arī pašreizējos centienos izveidot interneta pārvaldības struktūru, un tādēļ ES var kļūt un tai jākļūst par paraugu atbildīgai interneta pārvaldības un izmantošanas kultūrai pasaulē, tādā veidā sekmējot globālās interneta kultūras izveidi. |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka ES – kā daudzās citās jomās – ir līdere arī pašreizējos centienos izveidot interneta pārvaldības struktūru, un tādēļ ES var kļūt un tai jākļūst par paraugu atbildīgai interneta pārvaldības un izmantošanas kultūrai pasaulē, tādā veidā sekmējot globālās interneta kultūras izveidi.

Briselē, 2014. gada 4. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. pants.

1

(2)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Interneta politika un pārvaldība. Eiropas uzdevumi interneta pārvaldības nākotnes veidošanā”, COM(2014) 72 final.

2

(3)  Piemēram, Francijas Konstitucionālā tiesa 2009. gadā atzina, ka tiesības uz piekļuvi internetam ir pamattiesības. Līdzīgu lēmumu konstitucionālajā līmenī pieņēma arī Grieķijā. Citi līdzīgi tiesas nolēmumi vai politiski paziņojumi ir pieņemti arī Kostarikā, Igaunijā, Somijā, Spānijā un pat ANO līmenī.

3

(4)  Šo uzskatu pārstāv arī viens no interneta aizsācējiem Vinton Cerf: Vinton Cerf,“Internet Access Is Not a Human Right” [Piekļuve internetam nav cilvēktiesības], http://www.nytimes.com/2012/01/05/opinion/internet-access-is-not-a-human-right.html

4

Vinton Cerf

Vinton Cerf,

Internet Access Is Not a Human Right”

(5)  Tunisas programma informācijas sabiedrībai, https://www.itu.int/wsis/docs2/tunis/off/6rev1.html

5

(6)  Daudzpusējās konferences NETmundial2014. gada 24. aprīļa paziņojums, http://netmundial.br/wp-content/uploads/2014/04/NETmundial-Multistakeholder-Document.pdf

6

NETmundial

(7)  Skatīt “Declaration of Principles. Building the Information Society: a global challenge in the new Millennium” [Pamatprincipu deklarācija. Informācijas sabiedrības izveide: globāls uzdevums jaunajā gadu tūkstotī], http://www.itu.int/wsis/docs/geneva/official/dop.html

7

Declaration of Principles. Building the Information Society: a global challenge in the new Millennium”

(8)  Skatīt 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju un Komisijas 2011. gada 28. novembra Lēmumu, ar ko izveido Eiropas daudzpusēju ieinteresēto personu forumu par IKT standartizāciju, 2011/C 349/04.

8

(9)  N. Kroes2014. gada 13. aprīļa paziņojums pēc Eiropas Parlamenta balsojuma par kiberdrošības direktīvu. “Great news for cyber security in the EU: The EP successfully votes through the Network & Information Security (NIS) directive, European Commission” [Lieliski jaunumi par kiberdrošību Eiropas Savienībā: EP balsojumā pieņem tīklu un informācijas drošības (NIS) direktīvu] – Paziņojums/14/68, 2014. gada 13. marts, http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-14-68_en.htm

9

Kroes

Great news for cyber security in the EU: The EP successfully votes through the Network & Information Security (NIS) directive, European Commission”

(10)  Skatīt priekšlikumu direktīvai par pasākumiem, kas nodrošinātu vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas drošību visā Savienībā, COM(2013) 48 final.

10

(11)  Piemēram, skatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti.

11

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/70

---

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas kino digitālajā laikmetā”

(2015/C 019/15)

| Ziņotājs | Jean-François Istasse (BE/PSE), Verviers domes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai “Eiropas kino digitālajā laikmetā – kultūru daudzveidības un konkurētspējas sasaiste”
  COM(2014) 272 final |

Ziņotājs

Jean-François Istasse (BE/PSE), Verviers domes loceklis

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai “Eiropas kino digitālajā laikmetā – kultūru daudzveidības un konkurētspējas sasaiste”

COM(2014) 272 final

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | piekrīt Eiropas Komisijas analīzei, ka tādas stimulējošas vides veidošanai, kura ļautu Eiropas kinematogrāfijas nozarei pilnībā izmantot savu kultūras un saimniecisko potenciālu, jāpamatojas uz nozares dalībnieku aktivizēšanu visos līmeņos: nozares ietvaros, dalībvalstīs, no vietējā līmeņa līdz valsts līmenim un bieži arī pārrobežu kontekstā; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Eiropas Komisijas analīzei, ka tādas stimulējošas vides veidošanai, kura ļautu Eiropas kinematogrāfijas nozarei pilnībā izmantot savu kultūras un saimniecisko potenciālu, jāpamatojas uz nozares dalībnieku aktivizēšanu visos līmeņos: nozares ietvaros, dalībvalstīs, no vietējā līmeņa līdz valsts līmenim un bieži arī pārrobežu kontekstā;

| 2. | norāda uz vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo lomu, ko tās pilda gan kultūras veicināšanā un tās vērtības izcelšanā, aizsargājot kultūras mantojumu un rosinot māksliniecisko jaunradi (1), gan arī kultūras stratēģiju noteikšanā, nozares iniciatīvu izstrādē un piemērotas infrastruktūras ierīkošanā; |
| --- | --- |

2.

norāda uz vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo lomu, ko tās pilda gan kultūras veicināšanā un tās vērtības izcelšanā, aizsargājot kultūras mantojumu un rosinot māksliniecisko jaunradi (1), gan arī kultūras stratēģiju noteikšanā, nozares iniciatīvu izstrādē un piemērotas infrastruktūras ierīkošanā;

| 3. | uzskata, ka kultūras nozares būtiski sekmē attīstību vietējā un reģionālajā līmenī, jo padara Eiropas reģionus pievilcīgākus, atbalsta ilgtspējīgu tūrismu un rada jaunas ilgtermiņa nodarbinātības iespējas (2); |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka kultūras nozares būtiski sekmē attīstību vietējā un reģionālajā līmenī, jo padara Eiropas reģionus pievilcīgākus, atbalsta ilgtspējīgu tūrismu un rada jaunas ilgtermiņa nodarbinātības iespējas (2);

| 4. | atgādina, ka digitālo tehnoloģiju ieviešana paver dažādiem Eiropas reģioniem jaunas iespējas veidot savstarpējas saiknes; šīs pārmaiņas var radīt iespējas piesaistīt jaunu publiku, izmantot netradicionālu saturu, piedāvāt jaunus pakalpojumus un plašāk popularizēt radošo darbību dažādos reģionos, kā arī atbalstīt starpreģionālo sadarbību kultūras jomā; Turklāt Komiteja uzsver, ka pāreja uz digitālajām tehnoloģijām ir saistīta ar izmaksām, kuras vietējām un reģionālajām pašvaldībām var radīt būtisku apgrūtinājumu, un tas būtu pienācīgi jāņem vērā; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka digitālo tehnoloģiju ieviešana paver dažādiem Eiropas reģioniem jaunas iespējas veidot savstarpējas saiknes; šīs pārmaiņas var radīt iespējas piesaistīt jaunu publiku, izmantot netradicionālu saturu, piedāvāt jaunus pakalpojumus un plašāk popularizēt radošo darbību dažādos reģionos, kā arī atbalstīt starpreģionālo sadarbību kultūras jomā; Turklāt Komiteja uzsver, ka pāreja uz digitālajām tehnoloģijām ir saistīta ar izmaksām, kuras vietējām un reģionālajām pašvaldībām var radīt būtisku apgrūtinājumu, un tas būtu pienācīgi jāņem vērā;

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

Vispārīgas piezīmes

| 5. | apņemas sniegt ieguldījumu jaunajā Eiropas kino stratēģijā, ko Komisija ierosinājusi paziņojumā “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā” (3), un piedalīties tās pārraudzībā; stratēģijas mērķis ir palielināt šo straujas izaugsmes nozaru konkurētspēju un gūtos ieguvumus novirzīt arī uz tādiem citiem sektoriem kā inovācija un informācijas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

5.

apņemas sniegt ieguldījumu jaunajā Eiropas kino stratēģijā, ko Komisija ierosinājusi paziņojumā “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā” (3), un piedalīties tās pārraudzībā; stratēģijas mērķis ir palielināt šo straujas izaugsmes nozaru konkurētspēju un gūtos ieguvumus novirzīt arī uz tādiem citiem sektoriem kā inovācija un informācijas tehnoloģijas;

| 6. | vēlas aktīvi piedalīties Eiropas Kino foruma darbā, lai Eiropā veicinātu audiovizuālā sektora arvien straujākās attīstības apspriešanu un sāktu ar visām ieinteresētajām pusēm dialogu par kinematogrāfijas politiku. Apmaiņai ar informāciju par labas prakses piemēriem būtu jāpalielina Eiropas konkurences priekšrocības, jāuzlabo kopēju projektu īstenošana, jāvairo cieņa pret kultūras daudzveidību un jāpalīdz ņemt vērā sabiedrības/patērētāju vēlmes; turklāt tai vajadzētu visā ES veicināt efektīvu jaunatnes aizsardzību, kā arī cilvēku ar dzirdes un redzes traucējumiem piedalīšanos kino dzīvē; |
| --- | --- |

6.

vēlas aktīvi piedalīties Eiropas Kino foruma darbā, lai Eiropā veicinātu audiovizuālā sektora arvien straujākās attīstības apspriešanu un sāktu ar visām ieinteresētajām pusēm dialogu par kinematogrāfijas politiku. Apmaiņai ar informāciju par labas prakses piemēriem būtu jāpalielina Eiropas konkurences priekšrocības, jāuzlabo kopēju projektu īstenošana, jāvairo cieņa pret kultūras daudzveidību un jāpalīdz ņemt vērā sabiedrības/patērētāju vēlmes; turklāt tai vajadzētu visā ES veicināt efektīvu jaunatnes aizsardzību, kā arī cilvēku ar dzirdes un redzes traucējumiem piedalīšanos kino dzīvē;

| 7. | uzsver, ka šo diskusiju ir svarīgi sasaistīt ar Komisijas iniciatīvu “Digitālā programma Eiropai” (4); |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka šo diskusiju ir svarīgi sasaistīt ar Komisijas iniciatīvu “Digitālā programma Eiropai” (4);

| 8. | pozitīvi vērtē Komisijas izvēlēto brīdi iniciatīvas publicēšanai, jo šogad, proti, 2014. gadā, savu darbību ir sākusi jaunā programma “Radošā Eiropa” un, konkrēti, tās apakšprogramma audiovizuālajam sektoram “Media”. Viens no apakšprogrammas galvenajiem mērķiem ir palielināt pieprasījumu pēc filmām, sekmēt to pārrobežu izplatīšanu un sasniegt potenciālo publiku Eiropas Savienībā un pasaulē; |
| --- | --- |

8.

pozitīvi vērtē Komisijas izvēlēto brīdi iniciatīvas publicēšanai, jo šogad, proti, 2014. gadā, savu darbību ir sākusi jaunā programma “Radošā Eiropa” un, konkrēti, tās apakšprogramma audiovizuālajam sektoram “Media”. Viens no apakšprogrammas galvenajiem mērķiem ir palielināt pieprasījumu pēc filmām, sekmēt to pārrobežu izplatīšanu un sasniegt potenciālo publiku Eiropas Savienībā un pasaulē;

| 9. | uzsver nepieciešamību izstrādāt saskaņotu pieeju, jo vienīgi tā varēs risināt jaunos problēmjautājumus, kas saistīti ar Eiropas kinematogrāfijas nozares straujo attīstību: no vienas puses, efektīvi reaģēt uz plaisas palielināšanos starp Eiropas publiku un vispārējo piedāvājumu kultūras jomā (5) un, no otras puses, pielāgoties šīs publikas jaunajiem digitālā patēriņa paradumiem (6). Pašlaik nozarei ir ārkārtīgi svarīgi spēt aptvert un izmantot dažāda tipa saistītās platformas (straumēšana, pieprasījumvideo u. c.) un jaunos patēriņa palīginstrumentus (viedtālruņi, planšetdatori, viedtelevizori), lai palielinātu Eiropas filmu izplatīšanas potenciālu un tādējādi paplašinātu skatītāju loku; |
| --- | --- |

9.

uzsver nepieciešamību izstrādāt saskaņotu pieeju, jo vienīgi tā varēs risināt jaunos problēmjautājumus, kas saistīti ar Eiropas kinematogrāfijas nozares straujo attīstību: no vienas puses, efektīvi reaģēt uz plaisas palielināšanos starp Eiropas publiku un vispārējo piedāvājumu kultūras jomā (5) un, no otras puses, pielāgoties šīs publikas jaunajiem digitālā patēriņa paradumiem (6). Pašlaik nozarei ir ārkārtīgi svarīgi spēt aptvert un izmantot dažāda tipa saistītās platformas (straumēšana, pieprasījumvideo u. c.) un jaunos patēriņa palīginstrumentus (viedtālruņi, planšetdatori, viedtelevizori), lai palielinātu Eiropas filmu izplatīšanas potenciālu un tādējādi paplašinātu skatītāju loku;

| 10. | uzskata: ņemot vērā, no vienas puses, neaizskaramo kultūras daudzveidības principu un, no otras puses, ar konkurētspēju saistītos aspektus, būtu jāievieš saskaņota pieeja, ko izstrādātu vietējā, reģionālā, valsts, starpreģionālā un Eiropas līmeņa dalībnieki, jo vienīgi tā būs iespējams pienācīgi risināt Eiropas kinematogrāfijas nozares strukturālās grūtības, kuras saistītas ar potenciālās publikas sasniegšanu Eiropas Savienībā un pasaulē un kuras izklāstījusi Komisija; minētās grūtības ir šādas:






  — | ražošanas un finansējuma sadrumstalotība, |
| --- | --- | --- |

10.

uzskata: ņemot vērā, no vienas puses, neaizskaramo kultūras daudzveidības principu un, no otras puses, ar konkurētspēju saistītos aspektus, būtu jāievieš saskaņota pieeja, ko izstrādātu vietējā, reģionālā, valsts, starpreģionālā un Eiropas līmeņa dalībnieki, jo vienīgi tā būs iespējams pienācīgi risināt Eiropas kinematogrāfijas nozares strukturālās grūtības, kuras saistītas ar potenciālās publikas sasniegšanu Eiropas Savienībā un pasaulē un kuras izklāstījusi Komisija; minētās grūtības ir šādas:

—

ražošanas un finansējuma sadrumstalotība,

| — | ierobežotās iespējas un pārāk maz stimulu izvērst projektus starptautiski, |
| --- | --- |

—

ierobežotās iespējas un pārāk maz stimulu izvērst projektus starptautiski,

| — | akcents uz ražošanu, savukārt izplatīšanai un popularizēšanai tiek veltīts pārāk maz uzmanības, |
| --- | --- |

—

akcents uz ražošanu, savukārt izplatīšanai un popularizēšanai tiek veltīts pārāk maz uzmanības,

| — | nepilnības uzņēmējdarbības prasmēs un starpnozaru partnerībās; |
| --- | --- |

—

nepilnības uzņēmējdarbības prasmēs un starpnozaru partnerībās;

| 11. | uzskata, ka paziņojumā ierosinātās darbības pašreizējā formulējumā nešķiet pretrunā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu. Savukārt saistībā ar daudzlīmeņu pārvaldību vajadzēs sistemātiski iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības, līdzko sāks izstrādāt, īstenot un pārraudzīt Eiropas kinematogrāfijas nozares attīstīšanai paredzētos pasākumus; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka paziņojumā ierosinātās darbības pašreizējā formulējumā nešķiet pretrunā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu. Savukārt saistībā ar daudzlīmeņu pārvaldību vajadzēs sistemātiski iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības, līdzko sāks izstrādāt, īstenot un pārraudzīt Eiropas kinematogrāfijas nozares attīstīšanai paredzētos pasākumus;

Finansējuma satvara pārskatīšana: publiskā finansējuma shēmas

| 12. | konstatē, ka dalībvalstis ir izveidojušas plašu atbalsta pasākumu klāstu, kas paredzēts filmu ražošanai, televīzijas programmām un citiem audiovizuālajiem darbiem, – ir pieejamas vairāk nekā 600 valsts, reģionālā un vietējā līmeņa atbalsta programmas (7); to pamatā ir kā ar kultūru, tā ar ekonomiku saistīti apsvērumi un arī kultūras svarīgākais mērķis, proti, rūpēties, lai audiovizuālajos plašsaziņas līdzekļos tiktu izplatīta informācija par reģionālo un valsts kultūru un tās radošo potenciālu; |
| --- | --- |

12.

konstatē, ka dalībvalstis ir izveidojušas plašu atbalsta pasākumu klāstu, kas paredzēts filmu ražošanai, televīzijas programmām un citiem audiovizuālajiem darbiem, – ir pieejamas vairāk nekā 600 valsts, reģionālā un vietējā līmeņa atbalsta programmas (7); to pamatā ir kā ar kultūru, tā ar ekonomiku saistīti apsvērumi un arī kultūras svarīgākais mērķis, proti, rūpēties, lai audiovizuālajos plašsaziņas līdzekļos tiktu izplatīta informācija par reģionālo un valsts kultūru un tās radošo potenciālu;

| 13. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka, lai palielinātu valsts atbalsta vispārējo efektivitāti, jānostiprina minētā atbalsta savstarpējā papildināmība un saskaņotība, aptverot reģionālo, valsts un starptautisko finansējuma līmeni un iekļaujot dažāda veida finansētos pasākumus; |
| --- | --- |

13.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka, lai palielinātu valsts atbalsta vispārējo efektivitāti, jānostiprina minētā atbalsta savstarpējā papildināmība un saskaņotība, aptverot reģionālo, valsts un starptautisko finansējuma līmeni un iekļaujot dažāda veida finansētos pasākumus;

| 14. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīgi, lai arī turpmāk būtu iespējams noteikt izdevumu teritoriālās saistības, jo tās ir priekšnosacījums, lai varētu sakopot aktivitātes kritisko masu, kas nepieciešama, lai radītu kinematogrāfijas nozares attīstībai un nostiprināšanai vajadzīgo dinamiku; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīgi, lai arī turpmāk būtu iespējams noteikt izdevumu teritoriālās saistības, jo tās ir priekšnosacījums, lai varētu sakopot aktivitātes kritisko masu, kas nepieciešama, lai radītu kinematogrāfijas nozares attīstībai un nostiprināšanai vajadzīgo dinamiku;

| 15. | izceļ strukturējošo efektu, kāds vietējā un reģionālajā līmenī ir ekonomikas ieguldījumu fondiem, kuru mērķis ir reģionālajā līmenī atbalstīt audiovizuālo sektoru, citstarp ieviešot audiovizuālo darbu ražojumu un kopražojumu finansēšanas mehānismus; |
| --- | --- |

15.

izceļ strukturējošo efektu, kāds vietējā un reģionālajā līmenī ir ekonomikas ieguldījumu fondiem, kuru mērķis ir reģionālajā līmenī atbalstīt audiovizuālo sektoru, citstarp ieviešot audiovizuālo darbu ražojumu un kopražojumu finansēšanas mehānismus;

| 16. | atgādina, ka saskaņā ar aplēsēm pētījumā par ekonomikas un kultūras sekām, ko izraisa kino atbalsta programmās noteiktās izdevumu teritoriālās saistības, dalībvalstis kinematogrāfijai paredzētu fiskālu stimulu veidā katru gadu piešķir vienu miljardu euro lielu papildatbalstu (8); |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka saskaņā ar aplēsēm pētījumā par ekonomikas un kultūras sekām, ko izraisa kino atbalsta programmās noteiktās izdevumu teritoriālās saistības, dalībvalstis kinematogrāfijai paredzētu fiskālu stimulu veidā katru gadu piešķir vienu miljardu euro lielu papildatbalstu (8);

| 17. | aicina publiskās pārvaldes iestādes izpētīt to fiskālo stimulu tendences, kuri paredzēti audiovizuālo un kinematogrāfijas darbu ražošanas veicināšanai, piemēram, noteikumus, kas ļauj privāto sektoru pārstāvošiem partneriem izmantot atbrīvojumu no ienākumu aplikšanas ar nodokļiem; |
| --- | --- |

17.

aicina publiskās pārvaldes iestādes izpētīt to fiskālo stimulu tendences, kuri paredzēti audiovizuālo un kinematogrāfijas darbu ražošanas veicināšanai, piemēram, noteikumus, kas ļauj privāto sektoru pārstāvošiem partneriem izmantot atbrīvojumu no ienākumu aplikšanas ar nodokļiem;

| 18. | piekrīt Eiropas Komisijas secinājumam, ka filmu ražošanas, izplatīšanas un reklamēšanas izdevumi būtu jālīdzsvaro; |
| --- | --- |

18.

piekrīt Eiropas Komisijas secinājumam, ka filmu ražošanas, izplatīšanas un reklamēšanas izdevumi būtu jālīdzsvaro;

| 19. | tomēr norāda: lai arī attiecībā uz budžeta sadalījumu starp ražošanu un izplatīšanu/reklamēšanu šķiet, ka izplatīšanai/reklamēšanai tiek atvēlēts mazāk līdzekļu, nevar par atsauces punktu izmantot Amerikas Savienoto Valstu tirgū piešķirto budžetu, lai argumentētu par labu minētā sadalījuma līdzsvarošanai; valda vispārēja vienprātība, ka Eiropas audiovizuālās ražošanas atbalstīšanas nolūkā ir svarīgi piešķirt atbalstu un ka producentiem ir grūti iegūt pietiekamu sākotnējo atbalstu, kas ļautu sakopot projektu realizēšanai nepieciešamos finansiālos līdzekļus, – tā tiešas sekas ir situācija, ka filmām dažkārt nav pietiekami daudz finansējuma un ka tādēļ cieš to kvalitāte. Popularizēšanas un demonstrēšanas izdevumu palielināšanās nemazinās ar filmas nepietiekamo finansējumu saistītās problēmas un neļaus sasniegt plašāku skatītāju loku; lai arī izplatīšanas un reklamēšanas budžetu, vispārīgi skatot, būtu vēlams palielināt, tas nekādā gadījumā nedrīkstētu notikt uz Eiropas filmu ražošanai atvēlētā budžeta rēķina; |
| --- | --- |

19.

tomēr norāda: lai arī attiecībā uz budžeta sadalījumu starp ražošanu un izplatīšanu/reklamēšanu šķiet, ka izplatīšanai/reklamēšanai tiek atvēlēts mazāk līdzekļu, nevar par atsauces punktu izmantot Amerikas Savienoto Valstu tirgū piešķirto budžetu, lai argumentētu par labu minētā sadalījuma līdzsvarošanai; valda vispārēja vienprātība, ka Eiropas audiovizuālās ražošanas atbalstīšanas nolūkā ir svarīgi piešķirt atbalstu un ka producentiem ir grūti iegūt pietiekamu sākotnējo atbalstu, kas ļautu sakopot projektu realizēšanai nepieciešamos finansiālos līdzekļus, – tā tiešas sekas ir situācija, ka filmām dažkārt nav pietiekami daudz finansējuma un ka tādēļ cieš to kvalitāte. Popularizēšanas un demonstrēšanas izdevumu palielināšanās nemazinās ar filmas nepietiekamo finansējumu saistītās problēmas un neļaus sasniegt plašāku skatītāju loku; lai arī izplatīšanas un reklamēšanas budžetu, vispārīgi skatot, būtu vēlams palielināt, tas nekādā gadījumā nedrīkstētu notikt uz Eiropas filmu ražošanai atvēlētā budžeta rēķina;

| 20. | konstatē, ka Eiropas filmu jomā bieži novērotās grūtības sasniegt attiecīgo publiku dažos gadījumos rodas tāpēc, ka filmas projekta izstrādes sākumā netiek domāts par mērķauditoriju. Filmām, kuras jau no scenārija izstrādes brīža tiek mērķtiecīgi veidotas specifiskai publikas daļai, kopumā ņemot, ir vieglāk sasniegt savu publiku nekā tām filmām, kas paredzētas plašai sabiedrībai. Kā Komisija norāda, dažkārt tā iemesls ir arī pārāk nelielais reklamēšanas budžets, kas neļauj filmu plaši un uzskatāmi izplatīt; |
| --- | --- |

20.

konstatē, ka Eiropas filmu jomā bieži novērotās grūtības sasniegt attiecīgo publiku dažos gadījumos rodas tāpēc, ka filmas projekta izstrādes sākumā netiek domāts par mērķauditoriju. Filmām, kuras jau no scenārija izstrādes brīža tiek mērķtiecīgi veidotas specifiskai publikas daļai, kopumā ņemot, ir vieglāk sasniegt savu publiku nekā tām filmām, kas paredzētas plašai sabiedrībai. Kā Komisija norāda, dažkārt tā iemesls ir arī pārāk nelielais reklamēšanas budžets, kas neļauj filmu plaši un uzskatāmi izplatīt;

| 21. | atgādina, ka kino ir prototipu nozare un ka droši paredzēt filmas panākumus nav iespējams; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka kino ir prototipu nozare un ka droši paredzēt filmas panākumus nav iespējams;

| 22. | piekrīt viedoklim, ka daudzas filmas vajadzētu labāk izstrādāt, pirms sāk to uzņemšanu; tāpēc būtu jāievieš izstrādei paredzēts atbalsts, kas papildinātu programmu “Radošā Eiropa” un tās apakšprogrammu “Media”; |
| --- | --- |

22.

piekrīt viedoklim, ka daudzas filmas vajadzētu labāk izstrādāt, pirms sāk to uzņemšanu; tāpēc būtu jāievieš izstrādei paredzēts atbalsts, kas papildinātu programmu “Radošā Eiropa” un tās apakšprogrammu “Media”;

Finansējuma satvara pārskatīšana: jaunu dalībnieku iesaistīšana vērtības ķēdē

| 23. | uzskata, ka audiovizuālo darbu finansēšanu ietekmē pakāpeniskā apvienošanās, patērētāju paradumu izmaiņas un jaunu ekonomikas modeļu rašanās. Pieprasījumvideo platformu tendence ieguldīt jaunradītā saturā pierāda, ka šie jaunie dalībnieki ir potenciāli ieguldītāji audiovizuālajā saturā; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka audiovizuālo darbu finansēšanu ietekmē pakāpeniskā apvienošanās, patērētāju paradumu izmaiņas un jaunu ekonomikas modeļu rašanās. Pieprasījumvideo platformu tendence ieguldīt jaunradītā saturā pierāda, ka šie jaunie dalībnieki ir potenciāli ieguldītāji audiovizuālajā saturā;

| 24. | uzsver, ka jaunajiem dalībniekiem (pieprasījumvideo platformām, telekomunikāciju operatoriem, OTT operatoriem u. c.), kuri izmanto Eiropā ražotu saturu, būtu jāpiedalās tā finansēšanā un ka uz tiem būtu jāattiecina tādi paši ierobežojumi kā uz attiecīgajā valstī bāzētajiem dalībniekiem, lai nodrošinātu veselīgu konkurenci starp valsts mēroga dalībniekiem un tiem dalībniekiem no valstīm ārpus ES, kas ir sākuši darbību Eiropā, un lai palielinātu finansējumu alternatīvam saturam, kurš ir kultūras daudzveidības garantija; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka jaunajiem dalībniekiem (pieprasījumvideo platformām, telekomunikāciju operatoriem, OTT operatoriem u. c.), kuri izmanto Eiropā ražotu saturu, būtu jāpiedalās tā finansēšanā un ka uz tiem būtu jāattiecina tādi paši ierobežojumi kā uz attiecīgajā valstī bāzētajiem dalībniekiem, lai nodrošinātu veselīgu konkurenci starp valsts mēroga dalībniekiem un tiem dalībniekiem no valstīm ārpus ES, kas ir sākuši darbību Eiropā, un lai palielinātu finansējumu alternatīvam saturam, kurš ir kultūras daudzveidības garantija;

| 25. | vēlas šajā saistībā sākt diskusiju ar visām ieinteresētajām personām, lai pārskatītu izcelsmes valsts principu, kas noteikts Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā (9), un izvērtētu tā darbību, ņemot vērā pašreizējās pārmaiņas audiovizuālajā jomā; |
| --- | --- |

25.

vēlas šajā saistībā sākt diskusiju ar visām ieinteresētajām personām, lai pārskatītu izcelsmes valsts principu, kas noteikts Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā (9), un izvērtētu tā darbību, ņemot vērā pašreizējās pārmaiņas audiovizuālajā jomā;

| 26. | atkārtoti uzsver principus, kas pausti UNESCO 2005. gada konvencijā, kuras mērķis ir aizsargāt un veicināt kultūras izpausmju daudzveidību, tostarp valstu un kopienu tiesības saglabāt, pieņemt un īstenot kultūras daudzveidības aizsargāšanai un sekmēšanai piemērotu politiku, konkrēti, atbalstīt satura rediģēšanu, sagatavošanu un izplatīšanu neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas (tradicionālā televīzija, pieprasījumvideo, internets vai cita tehnoloģija); |
| --- | --- |

26.

atkārtoti uzsver principus, kas pausti UNESCO 2005. gada konvencijā, kuras mērķis ir aizsargāt un veicināt kultūras izpausmju daudzveidību, tostarp valstu un kopienu tiesības saglabāt, pieņemt un īstenot kultūras daudzveidības aizsargāšanai un sekmēšanai piemērotu politiku, konkrēti, atbalstīt satura rediģēšanu, sagatavošanu un izplatīšanu neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas (tradicionālā televīzija, pieprasījumvideo, internets vai cita tehnoloģija);

| 27. | uzskata, ka informācija, ko nekomerciāli kinoteātri apkopojuši programmas “Media” ietvaros, kā arī statistika, kuru internetā apkopojuši gan lielie operatori, it īpaši lielie satura apkopotāji un pieprasījumvideo sektors, gan publiskās raidorganizācijas (un arī privātās raidorganizācijas, ja tās saņem publiskā sektora atbalstu vai arī konkurē ar publiskajām raidorganizācijām), jāizplata un jādara pieejamas filmu industrijai kā reģionālajā, tā arī valsts līmenī. Jānovērš pašreizējais pārredzamības trūkums, kas neļauj publiskās pārvaldes iestādēm pieņemt likumus un noteikumus, kuri attiektos uz jaunajiem operatoriem, un uzlikt šiem jaunajiem operatoriem vispārējas politikas pienākumus, kas patlaban ar pārraudzības līgumu starpniecību vai citādi tiek piemēroti valsts raidorganizācijām; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka informācija, ko nekomerciāli kinoteātri apkopojuši programmas “Media” ietvaros, kā arī statistika, kuru internetā apkopojuši gan lielie operatori, it īpaši lielie satura apkopotāji un pieprasījumvideo sektors, gan publiskās raidorganizācijas (un arī privātās raidorganizācijas, ja tās saņem publiskā sektora atbalstu vai arī konkurē ar publiskajām raidorganizācijām), jāizplata un jādara pieejamas filmu industrijai kā reģionālajā, tā arī valsts līmenī. Jānovērš pašreizējais pārredzamības trūkums, kas neļauj publiskās pārvaldes iestādēm pieņemt likumus un noteikumus, kuri attiektos uz jaunajiem operatoriem, un uzlikt šiem jaunajiem operatoriem vispārējas politikas pienākumus, kas patlaban ar pārraudzības līgumu starpniecību vai citādi tiek piemēroti valsts raidorganizācijām;

Inovatīvas komerciālās vides izveidošana

| 28. | lai novērtētu, cik lielā mērā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva (10) joprojām atbilst saviem mērķiem – vienotajā digitālajā tirgū veicināt audiovizuālo darbu radīšanu, izplatīšanu, pieejamību un komerciālo interesi par tiem –, gaida rezultātus, ko sniegs sabiedriskā apspriešana, kura sākta saistībā ar Eiropas Komisijas zaļo grāmatu “Gatavojoties pilnīgi konverģētai audiovizuālajai pasaulei. Izaugsme, radīšana un vērtības” (11); |
| --- | --- |

28.

lai novērtētu, cik lielā mērā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva (10) joprojām atbilst saviem mērķiem – vienotajā digitālajā tirgū veicināt audiovizuālo darbu radīšanu, izplatīšanu, pieejamību un komerciālo interesi par tiem –, gaida rezultātus, ko sniegs sabiedriskā apspriešana, kura sākta saistībā ar Eiropas Komisijas zaļo grāmatu “Gatavojoties pilnīgi konverģētai audiovizuālajai pasaulei. Izaugsme, radīšana un vērtības” (11);

| 29. | tomēr norāda uz atšķirībām, kā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā tiek traktēti, no vienas puses, lineārie audiovizuālie pakalpojumi, kam direktīvā ir noteiktas procentuālās kvotas attiecībā uz Eiropas un neatkarīgu producentu ražojumiem, kuru pārraidīšana Eiropas Savienības raidorganizācijām ir obligāti jāprogrammē, un, no otras puses, nelineārie audiovizuālie pakalpojumi, kuriem šāda veida pienākumi ir mazāk stingri. Nelineāro pakalpojumu (VOD) ieviešana un līdz ar to gūtā pieredze var palīdzēt apzināt un izmantot visefektīvākos līdzekļus, kā minētie pakalpojumi var popularizēt Eiropas ražojumus; |
| --- | --- |

29.

tomēr norāda uz atšķirībām, kā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā tiek traktēti, no vienas puses, lineārie audiovizuālie pakalpojumi, kam direktīvā ir noteiktas procentuālās kvotas attiecībā uz Eiropas un neatkarīgu producentu ražojumiem, kuru pārraidīšana Eiropas Savienības raidorganizācijām ir obligāti jāprogrammē, un, no otras puses, nelineārie audiovizuālie pakalpojumi, kuriem šāda veida pienākumi ir mazāk stingri. Nelineāro pakalpojumu (VOD) ieviešana un līdz ar to gūtā pieredze var palīdzēt apzināt un izmantot visefektīvākos līdzekļus, kā minētie pakalpojumi var popularizēt Eiropas ražojumus;

| 30. | atbalsta nostāju, ka nozares straujās attīstības dēļ Eiropas Komisijai būtu jāīsteno izmēģinājuma projekti plašsaziņas līdzekļu hronoloģijas jomā (piemēram, day and date release), lai attiecīgos gadījumos izvērtētu nepieciešamību ieviest mazāk stingrus noteikumus par filmu izlaišanas intervāliem. RK uzsver, ka vietējie dalībnieki un tiesību īpašnieki jāaizsargā ar piemērota darījumdarbības modeļa palīdzību un vienlaikus jāizmanto digitālās tehnikas piedāvātās jaunās iespējas, un jāatvieglo plašai sabiedrībai piekļuve saturam; Turklāt jāņem vērā patērētāju jaunie paradumi un vēlmes – viņi grib jaunam saturam piekļūt uzreiz, jebkur un jebkurā brīdī –, bet jāatļauj arī jaunu finansēšanas un satura izplatīšanas darījumdarbības modeļu izstrāde un pilnveidošana; |
| --- | --- |

30.

atbalsta nostāju, ka nozares straujās attīstības dēļ Eiropas Komisijai būtu jāīsteno izmēģinājuma projekti plašsaziņas līdzekļu hronoloģijas jomā (piemēram, day and date release), lai attiecīgos gadījumos izvērtētu nepieciešamību ieviest mazāk stingrus noteikumus par filmu izlaišanas intervāliem. RK uzsver, ka vietējie dalībnieki un tiesību īpašnieki jāaizsargā ar piemērota darījumdarbības modeļa palīdzību un vienlaikus jāizmanto digitālās tehnikas piedāvātās jaunās iespējas, un jāatvieglo plašai sabiedrībai piekļuve saturam; Turklāt jāņem vērā patērētāju jaunie paradumi un vēlmes – viņi grib jaunam saturam piekļūt uzreiz, jebkur un jebkurā brīdī –, bet jāatļauj arī jaunu finansēšanas un satura izplatīšanas darījumdarbības modeļu izstrāde un pilnveidošana;

| 31. | atgādina par nepieciešamību strādāt pie tāda moderna autortiesību satvara ieviešanas, kurš Eiropas Savienībā atvieglotu filmu nodošanu glabāšanā un pieejamību tiešsaistē un ietvertu šādus aspektus: garantētu tiesību īpašnieku faktisku atzīšanu un atlīdzības piešķiršanu viņiem; izveidotu noturīgus stimulus radošumam, kultūras daudzveidībai un inovācijai; paplašinātu galalietotāju piekļuvi likumīgiem piedāvājumiem; atļautu jaunu ekonomikas modeļu radīšanu; vēl efektīvāk cīnītos pret nelikumīgiem piedāvājumiem un pirātismu (12); |
| --- | --- |

31.

atgādina par nepieciešamību strādāt pie tāda moderna autortiesību satvara ieviešanas, kurš Eiropas Savienībā atvieglotu filmu nodošanu glabāšanā un pieejamību tiešsaistē un ietvertu šādus aspektus: garantētu tiesību īpašnieku faktisku atzīšanu un atlīdzības piešķiršanu viņiem; izveidotu noturīgus stimulus radošumam, kultūras daudzveidībai un inovācijai; paplašinātu galalietotāju piekļuvi likumīgiem piedāvājumiem; atļautu jaunu ekonomikas modeļu radīšanu; vēl efektīvāk cīnītos pret nelikumīgiem piedāvājumiem un pirātismu (12);

Radošās vides nostiprināšana

| 32. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka Eiropas kino nozarē būtu jāatbalsta talanti un jāattīsta profesionālās prasmes, un mudina veidot radošas partnerības starp kino skolām un profesionālajām aprindām. Komiteja uzsver, ka šā mērķa sasniegšanā liela nozīme ir atbalstam, kas noteikts programmās “Radošā Eiropa” un “Erasmus+”; |
| --- | --- |

32.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka Eiropas kino nozarē būtu jāatbalsta talanti un jāattīsta profesionālās prasmes, un mudina veidot radošas partnerības starp kino skolām un profesionālajām aprindām. Komiteja uzsver, ka šā mērķa sasniegšanā liela nozīme ir atbalstam, kas noteikts programmās “Radošā Eiropa” un “Erasmus+”;

| 33. | atgādina, ka nepieciešams aktīvi veicināt sinerģiju starp kultūras un radošuma jomu un arī ar ekonomikas un sociālajiem dalībniekiem citās jomās, lai atbalstītu tādas jaunas un inovatīvas darbības jomas kā starpmediji (cross media), sociālie plašsaziņu līdzekļi, digitālā publicēšana, radošais tūrisms u. c. (13); |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka nepieciešams aktīvi veicināt sinerģiju starp kultūras un radošuma jomu un arī ar ekonomikas un sociālajiem dalībniekiem citās jomās, lai atbalstītu tādas jaunas un inovatīvas darbības jomas kā starpmediji (cross media), sociālie plašsaziņu līdzekļi, digitālā publicēšana, radošais tūrisms u. c. (13);

Pieejamība un publikas paplašināšana

| 34. | uzsver, ka ir svarīgi sasniegt un izveidot jaunu publiku Eiropas filmām, un ir vienisprātis ar Eiropas Komisijas analīzi par nepieciešamību izstrādāt instrumentus, kas ļautu palielināt Eiropas filmu pieejamību un pieprasījumu pēc tām, it īpaši pēc citu Eiropas valstu filmām; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ir svarīgi sasniegt un izveidot jaunu publiku Eiropas filmām, un ir vienisprātis ar Eiropas Komisijas analīzi par nepieciešamību izstrādāt instrumentus, kas ļautu palielināt Eiropas filmu pieejamību un pieprasījumu pēc tām, it īpaši pēc citu Eiropas valstu filmām;

| 35. | atzīst, ka ir lietderīgi koncentrēties uz faktoriem, kuri var palielināt filmas panākumus, proti, apkopojot informāciju par skatītāju gaumi, taču norāda: lai arī filmām, kas valsts vai reģionālajā mērogā saņem publikas atbalstu, tiešām ir tendence būt vērstām uz vietējo publiku, tomēr tās nepalielinās savas izredzes piekļūt citu Eiropas valstu tirgiem un to skatītājiem, ja tās nonivelēs audiovizuālo darbu vietējo specifiku. RK uzskata, ka, vienīgi gūstot panākumus savā tirgū, filma spēs ieinteresēt ārzemju izplatītājus un tiks rādīta citviet. Būtu kļūdaini domāt, ka filmas būtu jāveido, pamatojoties uz “vismazāko Eiropas kopsaucēju”. Kultūras daudzveidība tieši uzliek par pienākumu izcelt vietējo un reģionālo specifiku, jo tieši šī specifika veido Eiropas identitāti; |
| --- | --- |

35.

atzīst, ka ir lietderīgi koncentrēties uz faktoriem, kuri var palielināt filmas panākumus, proti, apkopojot informāciju par skatītāju gaumi, taču norāda: lai arī filmām, kas valsts vai reģionālajā mērogā saņem publikas atbalstu, tiešām ir tendence būt vērstām uz vietējo publiku, tomēr tās nepalielinās savas izredzes piekļūt citu Eiropas valstu tirgiem un to skatītājiem, ja tās nonivelēs audiovizuālo darbu vietējo specifiku. RK uzskata, ka, vienīgi gūstot panākumus savā tirgū, filma spēs ieinteresēt ārzemju izplatītājus un tiks rādīta citviet. Būtu kļūdaini domāt, ka filmas būtu jāveido, pamatojoties uz “vismazāko Eiropas kopsaucēju”. Kultūras daudzveidība tieši uzliek par pienākumu izcelt vietējo un reģionālo specifiku, jo tieši šī specifika veido Eiropas identitāti;

| 36. | uzskata, ka digitālā revolūcija varētu radīt lielāku elastīgumu filmu izplatīšanā, piedāvājot alternatīvas, kas papildinātu tradicionālo izplatīšanas sistēmu un ļautu apmierināt iedzīvotāju pieprasījumu pēc ātrākas piekļuves saturam un iespējas to izmantot uz vairākām ierīcēm; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka digitālā revolūcija varētu radīt lielāku elastīgumu filmu izplatīšanā, piedāvājot alternatīvas, kas papildinātu tradicionālo izplatīšanas sistēmu un ļautu apmierināt iedzīvotāju pieprasījumu pēc ātrākas piekļuves saturam un iespējas to izmantot uz vairākām ierīcēm;

| 37. | uzskata, ka valsts pārvaldes iestādēm būtu jāmudina attiecīgās valsts pieprasījumvideo platformas uzskatāmi izcelt – piemēram, ar rediģēšanas stratēģiju vai reklāmas kampaņu palīdzību – Eiropas filmas, kas atrodas to katalogā, un ka šī prasība jāizvirza valsts vai reģionālās politikas pasākumos; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka valsts pārvaldes iestādēm būtu jāmudina attiecīgās valsts pieprasījumvideo platformas uzskatāmi izcelt – piemēram, ar rediģēšanas stratēģiju vai reklāmas kampaņu palīdzību – Eiropas filmas, kas atrodas to katalogā, un ka šī prasība jāizvirza valsts vai reģionālās politikas pasākumos;

| 38. | turklāt uzsver, ka kopražojumi, kas bieži ir nepieciešami Eiropas filmu finansiālai un mākslinieciskai veidošanai, arī veicina to izrādīšanu lielākā skaitā vietu un ka kopražojumus varētu uzlabot, ja kopražotāji paši labāk sagatavotos filmas demonstrēšanas nosacījumiem katrā no kopražošanas valstīm; |
| --- | --- |

38.

turklāt uzsver, ka kopražojumi, kas bieži ir nepieciešami Eiropas filmu finansiālai un mākslinieciskai veidošanai, arī veicina to izrādīšanu lielākā skaitā vietu un ka kopražojumus varētu uzlabot, ja kopražotāji paši labāk sagatavotos filmas demonstrēšanas nosacījumiem katrā no kopražošanas valstīm;

| 39. | pozitīvi vērtē konstruktīvo dialogu, kas tiek risināts “Licences Eiropai” ietvaros, it īpaši attiecībā uz nepieciešamību citstarp ar savienoto platformu palīdzību digitalizēt, restaurēt un padarīt sabiedrībai pieejamu Eiropas kinematogrāfijas mantojumu, kā arī uz procedūrām, kas jāievēro, lai to paveiktu; tādējādi iestādes, kas uzglabā šo mantojumu, varētu arhīvos glabātos darbus piedāvāt izrādīšanai, vienlaikus garantējot tiesību īpašniekiem taisnīgu ienākumu daļu; |
| --- | --- |

39.

pozitīvi vērtē konstruktīvo dialogu, kas tiek risināts “Licences Eiropai” ietvaros, it īpaši attiecībā uz nepieciešamību citstarp ar savienoto platformu palīdzību digitalizēt, restaurēt un padarīt sabiedrībai pieejamu Eiropas kinematogrāfijas mantojumu, kā arī uz procedūrām, kas jāievēro, lai to paveiktu; tādējādi iestādes, kas uzglabā šo mantojumu, varētu arhīvos glabātos darbus piedāvāt izrādīšanai, vienlaikus garantējot tiesību īpašniekiem taisnīgu ienākumu daļu;

| 40. | šajā kontekstā norāda, ka minētās saistītās platformas jāizmanto, lai attiecīgajā valstī (14) uzlabotu un pilnveidotu piekļuvi lielākam skaitam dublētu un subtitrētu filmu, jo arī tas sekmētu Eiropas kinematogrāfijas mantojuma pieejamību plašākam skatītāju lokam; |
| --- | --- |

40.

šajā kontekstā norāda, ka minētās saistītās platformas jāizmanto, lai attiecīgajā valstī (14) uzlabotu un pilnveidotu piekļuvi lielākam skaitam dublētu un subtitrētu filmu, jo arī tas sekmētu Eiropas kinematogrāfijas mantojuma pieejamību plašākam skatītāju lokam;

| 41. | uzsver nepieciešamību ar digitalizācijas un apmācības iniciatīvu palīdzību modernizēt kinematogrāfijas nozari, izmantojot Eiropas Savienības struktūrfondus, lai panāktu, ka šī nozare piedalās vietējās un reģionālās attīstības stratēģijā, kuras uzmanības centrā ir iedzīvotāji un kurā vienlaikus ņemta vērā kultūras un valodu daudzveidība un atšķirīgās situācijas valstu audiovizuālajā sektorā; |
| --- | --- |

41.

uzsver nepieciešamību ar digitalizācijas un apmācības iniciatīvu palīdzību modernizēt kinematogrāfijas nozari, izmantojot Eiropas Savienības struktūrfondus, lai panāktu, ka šī nozare piedalās vietējās un reģionālās attīstības stratēģijā, kuras uzmanības centrā ir iedzīvotāji un kurā vienlaikus ņemta vērā kultūras un valodu daudzveidība un atšķirīgās situācijas valstu audiovizuālajā sektorā;

| 42. | vērš uzmanību uz to, ka izglītošana par kino ir joma, kurā vēl aizvien trūkst līdzekļu, un ka tai nepieciešama iespēja saņemt ES finansējumu; tā ir ļoti svarīga joma, kas ļauj ar šī kultūras vektora, proti, kino, palīdzību jauniešiem apzināties to, ka līdztekus amerikāņu filmām pastāv citas alternatīvas, un iepazīt arī dažādos Eiropas identitātes spektrus; |
| --- | --- |

42.

vērš uzmanību uz to, ka izglītošana par kino ir joma, kurā vēl aizvien trūkst līdzekļu, un ka tai nepieciešama iespēja saņemt ES finansējumu; tā ir ļoti svarīga joma, kas ļauj ar šī kultūras vektora, proti, kino, palīdzību jauniešiem apzināties to, ka līdztekus amerikāņu filmām pastāv citas alternatīvas, un iepazīt arī dažādos Eiropas identitātes spektrus;

| 43. | uzskata, ka ir svarīgi, lai Komisija savā kinematogrāfijas politikā atzīst teritoriālās dimensijas nozīmīgo lomu un pamatotību tam, ka vietējā, reģionālajā un starpreģionālajā līmenī audiovizuālajai jomai tiek piešķirts publiskais atbalsts, piemēram, lai aizsargātu kultūras daudzveidību. Šajā kontekstā ir daudz iemeslu, lai tiktu piemēroti ES līgumi un UNESCO konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu. |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka ir svarīgi, lai Komisija savā kinematogrāfijas politikā atzīst teritoriālās dimensijas nozīmīgo lomu un pamatotību tam, ka vietējā, reģionālajā un starpreģionālajā līmenī audiovizuālajai jomai tiek piešķirts publiskais atbalsts, piemēram, lai aizsargātu kultūras daudzveidību. Šajā kontekstā ir daudz iemeslu, lai tiktu piemēroti ES līgumi un UNESCO konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.

Briselē, 2014. gada 4. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  CdR 293/2010 final.

1

(2)  COM(2010) 183 final.

2

(3)  COM(2012) 537 final.

3

(4)  COM(2010) 245 final.

4

(5)  Skatīt Eirobarometra speciālizdevumā publicētos rezultātus par kultūras pieejamību un iesaistīšanos tajā; speciālizdevums publicēts 2013. gada novembrī tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_399_en.pdf

5

(6)  Sk. kopsavilkumu pētījumam “A profile of current and future audiovisual audience” (“Audiovizuālās publikas iezīmes patlaban un nākotnē”): http://bookshop.europa.eu/lv/a-profile-of-current-and-future-audiovisual-audience-pbNC0114077/

6

A profile of current and future audiovisual audience”

(7)  Komisijas paziņojums par valsts atbalstu filmām un citiem audiovizuālajiem darbiem (OV C 332, 15.11.2013.), 6. un turpmākie punkti.

7

(8)  http://ec.europa.eu/archives/information_society/avpolicy/info_centre/library/studies/index_fr.htm#territorialisation

8

(9)  Direktīva 2010/13/ES (OV L 95, 15.4.2010.).

9

(10)  COM(2013) 231 final.

10

(11)  Direktīva 2010/13/ES (OV L 95, 15.4.2010.).

11

(12)  COM(2012) 789.

12

(13)  CdR 2391/2012 final.

13

(14)  http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/licences-for-europe/131113_ten-pledges_en.pdf

14

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/75 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/75

---

Reģionu komitejas atzinums “Neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā iegūtu prasmju un kompetenču atzīšana”

(2015/C 019/16)

| Ziņotājs | Marek Olszewski (PL/EA), Lubičas (Lubicz) gminas priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Ziņotājs

Marek Olszewski (PL/EA), Lubičas (Lubicz) gminas priekšsēdētājs

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

ES konteksts

| 1. | Izglītības jomā Eiropas rīcībā ir spēcīgi līdzekļi, tomēr vēl jānovērš daudzi šķēršļi, lai būtu iespējams sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” vērienīgos mērķus. Dažos beidzamajos gados neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšana ir analizēta vairākos salīdzinošos ES mēroga pētījumos, kas ir palīdzējuši labāk izprast, cik lielā mērā līdz šim ir īstenota šādas neformālās un ikdienējās izglītības atzīšana. |
| --- | --- |

1.

Izglītības jomā Eiropas rīcībā ir spēcīgi līdzekļi, tomēr vēl jānovērš daudzi šķēršļi, lai būtu iespējams sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” vērienīgos mērķus. Dažos beidzamajos gados neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšana ir analizēta vairākos salīdzinošos ES mēroga pētījumos, kas ir palīdzējuši labāk izprast, cik lielā mērā līdz šim ir īstenota šādas neformālās un ikdienējās izglītības atzīšana.

| 2. | Kopš 2004. gada Eiropas iestādes ir atbalstījušas pārmaiņas šajā jomā valsts līmenī – īstenotas dažādas iniciatīvas, tostarp ieviesti Eiropas vienotie principi neformālās un ikdienējās izglītības apzināšanai un atzīšanai (1), Eiropas pamatnostādnes neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanai (Cedefop, 2009) (2) un vairākkārt publicēts Eiropas pārskats par neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanu (3). Tā rezultātā 2012. gada decembrī tika pieņemts Padomes ieteikums (4), kurā ES dalībvalstis aicinātas izveidot atzīšanas principus, kas būtu saistīti ar valsts kvalifikācijas sistēmu un atbilstu Eiropas kvalifikācijas sistēmai, un kas dotu iespēju iegūt pilnīgu vai daļēju kvalifikāciju, balstoties uz neformālo un ikdienējo mācīšanos. Tagad ir pienākusi vietējo un reģionālo pašvaldību kārta paust savu viedokli par šo jautājumu. |
| --- | --- |

2.

Kopš 2004. gada Eiropas iestādes ir atbalstījušas pārmaiņas šajā jomā valsts līmenī – īstenotas dažādas iniciatīvas, tostarp ieviesti Eiropas vienotie principi neformālās un ikdienējās izglītības apzināšanai un atzīšanai (1), Eiropas pamatnostādnes neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanai (Cedefop, 2009) (2) un vairākkārt publicēts Eiropas pārskats par neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanu (3). Tā rezultātā 2012. gada decembrī tika pieņemts Padomes ieteikums (4), kurā ES dalībvalstis aicinātas izveidot atzīšanas principus, kas būtu saistīti ar valsts kvalifikācijas sistēmu un atbilstu Eiropas kvalifikācijas sistēmai, un kas dotu iespēju iegūt pilnīgu vai daļēju kvalifikāciju, balstoties uz neformālo un ikdienējo mācīšanos. Tagad ir pienākusi vietējo un reģionālo pašvaldību kārta paust savu viedokli par šo jautājumu.

Neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā iegūto prasmju atzīšanas nozīme mūžizglītības kontekstā

—   Koncentrēšanās uz labākajām un lietderīgākajām prasmēm

| 3. | Prasmes un zināšanas var iegūt ne tikai formālās izglītības sistēmā, bet arī mācoties ārpus tās. Runa ir par prasmju apgūšanu ikdienā, indivīdam dzīves laikā veicot darbības, kas nav saistītas ar oficiāli atzītu un sertificētu kvalifikāciju iegūšanu. Tādas prasmes var iegūt, piemēram, veicot mājas darbus, izejot apmācību darba vietā, palīdzot lauku saimniecībā, rūpējoties par slimiem cilvēkiem, gados veciem cilvēkiem, bērniem utt. |
| --- | --- |

3.

Prasmes un zināšanas var iegūt ne tikai formālās izglītības sistēmā, bet arī mācoties ārpus tās. Runa ir par prasmju apgūšanu ikdienā, indivīdam dzīves laikā veicot darbības, kas nav saistītas ar oficiāli atzītu un sertificētu kvalifikāciju iegūšanu. Tādas prasmes var iegūt, piemēram, veicot mājas darbus, izejot apmācību darba vietā, palīdzot lauku saimniecībā, rūpējoties par slimiem cilvēkiem, gados veciem cilvēkiem, bērniem utt.

| 4. | Savukārt neformālas mācīšanās procesā gūtās prasmes saistītas ar situācijām, kad indivīds mācās un apgūst prasmes, piedaloties dažādos pasākumos, kas piedāvā mācīšanās iespējas, taču šādā veidā iegūtās prasmes netiek nedz sertificētas, nedz oficiāli atzītas. Kā piemērus šādiem pasākumiem var minēt seminārus, plašai publikai pieejamus apmācības kursus un stažēšanos, taču arī amatiersportu vai brīvprātīgo darbu vietējo iedzīvotāju labā. Neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā iegūtajām prasmēm var būt gan tehniski aspekti (piemēram, praktiskā pieredze), gan sociāli aspekti (piemēram, valodu zināšanas). |
| --- | --- |

4.

Savukārt neformālas mācīšanās procesā gūtās prasmes saistītas ar situācijām, kad indivīds mācās un apgūst prasmes, piedaloties dažādos pasākumos, kas piedāvā mācīšanās iespējas, taču šādā veidā iegūtās prasmes netiek nedz sertificētas, nedz oficiāli atzītas. Kā piemērus šādiem pasākumiem var minēt seminārus, plašai publikai pieejamus apmācības kursus un stažēšanos, taču arī amatiersportu vai brīvprātīgo darbu vietējo iedzīvotāju labā. Neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā iegūtajām prasmēm var būt gan tehniski aspekti (piemēram, praktiskā pieredze), gan sociāli aspekti (piemēram, valodu zināšanas).

| 5. | Mūžizglītības ideja pašlaik ir svarīgākais ES izglītības un nodarbinātības politikas stūrakmens, un tāpēc tai ir liela nozīme integrācijā. Neformālās un ikdienējās izglītošanās procesā iegūto prasmju un zināšanu atzīšana un apstiprināšana ir viens no šīs idejas svarīgākajiem principiem, kura piemērošanas rezultātā izglītības procesiem būtu jākļūst elastīgākiem, lai tādējādi palielinātu darbaspēka mobilitāti, sekmētu gan nodarbināmību, tostarp jauniešu vidū, gan migrantu iekļaušanu, kā arī pārskatītu izglītības (it īpaši pieaugušo izglītības) koncepciju kopumā. Pateicoties atzītai ikdienējai un neformālai apmācībai, indivīds ne tikai iegūs sertifikātu par to, ka ārpus formālās izglītības ietvariem sasniedzis zināmu prasmju līmeni, bet atsevišķos gadījumos, ja būs ievēroti akreditācijas noteikumi, viņam arī būs nodrošināta pāreja uz citu izglītības līmeni. |
| --- | --- |

5.

Mūžizglītības ideja pašlaik ir svarīgākais ES izglītības un nodarbinātības politikas stūrakmens, un tāpēc tai ir liela nozīme integrācijā. Neformālās un ikdienējās izglītošanās procesā iegūto prasmju un zināšanu atzīšana un apstiprināšana ir viens no šīs idejas svarīgākajiem principiem, kura piemērošanas rezultātā izglītības procesiem būtu jākļūst elastīgākiem, lai tādējādi palielinātu darbaspēka mobilitāti, sekmētu gan nodarbināmību, tostarp jauniešu vidū, gan migrantu iekļaušanu, kā arī pārskatītu izglītības (it īpaši pieaugušo izglītības) koncepciju kopumā. Pateicoties atzītai ikdienējai un neformālai apmācībai, indivīds ne tikai iegūs sertifikātu par to, ka ārpus formālās izglītības ietvariem sasniedzis zināmu prasmju līmeni, bet atsevišķos gadījumos, ja būs ievēroti akreditācijas noteikumi, viņam arī būs nodrošināta pāreja uz citu izglītības līmeni.

| 6. | Brigē 2010. decembrī tika pieņemts komunikē (5), kurā Eiropas profesionālās izglītības un apmācības ministri, Eiropas sociālie partneri un Eiropas Komisija paziņoja, ka dalībvalstīm ne vēlāk kā 2015. gadā būtu jāsāk izstrādāt valstu procedūras neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanai un apstiprināšanai – procedūras, ko attiecīgos gadījumos papildinātu valsts kvalifikācijas sistēma. |
| --- | --- |

6.

Brigē 2010. decembrī tika pieņemts komunikē (5), kurā Eiropas profesionālās izglītības un apmācības ministri, Eiropas sociālie partneri un Eiropas Komisija paziņoja, ka dalībvalstīm ne vēlāk kā 2015. gadā būtu jāsāk izstrādāt valstu procedūras neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanai un apstiprināšanai – procedūras, ko attiecīgos gadījumos papildinātu valsts kvalifikācijas sistēma.

| 7. | Realitātē tomēr šie nodomi vēl aizvien nav īstenoti. Starp reģioniem un valstīm pastāv daudzas būtiskas atšķirības attiecībā uz to, kā izglītības sistēmās atzīst un apstiprina neformālās un ikdienējās prasmes/zināšanas (valsts un reģionu līmenī pastāv vairāk nekā 100 dažādas šo procedūru definīcijas). Dažas valstis un reģioni ir iekavējuši neformālās un ikdienējās izglītības un mācīšanās atzīšanu. |
| --- | --- |

7.

Realitātē tomēr šie nodomi vēl aizvien nav īstenoti. Starp reģioniem un valstīm pastāv daudzas būtiskas atšķirības attiecībā uz to, kā izglītības sistēmās atzīst un apstiprina neformālās un ikdienējās prasmes/zināšanas (valsts un reģionu līmenī pastāv vairāk nekā 100 dažādas šo procedūru definīcijas). Dažas valstis un reģioni ir iekavējuši neformālās un ikdienējās izglītības un mācīšanās atzīšanu.

| 8. | Tāpēc RK aicina Eiropas Komisiju šim jautājumam pievērsties, kad atjaunotās stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros tiks pārskatītas politikas prioritātes, un nekavējoties izpildīt savu apņemšanos, proti, izveidot Eiropas telpu prasmēm un kvalifikācijai, kas iegūtas ne tikai formālajā izglītošanās procesā, bet arī neformālās mācīšanās procesā, un vienlaikus nodrošināt iespējas pāriet uz citu izglītības līmeni. Reģionu komitejai tā ir svarīga prioritāte, kas atspoguļota RK priekšlikumos par ES likumdevēja jauno mandātu (6), jo šādu kvalifikāciju savstarpēja atzīšana atvieglo, piemēram, darbaspēka pārrobežu mobilitāti, palielina konkurētspēju un nostiprina teritoriālo un sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

8.

Tāpēc RK aicina Eiropas Komisiju šim jautājumam pievērsties, kad atjaunotās stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros tiks pārskatītas politikas prioritātes, un nekavējoties izpildīt savu apņemšanos, proti, izveidot Eiropas telpu prasmēm un kvalifikācijai, kas iegūtas ne tikai formālajā izglītošanās procesā, bet arī neformālās mācīšanās procesā, un vienlaikus nodrošināt iespējas pāriet uz citu izglītības līmeni. Reģionu komitejai tā ir svarīga prioritāte, kas atspoguļota RK priekšlikumos par ES likumdevēja jauno mandātu (6), jo šādu kvalifikāciju savstarpēja atzīšana atvieglo, piemēram, darbaspēka pārrobežu mobilitāti, palielina konkurētspēju un nostiprina teritoriālo un sociālo kohēziju.

| 9. | Tā kā neformālā izglītība ir līdzeklis, kas palīdz integrēties sabiedrībā, RK savos atzinumos daudzkārt ir aicinājusi atzīt un apstiprināt neformālās izglītošanās procesā iegūtās prasmes un kvalifikāciju. Gadu gaitā RK ir vairākkārtīgi apliecinājusi, ka neformālā mācīšanās un izglītošanās ir viena no Komitejas svarīgākajām prioritātēm. |
| --- | --- |

9.

Tā kā neformālā izglītība ir līdzeklis, kas palīdz integrēties sabiedrībā, RK savos atzinumos daudzkārt ir aicinājusi atzīt un apstiprināt neformālās izglītošanās procesā iegūtās prasmes un kvalifikāciju. Gadu gaitā RK ir vairākkārtīgi apliecinājusi, ka neformālā mācīšanās un izglītošanās ir viena no Komitejas svarīgākajām prioritātēm.

| 10. | Reģionu komiteja uzskata, ka ES mēroga mehānismi neformālo un ikdienējo kompetenču un prasmju atzīšanai, apstiprināšanai un sertificēšanai var palielināt Eiropas Sociālā fonda līdzfinansēto programmu ietvaros piedāvātas neformālās izglītības lietderību un vērtību. |
| --- | --- |

10.

Reģionu komiteja uzskata, ka ES mēroga mehānismi neformālo un ikdienējo kompetenču un prasmju atzīšanai, apstiprināšanai un sertificēšanai var palielināt Eiropas Sociālā fonda līdzfinansēto programmu ietvaros piedāvātas neformālās izglītības lietderību un vērtību.

| 11. | Eiropas Savienībā vietējās un reģionālās pašvaldības atbild par svarīgākajiem izglītības un apmācības politikas jautājumiem, un tām ir būtiska nozīme jauniešu un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

11.

Eiropas Savienībā vietējās un reģionālās pašvaldības atbild par svarīgākajiem izglītības un apmācības politikas jautājumiem, un tām ir būtiska nozīme jauniešu un nodarbinātības politikā.

| 12. | Izglītības iestādes, augstskolas un profesionālās izglītības un apmācības (PIA) iestādes, tāpat arī citas struktūras, kas piedāvā pakalpojumus šajā jomā, kā arī nodarbinātības dienesti, nevalstiskās organizācijas un sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji, kuri darbojas konkrētajā reģionā, ir jāiesaista un jākoordinē tāpat kā uzņēmumi. Tāpēc tad, kad izstrādā un ievieš risinājumus saistībā ar neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanu, jāņem vērā teritoriālā dimensija. Tomēr Komiteja uzskata, ka izglītības iestādēm un uzņēmumiem svarīgi ir ieņemt atvērtu nostāju un pielāgoties jaunajiem apstākļiem, ko rada neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšana, kā arī izpētīt jaunas iespējas un perspektīvas, kuras tāda atzīšana varētu pavērt. |
| --- | --- |

12.

Izglītības iestādes, augstskolas un profesionālās izglītības un apmācības (PIA) iestādes, tāpat arī citas struktūras, kas piedāvā pakalpojumus šajā jomā, kā arī nodarbinātības dienesti, nevalstiskās organizācijas un sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji, kuri darbojas konkrētajā reģionā, ir jāiesaista un jākoordinē tāpat kā uzņēmumi. Tāpēc tad, kad izstrādā un ievieš risinājumus saistībā ar neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanu, jāņem vērā teritoriālā dimensija. Tomēr Komiteja uzskata, ka izglītības iestādēm un uzņēmumiem svarīgi ir ieņemt atvērtu nostāju un pielāgoties jaunajiem apstākļiem, ko rada neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšana, kā arī izpētīt jaunas iespējas un perspektīvas, kuras tāda atzīšana varētu pavērt.

| 13. | Turklāt vietējo un reģionālo pašvaldību rīcībā ir vērtīgas zināšanas par nodarbinātības iespējām, pieejamo izglītības (gan neformālās, gan ikdienējās izglītības) piedāvājumu, kā arī par savu reģionu un pilsētu vajadzībām. Tāpēc, lai atbalstītu tādu prasmju pilnveidošanu, kas patiešām ir pieprasītas no darba devēju puses, ir ļoti svarīgi iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības. |
| --- | --- |

13.

Turklāt vietējo un reģionālo pašvaldību rīcībā ir vērtīgas zināšanas par nodarbinātības iespējām, pieejamo izglītības (gan neformālās, gan ikdienējās izglītības) piedāvājumu, kā arī par savu reģionu un pilsētu vajadzībām. Tāpēc, lai atbalstītu tādu prasmju pilnveidošanu, kas patiešām ir pieprasītas no darba devēju puses, ir ļoti svarīgi iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības.

—   Saiknes nostiprināšana starp izglītību/apmācību un mobilitāti un darba tirgu

| 14. | Lai mūžizglītībai paredzētos līdzekļus pārorientētu atbilstīgi principam par neformālo un ikdienējo prasmju atzīšanu, Reģionu komiteja aicina veidot uz partnerību balstītu sadarbību starp valsts un pašvaldību administrācijas dalībniekiem, uzņēmējiem, darba ņēmējiem un viņu organizācijām, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

14.

Lai mūžizglītībai paredzētos līdzekļus pārorientētu atbilstīgi principam par neformālo un ikdienējo prasmju atzīšanu, Reģionu komiteja aicina veidot uz partnerību balstītu sadarbību starp valsts un pašvaldību administrācijas dalībniekiem, uzņēmējiem, darba ņēmējiem un viņu organizācijām, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

| 15. | RK uzsver, ka svarīgi ir iegūt pēc iespējas plašākas transversālas prasmes, it īpaši uzņēmējdarbības jomā, jo tām ir būtiska loma formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās struktūru sadarbībā ar darba tirgu. |
| --- | --- |

15.

RK uzsver, ka svarīgi ir iegūt pēc iespējas plašākas transversālas prasmes, it īpaši uzņēmējdarbības jomā, jo tām ir būtiska loma formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās struktūru sadarbībā ar darba tirgu.

| 16. | Komiteja vērš uzmanību uz tādu dalībnieku svarīgo lomu, kuri vai nu darbojas ārpus formālās izglītības sistēmas un ārkārtīgi interesējas par ārpus oficiālās izglītības sistēmas iegūto prasmju apzināšanu un atzīšanu, vai arī ir nepastarpināti iesaistīti minētajā procesā. |
| --- | --- |

16.

Komiteja vērš uzmanību uz tādu dalībnieku svarīgo lomu, kuri vai nu darbojas ārpus formālās izglītības sistēmas un ārkārtīgi interesējas par ārpus oficiālās izglītības sistēmas iegūto prasmju apzināšanu un atzīšanu, vai arī ir nepastarpināti iesaistīti minētajā procesā.

| 17. | RK uzsver, ka ir jāizveido kopīga stažēšanās kvalitātes sistēma personām, kas mācās. Šajā sakarā atbalsta ES Padomes darbību, proti, 2014. gada martā pieņemtos daudzos ieteikumus (7). |
| --- | --- |

17.

RK uzsver, ka ir jāizveido kopīga stažēšanās kvalitātes sistēma personām, kas mācās. Šajā sakarā atbalsta ES Padomes darbību, proti, 2014. gada martā pieņemtos daudzos ieteikumus (7).

Vispārēja instrumentu un politikas pasākumu saskaņotība un uz mācību rezultātiem orientētas pieejas īstenošana

| 18. | Īpašos tiesiskajos un organizatoriskajos pasākumos, kuriem piesaista publiskos līdzekļus un kurus veic konkrētu mērķu sasniegšanai, būtu jāapsver izdevumu pārdale attiecīgajā jomā. |
| --- | --- |

18.

Īpašos tiesiskajos un organizatoriskajos pasākumos, kuriem piesaista publiskos līdzekļus un kurus veic konkrētu mērķu sasniegšanai, būtu jāapsver izdevumu pārdale attiecīgajā jomā.

| 19. | Ja mūžizglītības politikā galvenā uzmanība tiks pievērsta personai, kas mācās, tad varēs lietderīgāk izmantot izglītības un apmācības pilnveidošanai paredzētos līdzekļus. Personas, kura mācās, nozīmes atzīšana ir izraisījusi izglītības un apmācības finansēšanas modeļa pārorientēšanu tā, lai no dažādiem avotiem – formālām, neformālām un ikdienējām struktūrām – pieejamo līdzekļu piešķiršana nevajadzīgi nepārklātos un lai tā notiktu atbilstīgi katras mācību procesā esošās personas individuālajām vajadzībām. Tāpēc atbilstīgi mūžizglītības idejai šajā kontekstā tieši persona, kas mācās, nevis iestāde vai sistēma ir tā, kura visu nosaka un saņem paredzētos līdzekļus. |
| --- | --- |

19.

Ja mūžizglītības politikā galvenā uzmanība tiks pievērsta personai, kas mācās, tad varēs lietderīgāk izmantot izglītības un apmācības pilnveidošanai paredzētos līdzekļus. Personas, kura mācās, nozīmes atzīšana ir izraisījusi izglītības un apmācības finansēšanas modeļa pārorientēšanu tā, lai no dažādiem avotiem – formālām, neformālām un ikdienējām struktūrām – pieejamo līdzekļu piešķiršana nevajadzīgi nepārklātos un lai tā notiktu atbilstīgi katras mācību procesā esošās personas individuālajām vajadzībām. Tāpēc atbilstīgi mūžizglītības idejai šajā kontekstā tieši persona, kas mācās, nevis iestāde vai sistēma ir tā, kura visu nosaka un saņem paredzētos līdzekļus.

| 20. | Tā traktējot ārpus formālās izglītības sistēmas iegūto prasmju atzīšanas pamatideju, var daudz labāk reaģēt uz jaunām vajadzībām, kas rodas mācību procesā esošām personām. Minētās vajadzības lielā mērā ir atkarīgas no ekonomiskajām un sociālajām pārmaiņām, kuras savukārt ir saistītas ar jaunas kvalifikācijas un kompetenču apgūšanu. |
| --- | --- |

20.

Tā traktējot ārpus formālās izglītības sistēmas iegūto prasmju atzīšanas pamatideju, var daudz labāk reaģēt uz jaunām vajadzībām, kas rodas mācību procesā esošām personām. Minētās vajadzības lielā mērā ir atkarīgas no ekonomiskajām un sociālajām pārmaiņām, kuras savukārt ir saistītas ar jaunas kvalifikācijas un kompetenču apgūšanu.

| 21. | Reģionu komiteja uzskata: lai neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā iegūto prasmju atzīšanas mehānismus piemērotu vispārēji, nebūs pilnīgi jāpārveido arodizglītības sistēmas. RK vērš uzmanību uz to, ka pašreizējās izglītības sistēmās jau pastāv atzīšanas mehānismi, lai arī tie ir izkliedēti, nepilnīgi un atšķirīgi. |
| --- | --- |

21.

Reģionu komiteja uzskata: lai neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā iegūto prasmju atzīšanas mehānismus piemērotu vispārēji, nebūs pilnīgi jāpārveido arodizglītības sistēmas. RK vērš uzmanību uz to, ka pašreizējās izglītības sistēmās jau pastāv atzīšanas mehānismi, lai arī tie ir izkliedēti, nepilnīgi un atšķirīgi.

| 22. | Atzīšana pirms turpmākas izglītības jāveic vietējā/reģionālajā līmenī, kur tiek piedāvāts atbalsts individuālai izglītības plānošanai, notiek konsultēšana gan izglītības un profesionālās orientācijas jautājumos, gan izglītības finansēšanas jautājumos, tiek piedāvāts atbalsts kombinētām studijām dažādos izglītības līmeņos un kur ar darba tirgus dalībniekiem tiek īstenots dialogs par prasmju piedāvājuma un pieprasījuma pielāgošanu. |
| --- | --- |

22.

Atzīšana pirms turpmākas izglītības jāveic vietējā/reģionālajā līmenī, kur tiek piedāvāts atbalsts individuālai izglītības plānošanai, notiek konsultēšana gan izglītības un profesionālās orientācijas jautājumos, gan izglītības finansēšanas jautājumos, tiek piedāvāts atbalsts kombinētām studijām dažādos izglītības līmeņos un kur ar darba tirgus dalībniekiem tiek īstenots dialogs par prasmju piedāvājuma un pieprasījuma pielāgošanu.

Pārredzami prasmju un kvalifikācijas atzīšanas principi un procedūras mācību turpināšanas nodrošināšanai; lielākas uzmanības pievēršana kvalitātei

| 23. | Reģionu komiteja norāda: lai visā ES panāktu apstiprināto sertifikātu savstarpējo atzīšanu, ES līmenī jānodrošina atbilstīga atzīšanas procedūru kvalitāte un līdzvērtība; tāpēc uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir dalībvalstīm apmainīties ar paraugprakses piemēriem saistībā ar kvalitātes vērtēšanu un atzīšanas procedūrām. Šīs procedūras arī nedrīkst būt pārāk apgrūtinošas vai garas. |
| --- | --- |

23.

Reģionu komiteja norāda: lai visā ES panāktu apstiprināto sertifikātu savstarpējo atzīšanu, ES līmenī jānodrošina atbilstīga atzīšanas procedūru kvalitāte un līdzvērtība; tāpēc uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir dalībvalstīm apmainīties ar paraugprakses piemēriem saistībā ar kvalitātes vērtēšanu un atzīšanas procedūrām. Šīs procedūras arī nedrīkst būt pārāk apgrūtinošas vai garas.

| 24. | Komiteja aicina ātri un plaši ieviest Padomes ieteikumos minētos priekšlikumus un jo sevišķi uzsver nepieciešamību saskaņot atzīšanas pasākumus ar valsts kvalifikācijas sistēmu un Eiropas kvalifikācijas sistēmu, kā arī izstrādāt skaidrus noteikumus, kas nodrošina šo apstiprināšanas pasākumu kvalitāti atbilstoši jau spēkā esošajām prasībām. |
| --- | --- |

24.

Komiteja aicina ātri un plaši ieviest Padomes ieteikumos minētos priekšlikumus un jo sevišķi uzsver nepieciešamību saskaņot atzīšanas pasākumus ar valsts kvalifikācijas sistēmu un Eiropas kvalifikācijas sistēmu, kā arī izstrādāt skaidrus noteikumus, kas nodrošina šo apstiprināšanas pasākumu kvalitāti atbilstoši jau spēkā esošajām prasībām.

| 25. | Turklāt Reģionu komiteja uzskata, ka atzīšanas procedūrām jābūt gan pietiekami kvalitatīvām, gan arī skaidrām un ne pārāk sarežģītām, lai neatbaidītu personas, kas vēlas, lai to mācīšanās rezultāti tiktu formāli atzīti, un grib dzīvē īstenot mūžizglītības ideju. Turklāt visā neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanas un apstiprināšanas procesā ir svarīgi paredzēt kvalitātes nodrošināšanas mehānismus, lai garantētu, ka pret šādu mācīšanos ir tāda pati attieksme kā pret formālo mācīšanos. |
| --- | --- |

25.

Turklāt Reģionu komiteja uzskata, ka atzīšanas procedūrām jābūt gan pietiekami kvalitatīvām, gan arī skaidrām un ne pārāk sarežģītām, lai neatbaidītu personas, kas vēlas, lai to mācīšanās rezultāti tiktu formāli atzīti, un grib dzīvē īstenot mūžizglītības ideju. Turklāt visā neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanas un apstiprināšanas procesā ir svarīgi paredzēt kvalitātes nodrošināšanas mehānismus, lai garantētu, ka pret šādu mācīšanos ir tāda pati attieksme kā pret formālo mācīšanos.

Atbilstīga informēšanas politika

| 26. | Lai atzīšanas procedūras būtu leģitīmas, tām jābūt ļoti cieši saistītām ar darba tirgus realitāti. Daudzos gadījumos atzīšanas procedūras konkrētai darba jomai būtu jāizstrādā attiecīgās nozares pārstāvjiem vai ciešā sadarbībā ar tiem. |
| --- | --- |

26.

Lai atzīšanas procedūras būtu leģitīmas, tām jābūt ļoti cieši saistītām ar darba tirgus realitāti. Daudzos gadījumos atzīšanas procedūras konkrētai darba jomai būtu jāizstrādā attiecīgās nozares pārstāvjiem vai ciešā sadarbībā ar tiem.

| 27. | Reģionu komiteja uzskata, ka atzīšanas procedūru veiksmīgas īstenošanas nodrošināšanā lielākā nozīme ir pietiekami plašai, pilnīgai un saprotamai informēšanas politikai, kura ir orientēta uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem, viņus informē par prasmju atzīšanas iespējām un priekšrocībām un kurai jābūt arī tā izstrādātai, lai tā būtu piemērota cilvēkiem, kas būs tās adresāti. |
| --- | --- |

27.

Reģionu komiteja uzskata, ka atzīšanas procedūru veiksmīgas īstenošanas nodrošināšanā lielākā nozīme ir pietiekami plašai, pilnīgai un saprotamai informēšanas politikai, kura ir orientēta uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem, viņus informē par prasmju atzīšanas iespējām un priekšrocībām un kurai jābūt arī tā izstrādātai, lai tā būtu piemērota cilvēkiem, kas būs tās adresāti.

| 28. | RK ierosina informēšanas pasākumus īstenot atsevišķi katram Eiropas kvalifikācijas sistēmas līmenim (8) (it sevišķi no trešā līdz sestajam kvalifikācijas līmenim). |
| --- | --- |

28.

RK ierosina informēšanas pasākumus īstenot atsevišķi katram Eiropas kvalifikācijas sistēmas līmenim (8) (it sevišķi no trešā līdz sestajam kvalifikācijas līmenim).

| 29. | Komiteja ierosina minētos pasākumus arī koordinēt un daļēji līdzfinansēt no Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem un programmā Erasmus+ paredzētā 3. pamatpasākuma budžeta (atbalsts politikas reformām). |
| --- | --- |

29.

Komiteja ierosina minētos pasākumus arī koordinēt un daļēji līdzfinansēt no Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem un programmā Erasmus+ paredzētā 3. pamatpasākuma budžeta (atbalsts politikas reformām).

| 30. | Politikas priekšlikumu formulēšanā RK uzmanību vērš uz to, ka visā Eiropas Savienībā tieši vietējās un reģionālās pašvaldības atbild par svarīgākajiem izglītības un apmācības politikas jautājumiem. |
| --- | --- |

30.

Politikas priekšlikumu formulēšanā RK uzmanību vērš uz to, ka visā Eiropas Savienībā tieši vietējās un reģionālās pašvaldības atbild par svarīgākajiem izglītības un apmācības politikas jautājumiem.

| 31. | Vietējās un reģionālajās pašvaldības atbild par svarīgākajiem izglītības un apmācības jautājumiem, un tās ir tieši informētas par to, kādas prasmes ir pieprasītas attiecīgās teritorijas darba tirgū un kādas ir attiecīgās teritorijas iedzīvotāju vajadzības apmācības jomā. Tāpēc pašvaldības ir vispiemērotākie dalībnieki, kas piedalās un var piedalīties izglītības un apmācības, tostarp neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanas, politikas izstrādē un īstenošanā atbilstīgi subsidiaritātes principam. |
| --- | --- |

31.

Vietējās un reģionālajās pašvaldības atbild par svarīgākajiem izglītības un apmācības jautājumiem, un tās ir tieši informētas par to, kādas prasmes ir pieprasītas attiecīgās teritorijas darba tirgū un kādas ir attiecīgās teritorijas iedzīvotāju vajadzības apmācības jomā. Tāpēc pašvaldības ir vispiemērotākie dalībnieki, kas piedalās un var piedalīties izglītības un apmācības, tostarp neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanas, politikas izstrādē un īstenošanā atbilstīgi subsidiaritātes principam.

| 32. | Reģionu komiteja uzskata, ka ārpus formālās izglītības sistēmas iegūto prasmju atzīšanas procedūras ir sevišķi svarīgs aspekts saistībā ar būtiskām Eiropas arodizglītības modeļa izmaiņām. No reģionu viedokļa raugoties, minētās procedūras ne tikai ir būtiski līdzsvarota darba tirgus veidošanas mehānismi, tās arī veicina izglītības sistēmu elastīgumu un pielāgošanu aizvien straujāk mainīgajai pasaulei, tādējādi uzlabojot izglītības, apmācības un nodarbinātības savstarpējo saikni. |
| --- | --- |

32.

Reģionu komiteja uzskata, ka ārpus formālās izglītības sistēmas iegūto prasmju atzīšanas procedūras ir sevišķi svarīgs aspekts saistībā ar būtiskām Eiropas arodizglītības modeļa izmaiņām. No reģionu viedokļa raugoties, minētās procedūras ne tikai ir būtiski līdzsvarota darba tirgus veidošanas mehānismi, tās arī veicina izglītības sistēmu elastīgumu un pielāgošanu aizvien straujāk mainīgajai pasaulei, tādējādi uzlabojot izglītības, apmācības un nodarbinātības savstarpējo saikni.

| 33. | RK uzskata, ka būtiski ir neformālās, ikdienējās un profesionālās mācīšanās jomā dalīties ar vietējā un reģionālajā līmenī gūto paraugpraksi, nodot tālāk zināšanas un nodrošināt ieinteresēto personu līdzdalību sadarbības projektos. |
| --- | --- |

33.

RK uzskata, ka būtiski ir neformālās, ikdienējās un profesionālās mācīšanās jomā dalīties ar vietējā un reģionālajā līmenī gūto paraugpraksi, nodot tālāk zināšanas un nodrošināt ieinteresēto personu līdzdalību sadarbības projektos.

| 34. | Reģionu komiteja norāda, ka gadījumā, kad arodizglītības sistēmas nav piemērotas darba tirgus vajadzībām, varētu pamācīties no neformālo un ikdienējo prasmju atzīšanas procedūrām. |
| --- | --- |

34.

Reģionu komiteja norāda, ka gadījumā, kad arodizglītības sistēmas nav piemērotas darba tirgus vajadzībām, varētu pamācīties no neformālo un ikdienējo prasmju atzīšanas procedūrām.

| 35. | Reģionu komiteja uzskata: lai panāktu savstarpējo atzīšanu, ES mērogā jāizveido kopīgs neformālo un ikdienējo prasmju atzīšanas sistēmu satvars. |
| --- | --- |

35.

Reģionu komiteja uzskata: lai panāktu savstarpējo atzīšanu, ES mērogā jāizveido kopīgs neformālo un ikdienējo prasmju atzīšanas sistēmu satvars.

| 36. | Neformālo un ikdienējo prasmju atzīšana jāattiecina jo īpaši uz piekto kvalifikācijas līmeni, jo Centrālās Eiropas un Austrumeiropas valstīs gandrīz vairs nav pieejams izglītības piedāvājums šim līmenim. |
| --- | --- |

36.

Neformālo un ikdienējo prasmju atzīšana jāattiecina jo īpaši uz piekto kvalifikācijas līmeni, jo Centrālās Eiropas un Austrumeiropas valstīs gandrīz vairs nav pieejams izglītības piedāvājums šim līmenim.

| 37. | RK aicina izveidot konkrētu un kopīgu ES līmeņa sistēmu to prasmju un kompetenču atzīšanai, kas iegūtas ne tikai formālās mācīšanās procesā, bet arī neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā, un vienlaikus nodrošināt iespējas pāriet uz citu izglītības līmeni. |
| --- | --- |

37.

RK aicina izveidot konkrētu un kopīgu ES līmeņa sistēmu to prasmju un kompetenču atzīšanai, kas iegūtas ne tikai formālās mācīšanās procesā, bet arī neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā, un vienlaikus nodrošināt iespējas pāriet uz citu izglītības līmeni.

| 38. | Politiskā interese par tādiem dažādiem izglītības procesiem, kas balstīti uz praksi un ir ietverti neformālās mācīšanās kategorijā, arvien vairāk koncentrējas uz kvalitātes standartiem, apstiprināšanu un atzīšanas stratēģijām. |
| --- | --- |

38.

Politiskā interese par tādiem dažādiem izglītības procesiem, kas balstīti uz praksi un ir ietverti neformālās mācīšanās kategorijā, arvien vairāk koncentrējas uz kvalitātes standartiem, apstiprināšanu un atzīšanas stratēģijām.

| 39. | Lai stimulētu attiecīgu valsts līmeņa procedūru izveidi, svarīgi ir izveidot visas Eiropas stratēģiju (pamatnostādņu veidā un ar iespējamiem īstenošanas scenārijiem) ar mērķi izveidot kopēju regulējumu ikdienējās un neformālās izglītības un mācīšanās atzīšanai. |
| --- | --- |

39.

Lai stimulētu attiecīgu valsts līmeņa procedūru izveidi, svarīgi ir izveidot visas Eiropas stratēģiju (pamatnostādņu veidā un ar iespējamiem īstenošanas scenārijiem) ar mērķi izveidot kopēju regulējumu ikdienējās un neformālās izglītības un mācīšanās atzīšanai.

| 40. | Skaidri jānorāda, ka dalībvalstis nevar pietiekamā mērā īstenot ierosinātos pasākumus un, ņemot vērā šo pasākumu mērogu un ietekmi, būtu labāk tos īstenot ES līmenī. Ierosinātie pasākumi ir saistīti ar pārrobežu jautājumiem, kurus dalībvalstis vai vietējās un reģionālās pašvaldības vienas pašas nespēj atbilstīgi atrisināt. Turklāt, lai izglītības un apmācības jomā sekmētu kontaktus ar pārējo pasauli, ierosinātajiem pasākumiem jāsniedz acīmredzami ieguvumi salīdzinājumā ar valstu, reģionālajā vai vietējā līmenī veiktajiem pasākumiem, piemēram, pateicoties uz pierādījumiem balstītu vispārēju politikas analīzi vai kopēju satvaru. Ņemot vērā šos pārrobežu aspektus, atzīšanas procedūru izstrādē jāiesaista arī pārrobežu sadarbības struktūras (gan no publiskā, gan privātā sektora). |
| --- | --- |

40.

Skaidri jānorāda, ka dalībvalstis nevar pietiekamā mērā īstenot ierosinātos pasākumus un, ņemot vērā šo pasākumu mērogu un ietekmi, būtu labāk tos īstenot ES līmenī. Ierosinātie pasākumi ir saistīti ar pārrobežu jautājumiem, kurus dalībvalstis vai vietējās un reģionālās pašvaldības vienas pašas nespēj atbilstīgi atrisināt. Turklāt, lai izglītības un apmācības jomā sekmētu kontaktus ar pārējo pasauli, ierosinātajiem pasākumiem jāsniedz acīmredzami ieguvumi salīdzinājumā ar valstu, reģionālajā vai vietējā līmenī veiktajiem pasākumiem, piemēram, pateicoties uz pierādījumiem balstītu vispārēju politikas analīzi vai kopēju satvaru. Ņemot vērā šos pārrobežu aspektus, atzīšanas procedūru izstrādē jāiesaista arī pārrobežu sadarbības struktūras (gan no publiskā, gan privātā sektora).

| 41. | Tajā pašā laikā Eiropas Savienībai būtu jārīkojas tikai tiktāl, ciktāl tas nepieciešams, un šādu darbību saturam un formai vajadzētu būt tādai, kas ir piemērota un ļauj sasniegt izvirzīto mērķi. Gadījumos, kad ES līmenī nepieciešams izstrādāt standartus, būtu jāapsver minimālo standartu noteikšana un dalībvalstu, kā arī atbildīgo vietējo un reģionālo pašvaldību ziņā jāatstāj iespēja noteikt augstākus standartus (proporcionalitātes princips). Ierosinātajam pasākumu veidam jābūt pēc iespējas vienkāršākam, lai varētu sasniegt izvirzītos mērķus un nodrošināt valstu, reģionālajā un vietējā līmenī maksimālu rīcības brīvību lēmumu pieņemšanas ziņā. |
| --- | --- |

41.

Tajā pašā laikā Eiropas Savienībai būtu jārīkojas tikai tiktāl, ciktāl tas nepieciešams, un šādu darbību saturam un formai vajadzētu būt tādai, kas ir piemērota un ļauj sasniegt izvirzīto mērķi. Gadījumos, kad ES līmenī nepieciešams izstrādāt standartus, būtu jāapsver minimālo standartu noteikšana un dalībvalstu, kā arī atbildīgo vietējo un reģionālo pašvaldību ziņā jāatstāj iespēja noteikt augstākus standartus (proporcionalitātes princips). Ierosinātajam pasākumu veidam jābūt pēc iespējas vienkāršākam, lai varētu sasniegt izvirzītos mērķus un nodrošināt valstu, reģionālajā un vietējā līmenī maksimālu rīcības brīvību lēmumu pieņemšanas ziņā.

Briselē, 2014. gada 4. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  Padomē notikušās dalībvalstu valdību pārstāvju un Padomes sanāksmes provizoriskie secinājumi par kopējiem Eiropas principiem neformālās un ikdienējās mācīšanās apzināšanai un apstiprināšanai (2004. gada 18. maijs), http://www2.cedefop.europa.eu/etv/Information_resources/EuropeanInventory/publications/principles/validation2004_en.pdf

1

(2)  http://www.cedefop.europa.eu/EN/Files/4054_en.pdf

2

(3)  Cedefop“European Inventory on the validation of non-formal and informal learning” (“Eiropas pārskats par neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanu”), http://www.cedefop.europa.eu/en/about-cedefop/projects/validation-of-non-formal-and-informal-learning/european-inventory.aspx

3

Cedefop

European Inventory on the validation of non-formal and informal learning”

(4)  Padomes Ieteikums (2012. gads 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:398:0001:0005:LV:PDF

4

(5)  Briges komunikē par ciešāku Eiropas sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmam no 2011. gada līdz 2020. gadam, http://ec.europa.eu/education/policy/vocational-policy/doc/brugescom_lv.pdf

5

(6)  COR-2014-02333-00-00-RES

6

(7)  Padomes Ieteikums (2014. gada 10. marts) par stažēšanās kvalitātes sistēmu, http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/141424.pdf

7

(8)  Eiropas kvalifikāciju sistēma (EQF) paredz astoņus mācīšanās rezultātu līmeņus, un tas ļauj daudz vieglāk salīdzināt dažādās valstīs iegūtu kvalifikāciju.

8

EQF

---

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/80

---

Reģionu komitejas atzinums “Mobilā veselība”

(2015/C 019/17)

| Ziņotājs | Martin Andreasson (SE/PPE), Vesterjētlandes reģionālā parlamenta loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | “Zaļā grāmata par mobilo veselību (“m-veselību”)”
  COM(2014) 219 |

Ziņotājs

Martin Andreasson (SE/PPE), Vesterjētlandes reģionālā parlamenta loceklis

Atsauces dokuments

“Zaļā grāmata par mobilo veselību (“m-veselību”)”

COM(2014) 219

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija sākusi publisku apspriešanos par pašas sagatavoto zaļo grāmatu par mobilo veselības aprūpi (“m-veselību”), lai apkopotu viedokļus par šo jautājumu. Mobilajai veselības aprūpei attīstoties, uzmanību nākas pievērst dažiem Eiropas veselības aprūpes sistēmām pašlaik ļoti svarīgiem jautājumiem, piemēram, šo sistēmu rīcībā esošo resursu efektīvākai izmantošanai, veselības uzlabošanai, iedzīvotāju tiesību nostiprināšanai, veselības aprūpē nodarbināto darba apstākļu uzlabošanai, jauninājumu veiksmīgākai ieviešanai un veselības aprūpes kvalitātes paaugstināšanai; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija sākusi publisku apspriešanos par pašas sagatavoto zaļo grāmatu par mobilo veselības aprūpi (“m-veselību”), lai apkopotu viedokļus par šo jautājumu. Mobilajai veselības aprūpei attīstoties, uzmanību nākas pievērst dažiem Eiropas veselības aprūpes sistēmām pašlaik ļoti svarīgiem jautājumiem, piemēram, šo sistēmu rīcībā esošo resursu efektīvākai izmantošanai, veselības uzlabošanai, iedzīvotāju tiesību nostiprināšanai, veselības aprūpē nodarbināto darba apstākļu uzlabošanai, jauninājumu veiksmīgākai ieviešanai un veselības aprūpes kvalitātes paaugstināšanai;

| 2. | norāda: lai varētu veiksmīgi nodrošināt mobilo veselības aprūpi, būtiska nozīme būs tam, kā šīs aprūpes attīstību izdosies saskaņot ar pārējiem centieniem uzlabot veselības aprūpi un kā izdosies atrisināt tādus svarīgus problēmjautājumus kā sadarbspēja, privātās sfēras aizsardzība un datu kvalitātes nodrošināšana; |
| --- | --- |

2.

norāda: lai varētu veiksmīgi nodrošināt mobilo veselības aprūpi, būtiska nozīme būs tam, kā šīs aprūpes attīstību izdosies saskaņot ar pārējiem centieniem uzlabot veselības aprūpi un kā izdosies atrisināt tādus svarīgus problēmjautājumus kā sadarbspēja, privātās sfēras aizsardzība un datu kvalitātes nodrošināšana;

| 3. | uzskata, ka ļoti svarīgi ir panākt iedzīvotāju uzticēšanos datu pārvaldībai, kas ir vietējo un reģionālo pašvaldību pārziņā. Turpinot mobilās veselības aprūpes izvēršanu, jāņem vērā pamatotā privātpersonu ieinteresētība savas privātās sfēras aizsardzībā. Iedzīvotājiem, izmantojot mobilos risinājumus, nākas sniegt aizsargājamus datus par savu veselības stāvokli un personisku informāciju, un tādēļ attiecīgais ar datu aizsardzību saistītais risks ir jānovērš; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ļoti svarīgi ir panākt iedzīvotāju uzticēšanos datu pārvaldībai, kas ir vietējo un reģionālo pašvaldību pārziņā. Turpinot mobilās veselības aprūpes izvēršanu, jāņem vērā pamatotā privātpersonu ieinteresētība savas privātās sfēras aizsardzībā. Iedzīvotājiem, izmantojot mobilos risinājumus, nākas sniegt aizsargājamus datus par savu veselības stāvokli un personisku informāciju, un tādēļ attiecīgais ar datu aizsardzību saistītais risks ir jānovērš;

| 4. | norāda, ka mobilā veselības aprūpe ir jāizvērš tā, lai labumu gūtu visi ES iedzīvotāji, un uzmanība jāvelta vienlīdzīgām iespējām piekļūt šādas aprūpes pakalpojumiem un tos izmantot, tāpēc jācenšas panākt, lai bez maksas varētu izmantot tīklus, kas nodrošina piekļuvi mobilās veselības aprūpes pakalpojumiem. Attīstības, ko nodrošina mobilā veselības aprūpe, vadmotīvam jābūt cilvēka vēlmei saņemt labu un drošu veselības aprūpi; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka mobilā veselības aprūpe ir jāizvērš tā, lai labumu gūtu visi ES iedzīvotāji, un uzmanība jāvelta vienlīdzīgām iespējām piekļūt šādas aprūpes pakalpojumiem un tos izmantot, tāpēc jācenšas panākt, lai bez maksas varētu izmantot tīklus, kas nodrošina piekļuvi mobilās veselības aprūpes pakalpojumiem. Attīstības, ko nodrošina mobilā veselības aprūpe, vadmotīvam jābūt cilvēka vēlmei saņemt labu un drošu veselības aprūpi;

| 5. | uzskata, ka mobilā veselības aprūpe ir ļoti svarīgs faktors centienos nostiprināt iedzīvotāju tiesības un radīt labākus priekšnosacījumus, kas rosina vairāk cilvēku uzņemties atbildību par savu veselību. Tieši gados vecākiem cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti un hroniskiem slimniekiem mobilā veselības aprūpe var sniegt gan lielu atbalstu, gan vairāk drošības un patstāvības ikdienā. Tādēļ turpmākajai attīstībai jānorit, ņemot vērā cilvēku dažādos apstākļus. Jauniem tehniskiem līdzekļiem jābūt viegli pieejamiem un jāpalielina cilvēku ar invaliditāti, gados vecāku cilvēku un neaizsargātu cilvēku patstāvība. Šajā jomā svarīgs uzdevums jāveic vietējām un reģionālajām pašvaldībām, proti, tām jāveicina gan veselības aprūpes darbinieku, gan iedzīvotāju apmācība šo jauno tehnisko risinājumu izmantošanā un jūtīgu datu pārvaldībā; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka mobilā veselības aprūpe ir ļoti svarīgs faktors centienos nostiprināt iedzīvotāju tiesības un radīt labākus priekšnosacījumus, kas rosina vairāk cilvēku uzņemties atbildību par savu veselību. Tieši gados vecākiem cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti un hroniskiem slimniekiem mobilā veselības aprūpe var sniegt gan lielu atbalstu, gan vairāk drošības un patstāvības ikdienā. Tādēļ turpmākajai attīstībai jānorit, ņemot vērā cilvēku dažādos apstākļus. Jauniem tehniskiem līdzekļiem jābūt viegli pieejamiem un jāpalielina cilvēku ar invaliditāti, gados vecāku cilvēku un neaizsargātu cilvēku patstāvība. Šajā jomā svarīgs uzdevums jāveic vietējām un reģionālajām pašvaldībām, proti, tām jāveicina gan veselības aprūpes darbinieku, gan iedzīvotāju apmācība šo jauno tehnisko risinājumu izmantošanā un jūtīgu datu pārvaldībā;

II.   ŠO JAUTĀJUMU NOZĪMĪBA REĢIONU KOMITEJAI

| 6. | atzīmē, ka daudzās ES dalībvalstīs vietējās un reģionālās pašvaldības ir līdzatbildīgas par veselības aprūpes un sociālās politikas plānošanu, izstrādi, īstenošanu un finansēšanu. Tādēļ pats par sevi saprotams, ka tās ir cieši jāiesaista visās reformās, kas ietekmē veselības aprūpi un sociālo aprūpi; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka daudzās ES dalībvalstīs vietējās un reģionālās pašvaldības ir līdzatbildīgas par veselības aprūpes un sociālās politikas plānošanu, izstrādi, īstenošanu un finansēšanu. Tādēļ pats par sevi saprotams, ka tās ir cieši jāiesaista visās reformās, kas ietekmē veselības aprūpi un sociālo aprūpi;

| 7. | norāda, ka daudzās ES vietējās un reģionālajās pašvaldībās m-veselība un e-veselība ir svarīgs darba kārtības jautājums. Taču attīstības līmenis dažādās valstīs un reģionos ir atšķirīgs. Vajadzīga plašāka reģionu savstarpējā sadarbība un politiskās un praktiskās pieredzes apmaiņa, lai mobilās veselības aprūpes jomas pirmrindnieki var nodot savas zināšanas citiem. Eiropas Komisija, apzinot un apkopojot zināšanas un labas prakses piemērus, var šo procesu veicināt; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka daudzās ES vietējās un reģionālajās pašvaldībās m-veselība un e-veselība ir svarīgs darba kārtības jautājums. Taču attīstības līmenis dažādās valstīs un reģionos ir atšķirīgs. Vajadzīga plašāka reģionu savstarpējā sadarbība un politiskās un praktiskās pieredzes apmaiņa, lai mobilās veselības aprūpes jomas pirmrindnieki var nodot savas zināšanas citiem. Eiropas Komisija, apzinot un apkopojot zināšanas un labas prakses piemērus, var šo procesu veicināt;

| 8. | atzīmē, ka Eiropas veselības aprūpes sistēmas saskaras ar līdzīgām problēmām, proti, veselības aprūpes izmaksu pieaugumu, sabiedrības novecošanu, lielāku iespējamību saslimt ar hroniskām slimībām un vairākām slimībām vienlaikus, noteiktu veselības aprūpes speciālistu trūkumu, nevienādu aprūpi un nevienlīdzīgām iespējām piekļūt veselības aprūpei. Dažas no šīm problēmām ir īpaši saasinātas reģionos ar nelielu iedzīvotāju skaitu un blīvumu. Mobilā veselības aprūpe ir viens no šo problēmu risinājumiem. Veselības aprūpes turpmāko attīstību un Eiropas iedzīvotāju turpmāko veselību un dzīves kvalitāti tādēļ būtiski ietekmēs tas, cik labi izdosies virzīt mobilās veselības aprūpes attīstību un panākt, ka pacienti un veselības aprūpes personāls var praktiski izmantot šīs aprūpes iespējas; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka Eiropas veselības aprūpes sistēmas saskaras ar līdzīgām problēmām, proti, veselības aprūpes izmaksu pieaugumu, sabiedrības novecošanu, lielāku iespējamību saslimt ar hroniskām slimībām un vairākām slimībām vienlaikus, noteiktu veselības aprūpes speciālistu trūkumu, nevienādu aprūpi un nevienlīdzīgām iespējām piekļūt veselības aprūpei. Dažas no šīm problēmām ir īpaši saasinātas reģionos ar nelielu iedzīvotāju skaitu un blīvumu. Mobilā veselības aprūpe ir viens no šo problēmu risinājumiem. Veselības aprūpes turpmāko attīstību un Eiropas iedzīvotāju turpmāko veselību un dzīves kvalitāti tādēļ būtiski ietekmēs tas, cik labi izdosies virzīt mobilās veselības aprūpes attīstību un panākt, ka pacienti un veselības aprūpes personāls var praktiski izmantot šīs aprūpes iespējas;

Nākotnes perspektīvas

| 9. | uzskata, ka panākumus veselības aprūpes un iedzīvotāju labklājības uzlabošanā ietekmēs tāds faktors kā plašākas iedzīvotāju iespējas ietekmēt ar veselību un veselības aprūpi saistīto jautājumu risināšanu un tajā piedalīties. Mobilā veselības aprūpe ir būtisks priekšnosacījums, lai varētu sniegt ar veselību saistītu informāciju un veicinātu lēmumu kopīgu pieņemšanu, kas iedzīvotājiem paver labākas iespējas pārraudzīt savus veselības datus, saglabāt veselību vai tikt galā ar savām slimībām, ja tādas ir. Mobilā veselības aprūpe arī paver jaunas iespējas ģimenes locekļiem un citām iesaistītajām personām, saņemot attiecīgā klienta atļauju, iegūt informāciju par ģimenes locekļa veselības stāvokli, kā arī piedalīties viņa saziņā ar veselības aprūpes personālu un sociālajiem dienestiem un sekmēt šo saziņu; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka panākumus veselības aprūpes un iedzīvotāju labklājības uzlabošanā ietekmēs tāds faktors kā plašākas iedzīvotāju iespējas ietekmēt ar veselību un veselības aprūpi saistīto jautājumu risināšanu un tajā piedalīties. Mobilā veselības aprūpe ir būtisks priekšnosacījums, lai varētu sniegt ar veselību saistītu informāciju un veicinātu lēmumu kopīgu pieņemšanu, kas iedzīvotājiem paver labākas iespējas pārraudzīt savus veselības datus, saglabāt veselību vai tikt galā ar savām slimībām, ja tādas ir. Mobilā veselības aprūpe arī paver jaunas iespējas ģimenes locekļiem un citām iesaistītajām personām, saņemot attiecīgā klienta atļauju, iegūt informāciju par ģimenes locekļa veselības stāvokli, kā arī piedalīties viņa saziņā ar veselības aprūpes personālu un sociālajiem dienestiem un sekmēt šo saziņu;

| 10. | vēlētos īpaši uzsvērt, ka digitalizācijas paplašināšana un labākas zināšanas par jautājumiem, kas saistīti ar veselību, var sekmēt centienus lielākam skaitam cilvēku attālos, reti apdzīvotos vai citā ziņā mazāk labvēlīgos rajonos nodrošināt piekļuvi kvalitatīvai informācijai, veselības aprūpei, viegli pieejamai medicīniskajai aprūpei un rehabilitācijai. Tas arī palīdzētu radīt labākus priekšnosacījumus, lai cilvēki varētu ilgāk dzīvot savā mājoklī un ilgāk saglabāt savu patstāvību. Mobilā veselības aprūpe var dažādi veicināt centienus izveidot veselības aprūpes sistēmu, kurā cilvēkam tiek veltīta lielāka uzmanība;; |
| --- | --- |

10.

vēlētos īpaši uzsvērt, ka digitalizācijas paplašināšana un labākas zināšanas par jautājumiem, kas saistīti ar veselību, var sekmēt centienus lielākam skaitam cilvēku attālos, reti apdzīvotos vai citā ziņā mazāk labvēlīgos rajonos nodrošināt piekļuvi kvalitatīvai informācijai, veselības aprūpei, viegli pieejamai medicīniskajai aprūpei un rehabilitācijai. Tas arī palīdzētu radīt labākus priekšnosacījumus, lai cilvēki varētu ilgāk dzīvot savā mājoklī un ilgāk saglabāt savu patstāvību. Mobilā veselības aprūpe var dažādi veicināt centienus izveidot veselības aprūpes sistēmu, kurā cilvēkam tiek veltīta lielāka uzmanība;;

| 11. | ir pārliecināta, ka mobilā veselības aprūpe paver plašas iespējas veicināt uz faktiem balstītu darbību, kā arī atvieglot un uzlabot veselības aprūpē nodarbināto darba apstākļus. Mobilā veselības aprūpe dod iespēju piekļūt pareizajai informācijai tieši tad, kad tā ir vajadzīga, tā var palīdzēt dokumentēt svarīgus datus, kas vajadzīgi ārsta apmeklējumam vai ārstēšanas procedūras veikšanai, un tā paver iespējas konsultēt pacientu no attāluma. Lai mobilā veselības aprūpe patiešām nodrošinātu uzlabojumus un paaugstinātu efektivitāti, izstrādātajiem un sniegtajiem pakalpojumiem jābūt tādiem, kas reāli palīdz personālam darbā ar pacientiem; |
| --- | --- |

11.

ir pārliecināta, ka mobilā veselības aprūpe paver plašas iespējas veicināt uz faktiem balstītu darbību, kā arī atvieglot un uzlabot veselības aprūpē nodarbināto darba apstākļus. Mobilā veselības aprūpe dod iespēju piekļūt pareizajai informācijai tieši tad, kad tā ir vajadzīga, tā var palīdzēt dokumentēt svarīgus datus, kas vajadzīgi ārsta apmeklējumam vai ārstēšanas procedūras veikšanai, un tā paver iespējas konsultēt pacientu no attāluma. Lai mobilā veselības aprūpe patiešām nodrošinātu uzlabojumus un paaugstinātu efektivitāti, izstrādātajiem un sniegtajiem pakalpojumiem jābūt tādiem, kas reāli palīdz personālam darbā ar pacientiem;

| 12. | uzskata, ka labai, lietderīgai mobilai veselības aprūpei var būt liela nozīme veselības aprūpes kvalitātes uzlabošanā un efektivitātes paaugstināšanā. Mobilā veselības aprūpe var, piemēram, samazināt to pacientu ar hroniskām saslimšanām skaitu, kas uzturas stacionārā, un saīsināt stacionārā pavadīto uzturēšanos ilgumu un pavērt viņiem iespēju vairāk ārstēšanas pasākumu veikt pašiem. Tādēļ ir svarīgi, ka mobilās veselības aprūpes lietojumi netiek izstrādāti nošķirti no veselības aprūpes sistēmas un šī izstrāde norit cik iespējams integrēti, apzinoties, ka mobilā veselības aprūpe ir palīglīdzeklis, kam jānodrošina labāki rezultāti lietotājiem; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka labai, lietderīgai mobilai veselības aprūpei var būt liela nozīme veselības aprūpes kvalitātes uzlabošanā un efektivitātes paaugstināšanā. Mobilā veselības aprūpe var, piemēram, samazināt to pacientu ar hroniskām saslimšanām skaitu, kas uzturas stacionārā, un saīsināt stacionārā pavadīto uzturēšanos ilgumu un pavērt viņiem iespēju vairāk ārstēšanas pasākumu veikt pašiem. Tādēļ ir svarīgi, ka mobilās veselības aprūpes lietojumi netiek izstrādāti nošķirti no veselības aprūpes sistēmas un šī izstrāde norit cik iespējams integrēti, apzinoties, ka mobilā veselības aprūpe ir palīglīdzeklis, kam jānodrošina labāki rezultāti lietotājiem;

| 13. | prognozē, ka mobilās veselības aprūpes izvēršana var pozitīvi ietekmēt uzņēmējdarbību un nodarbinātību reģionos. Šīs aprūpes izvēršana arī veicinātu tādu pakalpojumu attīstību, kurus var sniegt gan vienas valsts, gan dažādu valstu iedzīvotājiem. Lai vēl vairāk stimulētu uzņēmējdarbības garu, iespējams, vajadzētu īstenot arī dažādas iniciatīvas, piemēram, izglītības un apmācības pasākumus, uzņēmumu konkursus un konsultācijas, piemēram, par to, kā nostiprināties tirgū. Lai izstrādātu lietojumus, kas var apmainīties ar informāciju ar sociālās un veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmējiem arī labāk jāpārzina tehniskie un semantiskie standarti, kurus darbā ievēro sociālās un veselības aprūpes nozares dalībnieki. Attīstības pasākumos jānodibina efektīva sadarbība starp publisko sektoru un uzņēmējiem; |
| --- | --- |

13.

prognozē, ka mobilās veselības aprūpes izvēršana var pozitīvi ietekmēt uzņēmējdarbību un nodarbinātību reģionos. Šīs aprūpes izvēršana arī veicinātu tādu pakalpojumu attīstību, kurus var sniegt gan vienas valsts, gan dažādu valstu iedzīvotājiem. Lai vēl vairāk stimulētu uzņēmējdarbības garu, iespējams, vajadzētu īstenot arī dažādas iniciatīvas, piemēram, izglītības un apmācības pasākumus, uzņēmumu konkursus un konsultācijas, piemēram, par to, kā nostiprināties tirgū. Lai izstrādātu lietojumus, kas var apmainīties ar informāciju ar sociālās un veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmējiem arī labāk jāpārzina tehniskie un semantiskie standarti, kurus darbā ievēro sociālās un veselības aprūpes nozares dalībnieki. Attīstības pasākumos jānodibina efektīva sadarbība starp publisko sektoru un uzņēmējiem;

Savstarpējās attiecības

| 14. | norāda, ka mobilā veselības aprūpe gan papildina ierasto veselības aprūpi, gan ir organiska ierastās veselības aprūpes sastāvdaļa. Mērķis nav izveidot vēl vienu sistēmu vai aizstāt veselības aprūpē nodarbināto profesionālo kompetenci. Mērķis arī nav pilnībā atteikties no pacientu un veselības aprūpes personāla personiskās saskares. Tieši pretēji, mobilā veselības aprūpe nodrošina pacientu kompetences un informētības palielināšanu un jauna veida attiecības starp pacientiem un veselības aprūpes personālu. Lai mobilā veselības aprūpe kļūtu par efektīvu instrumentu, kas kalpo iedzīvotājiem un veselības aprūpes personālam, jācenšas nodrošināt mērķgrupām saprotama saziņa, zināšanu un prasmju apguve un laba pārmaiņu pārvaldība; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka mobilā veselības aprūpe gan papildina ierasto veselības aprūpi, gan ir organiska ierastās veselības aprūpes sastāvdaļa. Mērķis nav izveidot vēl vienu sistēmu vai aizstāt veselības aprūpē nodarbināto profesionālo kompetenci. Mērķis arī nav pilnībā atteikties no pacientu un veselības aprūpes personāla personiskās saskares. Tieši pretēji, mobilā veselības aprūpe nodrošina pacientu kompetences un informētības palielināšanu un jauna veida attiecības starp pacientiem un veselības aprūpes personālu. Lai mobilā veselības aprūpe kļūtu par efektīvu instrumentu, kas kalpo iedzīvotājiem un veselības aprūpes personālam, jācenšas nodrošināt mērķgrupām saprotama saziņa, zināšanu un prasmju apguve un laba pārmaiņu pārvaldība;

| 15. | atzīmē: līdz šim attīstību mobilās veselības aprūpes jomā lielā mērā finansējuši publiskie veselības aprūpes nozares dalībnieki. Taču, lai attīstība minētajā jomā būtu veiksmīga, vajadzīgs plašāks skatījums un ciešāka sadarbība starp publiskajiem un privātajiem veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem un piedāvātājiem, uzņēmējiem un, protams, pacientiem un pacientu apvienībām; |
| --- | --- |

15.

atzīmē: līdz šim attīstību mobilās veselības aprūpes jomā lielā mērā finansējuši publiskie veselības aprūpes nozares dalībnieki. Taču, lai attīstība minētajā jomā būtu veiksmīga, vajadzīgs plašāks skatījums un ciešāka sadarbība starp publiskajiem un privātajiem veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem un piedāvātājiem, uzņēmējiem un, protams, pacientiem un pacientu apvienībām;

Ekonomika

| 16. | atzīmē: lai gan šajā jomā vērojamas būtiskas atšķirības, daudzi Eiropas valstu veselības aprūpes sistēmās izmantotie atlīdzības modeļi bieži balstās uz veiktām manipulācijām, fiziskiem apmeklējumiem un ārstēto pacientu skaitu. Parasti atlīdzība pienākas par aprūpējamas personas fizisku pieņemšanu, bet atlīdzība nepienākas, ja cilvēkam tiek sniegta palīdzība, lai viņš saglabātu veselību vai veiktu plašāku aprūpi paša spēkiem. Tādēļ, lai – arī tiešā saistībā ar veselības veicināšanu – atraisītu visu mobilās veselības aprūpes potenciālu, iespējams, ir jāapsver jauni atlīdzības modeļi, kas vairāk orientēti uz vērtībām; |
| --- | --- |

16.

atzīmē: lai gan šajā jomā vērojamas būtiskas atšķirības, daudzi Eiropas valstu veselības aprūpes sistēmās izmantotie atlīdzības modeļi bieži balstās uz veiktām manipulācijām, fiziskiem apmeklējumiem un ārstēto pacientu skaitu. Parasti atlīdzība pienākas par aprūpējamas personas fizisku pieņemšanu, bet atlīdzība nepienākas, ja cilvēkam tiek sniegta palīdzība, lai viņš saglabātu veselību vai veiktu plašāku aprūpi paša spēkiem. Tādēļ, lai – arī tiešā saistībā ar veselības veicināšanu – atraisītu visu mobilās veselības aprūpes potenciālu, iespējams, ir jāapsver jauni atlīdzības modeļi, kas vairāk orientēti uz vērtībām;

| 17. | norāda uz ES Ekonomikas politikas komitejas informāciju, kas liecina, ka dalībvalstīs 30–40 % veselības aprūpes izmaksu rada cilvēki vecumā virs 65 gadiem, un tiek prognozēts, ka šīs grupas īpatsvars, kas 2010. gadā bija 17 % no iedzīvotāju kopskaita, 2060. gadā sasniegs 30 %. Paredzams arī, ka 2050. gadā uz vienu cilvēku vecumā virs 65 gadiem būs tikai divi nodarbinātie (salīdzinājumam – 2004. gadā uz vienu cilvēku vecumā virs 65 gadiem bija četri nodarbinātie). Mobilās veselības aprūpes potenciālu var izmantot, lai ar tās palīdzību sniegtu ieguldījumu ar demogrāfiskajām pārmaiņām un veselības aprūpes izmaksu pieaugumu saistīto problēmu risināšanā, jo tā arī veicina hospitalizēto cilvēku skaita samazināšanos, aktīvāku pašārstēšanos un ES iedzīvotāju veselības stāvokļa uzlabošanos; |
| --- | --- |

17.

norāda uz ES Ekonomikas politikas komitejas informāciju, kas liecina, ka dalībvalstīs 30–40 % veselības aprūpes izmaksu rada cilvēki vecumā virs 65 gadiem, un tiek prognozēts, ka šīs grupas īpatsvars, kas 2010. gadā bija 17 % no iedzīvotāju kopskaita, 2060. gadā sasniegs 30 %. Paredzams arī, ka 2050. gadā uz vienu cilvēku vecumā virs 65 gadiem būs tikai divi nodarbinātie (salīdzinājumam – 2004. gadā uz vienu cilvēku vecumā virs 65 gadiem bija četri nodarbinātie). Mobilās veselības aprūpes potenciālu var izmantot, lai ar tās palīdzību sniegtu ieguldījumu ar demogrāfiskajām pārmaiņām un veselības aprūpes izmaksu pieaugumu saistīto problēmu risināšanā, jo tā arī veicina hospitalizēto cilvēku skaita samazināšanos, aktīvāku pašārstēšanos un ES iedzīvotāju veselības stāvokļa uzlabošanos;

Sadarbspēja

| 18. | atzīmē: lai mobilā veselības aprūpe attīstītos, jānodrošina tiesiska, lingvistiska un tehniska sadarbspēja. Funkcionējošai elektroniskai datu apmaiņai starp dažādiem pakalpojumu sniedzējiem, kā arī starp pacientiem un pakalpojumu sniedzējiem ir būtiska nozīme centienos uzlabot kvalitāti, paaugstināt efektivitāti un nostiprināt pacientu tiesības. Vienlaikus ļoti svarīgi ir panākt, ka izstrādātie m-veselības risinājumi nodrošina informācijas apmaiņu, pirmkārt, starp dažādiem lietojumiem un, otrkārt, starp lietojumiem un veselības aprūpē izmantotajām sistēmām. Tie ir svarīgākie priekšnosacījumi, jo Eiropas valstīm ir jārisina kopējas problēmas. Šajā jomā ES var uzņemties svarīgu lomu, proti, paātrināt kopīgu standartu un specifikāciju izstrādi. Taču, uzlabojot sadarbspēju, jāsaglabā arī nepieciešamais līdzsvars starp atklātumu un drošību, jo sadarbspējas uzlabošana nedrīkst novest pie nekontrolētas informācijas plūsmas. Jebkurā gadījumā ir būtiski, lai saziņas pamatā būtu apzināta izvēle piemērojamo noteikumu un drošības prasību kontekstā; |
| --- | --- |

18.

atzīmē: lai mobilā veselības aprūpe attīstītos, jānodrošina tiesiska, lingvistiska un tehniska sadarbspēja. Funkcionējošai elektroniskai datu apmaiņai starp dažādiem pakalpojumu sniedzējiem, kā arī starp pacientiem un pakalpojumu sniedzējiem ir būtiska nozīme centienos uzlabot kvalitāti, paaugstināt efektivitāti un nostiprināt pacientu tiesības. Vienlaikus ļoti svarīgi ir panākt, ka izstrādātie m-veselības risinājumi nodrošina informācijas apmaiņu, pirmkārt, starp dažādiem lietojumiem un, otrkārt, starp lietojumiem un veselības aprūpē izmantotajām sistēmām. Tie ir svarīgākie priekšnosacījumi, jo Eiropas valstīm ir jārisina kopējas problēmas. Šajā jomā ES var uzņemties svarīgu lomu, proti, paātrināt kopīgu standartu un specifikāciju izstrādi. Taču, uzlabojot sadarbspēju, jāsaglabā arī nepieciešamais līdzsvars starp atklātumu un drošību, jo sadarbspējas uzlabošana nedrīkst novest pie nekontrolētas informācijas plūsmas. Jebkurā gadījumā ir būtiski, lai saziņas pamatā būtu apzināta izvēle piemērojamo noteikumu un drošības prasību kontekstā;

Drošība un datu aizsardzība

| 19. | uzsver, ka mobilās veselības aprūpes veiksmīga attīstība ir atkarīga no tā, kā varēs nodrošināt privātuma aizsardzību. Iedzīvotāju uzticēšanās veselības aprūpes sistēmai un tam, ka tai ir rūpīga attieksme pret pacientu datiem, ir būtisks priekšnosacījums, lai vietējās un reģionālās pašvaldības varētu sniegt labus un drošus veselības aizsardzības pakalpojumus. Vienlaikus, protams, jānodrošina, ka konfidenciāli dati nenonāk nepiederošu personu rīcībā un netiek izmantoti sekundāriem mērķiem, kam attiecīgais cilvēks nav piekritis. Tas nozīmē, ka būtu jāapspriežas par to, vai līdztekus attiecīgajiem spēkā esošajiem tiesību aktiem nav vajadzīgas papildu kontroles, pamatnostādnes vai mobilās veselības aprūpes pakalpojumu, kurus piedāvā to sniedzēji, sertifikācija. Būtu vēlams arī rosināt tādu uzticamu un drošu ierīču izstrādi, ar kurām personas identificē, pamatojoties uz biometriskajiem datiem; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka mobilās veselības aprūpes veiksmīga attīstība ir atkarīga no tā, kā varēs nodrošināt privātuma aizsardzību. Iedzīvotāju uzticēšanās veselības aprūpes sistēmai un tam, ka tai ir rūpīga attieksme pret pacientu datiem, ir būtisks priekšnosacījums, lai vietējās un reģionālās pašvaldības varētu sniegt labus un drošus veselības aizsardzības pakalpojumus. Vienlaikus, protams, jānodrošina, ka konfidenciāli dati nenonāk nepiederošu personu rīcībā un netiek izmantoti sekundāriem mērķiem, kam attiecīgais cilvēks nav piekritis. Tas nozīmē, ka būtu jāapspriežas par to, vai līdztekus attiecīgajiem spēkā esošajiem tiesību aktiem nav vajadzīgas papildu kontroles, pamatnostādnes vai mobilās veselības aprūpes pakalpojumu, kurus piedāvā to sniedzēji, sertifikācija. Būtu vēlams arī rosināt tādu uzticamu un drošu ierīču izstrādi, ar kurām personas identificē, pamatojoties uz biometriskajiem datiem;

| 20. | uzskata, ka, izstrādājot tiesību aktus, būtu jānodrošina, ka tie neapgrūtina pētniecību un sistemātisku kvalitātes uzlabošanu vairāk nekā tas vajadzīgs pacientu datu aizsardzības nodrošināšanai. Jāatrod iespējami visaptverošs līdzsvars starp personas datu aizsardzību, kas ir vajadzīga, un veselības aprūpes jomas tradīcijām, un ar apkopoto informāciju jācenšas uzlabot kvalitāti un sasniegt labākus rezultātus pašreizējiem un turpmākajiem pacientiem. Šajā sakarā Reģionu komiteja īpaši uzsver, ka šim aspektam ir jāpievērš uzmanība darbā pie priekšlikuma jaunai datu aizsardzības regulai, lai, cenšoties sasniegt optimizācijas mērķi, panāktu abu aizsargājamo vērtību atbilstošu līdzsvaru; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka, izstrādājot tiesību aktus, būtu jānodrošina, ka tie neapgrūtina pētniecību un sistemātisku kvalitātes uzlabošanu vairāk nekā tas vajadzīgs pacientu datu aizsardzības nodrošināšanai. Jāatrod iespējami visaptverošs līdzsvars starp personas datu aizsardzību, kas ir vajadzīga, un veselības aprūpes jomas tradīcijām, un ar apkopoto informāciju jācenšas uzlabot kvalitāti un sasniegt labākus rezultātus pašreizējiem un turpmākajiem pacientiem. Šajā sakarā Reģionu komiteja īpaši uzsver, ka šim aspektam ir jāpievērš uzmanība darbā pie priekšlikuma jaunai datu aizsardzības regulai, lai, cenšoties sasniegt optimizācijas mērķi, panāktu abu aizsargājamo vērtību atbilstošu līdzsvaru;

| 21. | uzskata: ir ļoti svarīgi radīt iedzīvotājiem pārliecību, ka veselības aprūpes nozares dalībnieku piedāvātos vai ieteiktos m-veselības pakalpojumus var droši izmantot un tie veicina veselības uzlabošanos un dzīves kvalitātes paaugstināšanos. Būs arī jānodrošina iespējami augsta mobilās veselības aprūpes kvalitāte no medicīnas viedokļa. Šajā saistībā Komiteja iesaka lietojumprogrammas, kas saistītas ar dzīvesveidu, skaidri nošķirt no medicīnas ierīcēm. Mobilās veselības aprūpes pakalpojumi, kas ietilpst pēdējā no minētajām kategorijām, jāvērtē pēc vispārēji apstiprinātiem medicīnas ierīču un metožu novērtēšanas modeļiem, un uz tiem jāattiecina Direktīva 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm. Turklāt vajadzīga skaidra informācija, lai patērētāji, pacienti un veselības aprūpes personāls varētu izlemt, kurš mobilās veselības aprūpes pakalpojums vislabāk atbilst viņu pašreizējām vajadzībām; |
| --- | --- |

21.

uzskata: ir ļoti svarīgi radīt iedzīvotājiem pārliecību, ka veselības aprūpes nozares dalībnieku piedāvātos vai ieteiktos m-veselības pakalpojumus var droši izmantot un tie veicina veselības uzlabošanos un dzīves kvalitātes paaugstināšanos. Būs arī jānodrošina iespējami augsta mobilās veselības aprūpes kvalitāte no medicīnas viedokļa. Šajā saistībā Komiteja iesaka lietojumprogrammas, kas saistītas ar dzīvesveidu, skaidri nošķirt no medicīnas ierīcēm. Mobilās veselības aprūpes pakalpojumi, kas ietilpst pēdējā no minētajām kategorijām, jāvērtē pēc vispārēji apstiprinātiem medicīnas ierīču un metožu novērtēšanas modeļiem, un uz tiem jāattiecina Direktīva 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm. Turklāt vajadzīga skaidra informācija, lai patērētāji, pacienti un veselības aprūpes personāls varētu izlemt, kurš mobilās veselības aprūpes pakalpojums vislabāk atbilst viņu pašreizējām vajadzībām;

Subsidiaritāte

| 22. | norāda, ka veselības aprūpes pakalpojumu organizācija un sniegšana ir dalībvalstu kompetencē. Daudzās ES dalībvalstīs par veselības aprūpes un sociālā atbalsta politiku kopumā vai par lielu daļu no tās atbild reģionālās un vietējās pašvaldības. Tādēļ tām ir svarīga loma veselības aprūpes sistēmas attīstībā un digitalizācijā, izmantojot m-veselības un e-veselības risinājumus. Tas nozīmē, ka Eiropas Savienībai turpmākajā darbībā, kas saistīta ar m-veselību, ir cieši jāsadarbojas ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un jāievēro subsidiaritātes princips. |
| --- | --- |

22.

norāda, ka veselības aprūpes pakalpojumu organizācija un sniegšana ir dalībvalstu kompetencē. Daudzās ES dalībvalstīs par veselības aprūpes un sociālā atbalsta politiku kopumā vai par lielu daļu no tās atbild reģionālās un vietējās pašvaldības. Tādēļ tām ir svarīga loma veselības aprūpes sistēmas attīstībā un digitalizācijā, izmantojot m-veselības un e-veselības risinājumus. Tas nozīmē, ka Eiropas Savienībai turpmākajā darbībā, kas saistīta ar m-veselību, ir cieši jāsadarbojas ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un jāievēro subsidiaritātes princips.

Briselē, 2014. gada 4. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

| 21.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 19/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 19/84

---

Reģionu komitejas atzinums “Pasākumu kopums bioloģiskās ražošanas jomā”

(2015/C 019/18)

| Ziņotāja | Willemien Hester Maij (NL/PPE), Overeiselas provinces deputāte |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Rīcības plāns bioloģiskās ražošanas attīstībai Eiropas Savienībā””
  COM(2014) 179 final
  “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/XXX [Oficiālo kontroļu regula] un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007” –
  COM(2014) 180 final |

Ziņotāja

Willemien Hester Maij (NL/PPE), Overeiselas provinces deputāte

Atsauces dokumenti:

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Rīcības plāns bioloģiskās ražošanas attīstībai Eiropas Savienībā””

COM(2014) 179 final

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/XXX [Oficiālo kontroļu regula] un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007” –

COM(2014) 180 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Pasākumu kopuma mērķis

| 1. | atbalsta Komisijas izvirzītos mērķus bioloģiskās ražošanas jomā, proti, novērst šķēršļus bioloģiskās ražošanas ilgtspējīgai attīstībai, veicināt efektīvu iekšējā tirgus attīstību, garantēt lauksaimniekiem un ekonomikas dalībniekiem godīgas konkurences nosacījumus un, visbeidzot, saglabāt un palielināt patērētāju uzticēšanos bioloģiskajiem produktiem; |
| --- | --- |

1.

atbalsta Komisijas izvirzītos mērķus bioloģiskās ražošanas jomā, proti, novērst šķēršļus bioloģiskās ražošanas ilgtspējīgai attīstībai, veicināt efektīvu iekšējā tirgus attīstību, garantēt lauksaimniekiem un ekonomikas dalībniekiem godīgas konkurences nosacījumus un, visbeidzot, saglabāt un palielināt patērētāju uzticēšanos bioloģiskajiem produktiem;

| 2. | iesaka pilnveidot spēkā esošo Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu. Lai gan Reģionu komiteja joprojām uzskata, ka ir jātuvinās bioloģiskās lauksaimniecības principiem, no Komisijas ierosinātajiem scenārijiem tā priekšroku dod uzlabotam status quo, kas paredz grozījumus pašreizējos tiesību aktos un to efektīvāku īstenošanu. Reģionu komiteja atzīmē, ka Komisija iecerējusi veikt vērienīgu tiesību aktu reformu, nosakot stingrākus noteikumus un atceļot jebkādu elastīgumu. Komiteja uzskata, ka ilgtspējīgas attīstības un patērētāju uzticēšanās pamatā ir lauksaimnieku un ražošanas sistēmas integritāte, kā arī tās pielāgošana dažādu ES teritoriju atšķirīgajiem agroklimatiskajiem apstākļiem un atšķirīgajai attīstībai. Tāpēc integritāti nevar panākt piespiedu kārtā, vienīgi nosakot stingrākus noteikumus. Šādi noteikumi tieši ietekmēs nozares ilgtspēju. Komisija uzskata, ka šīs sekas būs pārejošas. Pēc Komitejas domām, pagaidām nav pietiekami elementu, kas apstiprinātu šādu viedokli, tāpēc, kamēr tas nav pierādīts, Komiteja priekšroku dod situācijas uzlabošanas scenārijam, kurā paredzēta spēkā esošo tiesību aktu pilnveidošana, nevis scenārijam, kas paredz izraisīt revolūciju ar plaša mēroga izmaiņām tiesību aktos; |
| --- | --- |

2.

iesaka pilnveidot spēkā esošo Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu. Lai gan Reģionu komiteja joprojām uzskata, ka ir jātuvinās bioloģiskās lauksaimniecības principiem, no Komisijas ierosinātajiem scenārijiem tā priekšroku dod uzlabotam status quo, kas paredz grozījumus pašreizējos tiesību aktos un to efektīvāku īstenošanu. Reģionu komiteja atzīmē, ka Komisija iecerējusi veikt vērienīgu tiesību aktu reformu, nosakot stingrākus noteikumus un atceļot jebkādu elastīgumu. Komiteja uzskata, ka ilgtspējīgas attīstības un patērētāju uzticēšanās pamatā ir lauksaimnieku un ražošanas sistēmas integritāte, kā arī tās pielāgošana dažādu ES teritoriju atšķirīgajiem agroklimatiskajiem apstākļiem un atšķirīgajai attīstībai. Tāpēc integritāti nevar panākt piespiedu kārtā, vienīgi nosakot stingrākus noteikumus. Šādi noteikumi tieši ietekmēs nozares ilgtspēju. Komisija uzskata, ka šīs sekas būs pārejošas. Pēc Komitejas domām, pagaidām nav pietiekami elementu, kas apstiprinātu šādu viedokli, tāpēc, kamēr tas nav pierādīts, Komiteja priekšroku dod situācijas uzlabošanas scenārijam, kurā paredzēta spēkā esošo tiesību aktu pilnveidošana, nevis scenārijam, kas paredz izraisīt revolūciju ar plaša mēroga izmaiņām tiesību aktos;

| 3. | ar gandarījumu konstatē, ka Komisija izstrādājusi rīcības plānu, lai atbalstītu pāreju uz jauno tiesisko regulējumu. Tomēr Reģionu komiteja 3 iemeslu dēļ pauž neapmierinātību par šo rīcības plānu. Pirmkārt, tajā nav noteikts konkrēts, skaitliski izteikts nozares attīstības mērķis. Otrkārt, tam nav paredzēts īpašs budžets, ja neskaita ELFLA budžetu. ELFLA budžets ir ierobežots un ļoti iespējams, ka liela daļa pieejamo līdzekļu būs jāizmanto kompensāciju maksājumiem saistībā ar jaunās regulas 20. pantu (prasība attiecībā uz atliekām). Treškārt, rīcības plānam nav vietējās un reģionālās dimensijas, lai gan tā ir minēta regulas projekta 4. panta g) apakšpunktā uzskaitīto bioloģiskās ražošanas vispārīgo principu vidū. Reģionu komiteja uzskata, ka rīcības plānā nav izmantota viena iespēja, ņemot vērā, ka bioloģiskās lauksaimniecības attīstība tieši skar vietējās un reģionālās pašvaldības, jo tās līdzfinansē pasākumus, ko īsteno lauku attīstības programmas ietvaros; Komiteja aicina šo plānu stiprināt un uzlabot tā finansējumu; |
| --- | --- |

3.

ar gandarījumu konstatē, ka Komisija izstrādājusi rīcības plānu, lai atbalstītu pāreju uz jauno tiesisko regulējumu. Tomēr Reģionu komiteja 3 iemeslu dēļ pauž neapmierinātību par šo rīcības plānu. Pirmkārt, tajā nav noteikts konkrēts, skaitliski izteikts nozares attīstības mērķis. Otrkārt, tam nav paredzēts īpašs budžets, ja neskaita ELFLA budžetu. ELFLA budžets ir ierobežots un ļoti iespējams, ka liela daļa pieejamo līdzekļu būs jāizmanto kompensāciju maksājumiem saistībā ar jaunās regulas 20. pantu (prasība attiecībā uz atliekām). Treškārt, rīcības plānam nav vietējās un reģionālās dimensijas, lai gan tā ir minēta regulas projekta 4. panta g) apakšpunktā uzskaitīto bioloģiskās ražošanas vispārīgo principu vidū. Reģionu komiteja uzskata, ka rīcības plānā nav izmantota viena iespēja, ņemot vērā, ka bioloģiskās lauksaimniecības attīstība tieši skar vietējās un reģionālās pašvaldības, jo tās līdzfinansē pasākumus, ko īsteno lauku attīstības programmas ietvaros; Komiteja aicina šo plānu stiprināt un uzlabot tā finansējumu;

Subsidiaritāte un proporcionalitāte

| 4. | daži no ierosinātajiem pasākumiem, īpaši izņēmuma noteikšanas iespējas atcelšana dalībvalstīm, raisa bažas no subsidiaritātes viedokļa, jo nav skaidrs, vai šie pasākumi ir nepieciešami paredzēto mērķu sasniegšanai un vai tie nodrošina nepārprotamu ieguvumu. Turklāt priekšlikumā ir iets tālāk nekā nepieciešams; pastāvošo tiesību aktu visaptveroša pārskatīšana ir pāragra un pārāk tālejoša un tādējādi var tikt pārkāpts proporcionalitātes princips – pastāv citi mazāk ierobežojoši veidi, kas ļauj sasniegt iecerētos rezultātus. Par šīm problēmām tika runāts Reģionu komitejas rīkotajās apspriedēs par subsidiaritāti (1). |
| --- | --- |

4.

daži no ierosinātajiem pasākumiem, īpaši izņēmuma noteikšanas iespējas atcelšana dalībvalstīm, raisa bažas no subsidiaritātes viedokļa, jo nav skaidrs, vai šie pasākumi ir nepieciešami paredzēto mērķu sasniegšanai un vai tie nodrošina nepārprotamu ieguvumu. Turklāt priekšlikumā ir iets tālāk nekā nepieciešams; pastāvošo tiesību aktu visaptveroša pārskatīšana ir pāragra un pārāk tālejoša un tādējādi var tikt pārkāpts proporcionalitātes princips – pastāv citi mazāk ierobežojoši veidi, kas ļauj sasniegt iecerētos rezultātus. Par šīm problēmām tika runāts Reģionu komitejas rīkotajās apspriedēs par subsidiaritāti (1).

Regulas struktūra

| 5. | iesaka III nodaļā “Ražošanas noteikumi” paredzētos deleģētos aktus iekļaut galvenajā regulā, lai Reģionu komiteja varētu sniegt atzinumu par šo svarīgo izskatāmā regulējuma aspektu.
  Regulējumu veido viena vienīga regula, ko papildina pielikumi, kuros ietverti īpaši ražošanas noteikumi. Regulā ir 45 panti, un 29 no tiem ir paredzēti deleģētie akti. RK nav pilnvarota vērtēt deleģētos aktus. Ar tiem ir saistība visās regulas daļās. Piemēram, 13 deleģētie akti saistībā ar ražošanas noteikumiem ir īpaši svarīgi, lai nodrošinātu bioloģiskās lauksaimniecības turpmāku darbību vietējā un reģionālajā līmenī. Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantā noteikts, ka uz būtiskiem elementiem kādā jomā attiecas leģislatīvie akti, un tādējādi uz tiem nedrīkst attiekties pilnvaru deleģēšana. Līdz ar to regulas struktūra ir pretrunā līguma loģikai; |
| --- | --- |

5.

iesaka III nodaļā “Ražošanas noteikumi” paredzētos deleģētos aktus iekļaut galvenajā regulā, lai Reģionu komiteja varētu sniegt atzinumu par šo svarīgo izskatāmā regulējuma aspektu.

Regulējumu veido viena vienīga regula, ko papildina pielikumi, kuros ietverti īpaši ražošanas noteikumi. Regulā ir 45 panti, un 29 no tiem ir paredzēti deleģētie akti. RK nav pilnvarota vērtēt deleģētos aktus. Ar tiem ir saistība visās regulas daļās. Piemēram, 13 deleģētie akti saistībā ar ražošanas noteikumiem ir īpaši svarīgi, lai nodrošinātu bioloģiskās lauksaimniecības turpmāku darbību vietējā un reģionālajā līmenī. Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantā noteikts, ka uz būtiskiem elementiem kādā jomā attiecas leģislatīvie akti, un tādējādi uz tiem nedrīkst attiekties pilnvaru deleģēšana. Līdz ar to regulas struktūra ir pretrunā līguma loģikai;

| 6. | iesaka priekšlikumu sagatavot, nodrošinot saikni ar priekšlikumu regulai par oficiālajām kontrolēm. Jautājums par ražošanas noteikumu un bioloģisko produktu marķējuma kontroli jau apskatīts priekšlikumā regulai par oficiālajām kontrolēm. Atzinumā par šo regulu Reģionu komiteja jau iebilda pret Komisijas pilnvarām pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz atsevišķiem īpašajiem noteikumiem, kas saistīti ar oficiālo kontroļu veikšanu. Komiteja uzsvēra, ka regulā ir obligāti jāparedz visi noteikumi, kuriem ir būtiska ietekme uz kontroles darbībām un dalībvalstu budžetu. |
| --- | --- |

6.

iesaka priekšlikumu sagatavot, nodrošinot saikni ar priekšlikumu regulai par oficiālajām kontrolēm. Jautājums par ražošanas noteikumu un bioloģisko produktu marķējuma kontroli jau apskatīts priekšlikumā regulai par oficiālajām kontrolēm. Atzinumā par šo regulu Reģionu komiteja jau iebilda pret Komisijas pilnvarām pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz atsevišķiem īpašajiem noteikumiem, kas saistīti ar oficiālo kontroļu veikšanu. Komiteja uzsvēra, ka regulā ir obligāti jāparedz visi noteikumi, kuriem ir būtiska ietekme uz kontroles darbībām un dalībvalstu budžetu.

Priekšmets, darbības joma un definīcijas

| 7. | iesaka skaidri ierobežot specifisko ražošanas un kontroles noteikumu piemērošanas jomu līdz brīdim, kad bioloģiskais produkts ir iepakots, marķēts un padarīts pieejams galapatērētājam pret manipulācijām drošā iepakojumā, vai attiecīgā gadījumā, – ja to pārdod kā izsveramu, ārpus oriģinālā iepakojuma vai manipulējamā iepakojumā, – līdz brīdim, kad produkts ir pārdots galapatērētājam. |
| --- | --- |

7.

iesaka skaidri ierobežot specifisko ražošanas un kontroles noteikumu piemērošanas jomu līdz brīdim, kad bioloģiskais produkts ir iepakots, marķēts un padarīts pieejams galapatērētājam pret manipulācijām drošā iepakojumā, vai attiecīgā gadījumā, – ja to pārdod kā izsveramu, ārpus oriģinālā iepakojuma vai manipulējamā iepakojumā, – līdz brīdim, kad produkts ir pārdots galapatērētājam.

| 8. | iesaka 3. pantā minēto definīciju “operatoru grupa” arī balstīt uz reģionālo definīciju “mazais lauksaimnieks”, ņemot vērā apgrozījumu. Komisija definē “operatoru grupas” jēdzienu ar mērķi samazināt administratīvo slogu mazajiem individuālajiem lauksaimniekiem. Reģionu komiteja pauž gandarījumu par šādu nodomu, taču nepiekrīt “mazā lauksaimnieka” jēdziena definīcijai, kuras pamatā ir vienīgi lauksaimniecībā izmantojamās zemes platība hektāros; pieci hektāri siltumnīcās audzētu dārzkopības kultūru ir liela saimniecība, bet tāda pati platība kalnu apgabalos uzskatāma par mazu saimniecību; |
| --- | --- |

8.

iesaka 3. pantā minēto definīciju “operatoru grupa” arī balstīt uz reģionālo definīciju “mazais lauksaimnieks”, ņemot vērā apgrozījumu. Komisija definē “operatoru grupas” jēdzienu ar mērķi samazināt administratīvo slogu mazajiem individuālajiem lauksaimniekiem. Reģionu komiteja pauž gandarījumu par šādu nodomu, taču nepiekrīt “mazā lauksaimnieka” jēdziena definīcijai, kuras pamatā ir vienīgi lauksaimniecībā izmantojamās zemes platība hektāros; pieci hektāri siltumnīcās audzētu dārzkopības kultūru ir liela saimniecība, bet tāda pati platība kalnu apgabalos uzskatāma par mazu saimniecību;

Ražošanas noteikumi

| 9. | iesaka saglabāt iespēju paralēli veikt vairākas lauksaimniecības darbības. Ar 7. panta “Vispārīgie ražošanas noteikumi” 1. punkta a) apakšpunktu Komisija atceļ pašreizējo jaukto saimniecību praksi, kurā papildus bioloģiskās lauksaimniecības darbībām tika veiktas arī tradicionālās lauksaimniecības darbības. Apmēram ceturtdaļā Eiropas bioloģisko saimniecību tiek ražota gan tradicionālā, gan bioloģiskā produkcija. Kontroli šādās saimniecībās, kurās līdztekus veic abu veidu lauksaimniecības darbības, nodrošina bioloģiskās lauksaimniecības kontroles iestādes. Reģionu komiteja uzskata, ka divējāda saimniekošana pozitīvi ietekmē bioloģiskās lauksaimniecības un tradicionālās lauksaimniecības savstarpējo saikni un tādējādi sekmē ilgtspēju un inovāciju lauksaimniecībā. Komiteja pauž bažas, ka, aizliedzot jauktās saimniecības, daļa bioloģiskās produkcijas ražotāju varētu izzust vai arī viņi būtu spiesti meklēt risinājumu administratīvas montāžas ceļā, piemēram, sadalot saimniecību; |
| --- | --- |

9.

iesaka saglabāt iespēju paralēli veikt vairākas lauksaimniecības darbības. Ar 7. panta “Vispārīgie ražošanas noteikumi” 1. punkta a) apakšpunktu Komisija atceļ pašreizējo jaukto saimniecību praksi, kurā papildus bioloģiskās lauksaimniecības darbībām tika veiktas arī tradicionālās lauksaimniecības darbības. Apmēram ceturtdaļā Eiropas bioloģisko saimniecību tiek ražota gan tradicionālā, gan bioloģiskā produkcija. Kontroli šādās saimniecībās, kurās līdztekus veic abu veidu lauksaimniecības darbības, nodrošina bioloģiskās lauksaimniecības kontroles iestādes. Reģionu komiteja uzskata, ka divējāda saimniekošana pozitīvi ietekmē bioloģiskās lauksaimniecības un tradicionālās lauksaimniecības savstarpējo saikni un tādējādi sekmē ilgtspēju un inovāciju lauksaimniecībā. Komiteja pauž bažas, ka, aizliedzot jauktās saimniecības, daļa bioloģiskās produkcijas ražotāju varētu izzust vai arī viņi būtu spiesti meklēt risinājumu administratīvas montāžas ceļā, piemēram, sadalot saimniecību;

| 10. | iesaka vienoties ar lopu audzēšanas un vaislas saimniecībām par pietiekami ilgu pārejas periodu, lai izpildītu prasību par bioloģisko materiālu 100 % apmērā. Komisija atceļ vairākus izņēmumus un 10., 11. un 12. pantā ierosina augu un augu produktu, lopu un akvakultūras dzīvnieku un jūras aļģu bioloģiskajā produkcijā izmantot tikai bioloģiskās izejvielas. Daudzi reģioni vēl ir tālu no šādas prakses īstenošanas, jo bioloģiskās izejvielas nav pieejamas pietiekamā apjomā. Tāpēc Komisija paredzējusi pārejas periodu līdz 2021. gada 31. decembrim. Reģionu komiteja uzskata, ka šis periods būs reālistisks tikai tad, ja tiks noteikti īpaši atbalsta pasākumi, un aicina 2019. gadā šo termiņu novērtēt atkārtoti, lai pārliecinātos, vai tas neradīs bioloģiskā reproduktīvā materiāla deficītu un nesamazinās ražošanas apjomu; |
| --- | --- |

10.

iesaka vienoties ar lopu audzēšanas un vaislas saimniecībām par pietiekami ilgu pārejas periodu, lai izpildītu prasību par bioloģisko materiālu 100 % apmērā. Komisija atceļ vairākus izņēmumus un 10., 11. un 12. pantā ierosina augu un augu produktu, lopu un akvakultūras dzīvnieku un jūras aļģu bioloģiskajā produkcijā izmantot tikai bioloģiskās izejvielas. Daudzi reģioni vēl ir tālu no šādas prakses īstenošanas, jo bioloģiskās izejvielas nav pieejamas pietiekamā apjomā. Tāpēc Komisija paredzējusi pārejas periodu līdz 2021. gada 31. decembrim. Reģionu komiteja uzskata, ka šis periods būs reālistisks tikai tad, ja tiks noteikti īpaši atbalsta pasākumi, un aicina 2019. gadā šo termiņu novērtēt atkārtoti, lai pārliecinātos, vai tas neradīs bioloģiskā reproduktīvā materiāla deficītu un nesamazinās ražošanas apjomu;

| 11. | iesaka pielāgot noteikumus par bioloģisko šķirņu reģistrēšanu oficiālajā katalogā pirms izņēmumu atcelšanas saistībā ar sēklas materiāla izmantošanu. Atzinumā “Lauksaimniecības ģenētiskie resursi no saglabāšanas līdz ilgtspējīgai izmantošanai” (CdR 2014/1277 final) Reģionu komiteja norādīja, ka reģistrēšana sugu un šķirņu oficiālajā katalogā nav pielāgota bioloģiskajam sēklas materiālam. Komiteja uzskata, ka jaunajā priekšlikumā regulai par to, kā audzēt augu reproduktīvo materiālu un kā to darīt pieejamu tirgū, jāparedz iespēja sertificēt sēklas materiālu, pamatojoties uz bioloģiskajai lauksaimniecībai pielāgotiem kritērijiem; |
| --- | --- |

11.

iesaka pielāgot noteikumus par bioloģisko šķirņu reģistrēšanu oficiālajā katalogā pirms izņēmumu atcelšanas saistībā ar sēklas materiāla izmantošanu. Atzinumā “Lauksaimniecības ģenētiskie resursi no saglabāšanas līdz ilgtspējīgai izmantošanai” (CdR 2014/1277 final) Reģionu komiteja norādīja, ka reģistrēšana sugu un šķirņu oficiālajā katalogā nav pielāgota bioloģiskajam sēklas materiālam. Komiteja uzskata, ka jaunajā priekšlikumā regulai par to, kā audzēt augu reproduktīvo materiālu un kā to darīt pieejamu tirgū, jāparedz iespēja sertificēt sēklas materiālu, pamatojoties uz bioloģiskajai lauksaimniecībai pielāgotiem kritērijiem;

| 12. | konstatē, ka 20. pantā paredzēts pazemināt neatļauto vielu līmeni bioloģiskajos produktos; tas nozīmē, ka Komisija pāriet no sistēmas, kurā bija pienākums izmantot līdzekļus, uz sistēmu, kurā ir pienākums sasniegt rezultātu. Reģionu komiteja neatbalsta atsevišķas sistēmas, kurā ir pienākums sasniegt rezultātu, ieviešanu bioloģiskajā ražošanā un uzskata, ka uz visiem Eiropas pārtikas produktiem jāattiecina vienādas prasības par pārtikas nekaitīgumu; |
| --- | --- |

12.

konstatē, ka 20. pantā paredzēts pazemināt neatļauto vielu līmeni bioloģiskajos produktos; tas nozīmē, ka Komisija pāriet no sistēmas, kurā bija pienākums izmantot līdzekļus, uz sistēmu, kurā ir pienākums sasniegt rezultātu. Reģionu komiteja neatbalsta atsevišķas sistēmas, kurā ir pienākums sasniegt rezultātu, ieviešanu bioloģiskajā ražošanā un uzskata, ka uz visiem Eiropas pārtikas produktiem jāattiecina vienādas prasības par pārtikas nekaitīgumu;

| 13. | ja tiktu paredzēts bioloģiskiem produktiem ilgtermiņā ieviest neatļautu vielu līmeni, vispirms vajadzētu precizēt noteikumus, uz kuru pamata ražotāji no dalībvalstīm varētu saņemt kompensāciju par zaudējumiem. Bioloģiskajam lauksaimniekam praktiski nav iespējams izvairīties no atlieku klātbūtnes viņa produktos, ja viņa kaimiņi, kuri nodarbojas ar tradicionālo lauksaimniecību, neveic nekādus preventīvus pasākumus, lai novērstu iespējamo piesārņojumu. Reģionu komiteja uzskata, ka bioloģiskajam ražotājam vai vietējām un reģionālajām pašvaldībām nevar likt segt zaudējumus, ko radījusi šāda sertificēšanas atcelšana. Regulas priekšlikumā paredzēts, ka Komisija var atļaut dalībvalstīm piešķirt valsts maksājumus, ar kuriem kompensē radušos zaudējumus, izmantojot KLP instrumentus. Taču Komisija nenorāda, kā tas ietekmēs budžetu, jo zaudējumu atlīdzināšanas kārtība nav skaidri noteikta; |
| --- | --- |

13.

ja tiktu paredzēts bioloģiskiem produktiem ilgtermiņā ieviest neatļautu vielu līmeni, vispirms vajadzētu precizēt noteikumus, uz kuru pamata ražotāji no dalībvalstīm varētu saņemt kompensāciju par zaudējumiem. Bioloģiskajam lauksaimniekam praktiski nav iespējams izvairīties no atlieku klātbūtnes viņa produktos, ja viņa kaimiņi, kuri nodarbojas ar tradicionālo lauksaimniecību, neveic nekādus preventīvus pasākumus, lai novērstu iespējamo piesārņojumu. Reģionu komiteja uzskata, ka bioloģiskajam ražotājam vai vietējām un reģionālajām pašvaldībām nevar likt segt zaudējumus, ko radījusi šāda sertificēšanas atcelšana. Regulas priekšlikumā paredzēts, ka Komisija var atļaut dalībvalstīm piešķirt valsts maksājumus, ar kuriem kompensē radušos zaudējumus, izmantojot KLP instrumentus. Taču Komisija nenorāda, kā tas ietekmēs budžetu, jo zaudējumu atlīdzināšanas kārtība nav skaidri noteikta;

Tirdzniecība ar trešām valstīm

| 14. | konstatē, ka Komisija ierosina līdzvērtības principu tirdzniecībai ar trešām valstīm noteikt tirdzniecības nolīgumā. Tādējādi kontroles pasākumu un ražošanas noteikumu salīdzināšana būtu attiecīgā tirdzniecības nolīguma neatņemama sastāvdaļa. Reģionu komiteja uzskata, ka šāda kārtība nav pietiekami pārredzama un var mazināt patērētāju uzticēšanos, un attiecībā uz līdzvērtības principu tirdzniecības nolīgumos iesaka pieņemt noteikumus, kas ļauj Komisijai pārredzamā veidā sākt sarunas ar trešām valstīm. Nolīgumu apspriešanas pārredzamības palielināšanas nolūkā svarīgi ir, lai Padome piešķir pilnvaras, tās papildinot ar vadlīnijām, un Komisija ziņo Padomei par parakstītajiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

14.

konstatē, ka Komisija ierosina līdzvērtības principu tirdzniecībai ar trešām valstīm noteikt tirdzniecības nolīgumā. Tādējādi kontroles pasākumu un ražošanas noteikumu salīdzināšana būtu attiecīgā tirdzniecības nolīguma neatņemama sastāvdaļa. Reģionu komiteja uzskata, ka šāda kārtība nav pietiekami pārredzama un var mazināt patērētāju uzticēšanos, un attiecībā uz līdzvērtības principu tirdzniecības nolīgumos iesaka pieņemt noteikumus, kas ļauj Komisijai pārredzamā veidā sākt sarunas ar trešām valstīm. Nolīgumu apspriešanas pārredzamības palielināšanas nolūkā svarīgi ir, lai Padome piešķir pilnvaras, tās papildinot ar vadlīnijām, un Komisija ziņo Padomei par parakstītajiem nolīgumiem;

Procedūras, pārejas un nobeiguma noteikumi

| 15. | iesaka saglabāt pašreizējo praksi, proti, veikt regulāras kontroles uz vietas. Regulas priekšlikuma 44. panta 3. punktā paredzēts grozījums Oficiālo kontroļu regulas 23. pantā. Pašreizējās ikgadējās kontroles uz vietas aizstāj ar kontroles sistēmu, kuras pamatā ir riska novērtējums. Šis grozījums ierosināts, lai samazinātu izmaksas. Reģionu komiteja tāpat kā IFOAM, AREPO un EOCC uzskata, ka šādas izmaiņas nav vēlamas. Kontrolēm ir svarīga nozīme no patērētāju uzticēšanās viedokļa, un tās ir noderīgas ražotājiem; |
| --- | --- |

15.

iesaka saglabāt pašreizējo praksi, proti, veikt regulāras kontroles uz vietas. Regulas priekšlikuma 44. panta 3. punktā paredzēts grozījums Oficiālo kontroļu regulas 23. pantā. Pašreizējās ikgadējās kontroles uz vietas aizstāj ar kontroles sistēmu, kuras pamatā ir riska novērtējums. Šis grozījums ierosināts, lai samazinātu izmaksas. Reģionu komiteja tāpat kā IFOAM, AREPO un EOCC uzskata, ka šādas izmaiņas nav vēlamas. Kontrolēm ir svarīga nozīme no patērētāju uzticēšanās viedokļa, un tās ir noderīgas ražotājiem;

Bioloģiskās ražošanas rīcības plāns

| 16. | iesaka izveidot rīcības plāna uzraudzības un novērtēšanas platformu ar mērķi veicināt un izvērtēt tā īstenošanu. Platformas uzdevums būtu veicināt un vērtēt rīcības plāna īstenošanu. Šajā platformā būtu jāiesaista “zelta trijnieka” pārstāvji – ekonomikas dalībnieki, publiskās pārvaldes iestādes, izglītības un pētniecības aprindas. Konkrēti, tie varētu būtu biznesa, izglītības un zinātnes, dalībvalstu un reģionu pārstāvji, kā arī patērētāju un vides aizsardzības apvienību kolēģija. Reģionu komiteja iesaka Komisijai rīcības plānā izvirzīt mērķi – līdz 2020. gadam 10 % zemes apstrādāt pēc bioloģiskās lauksaimniecības principiem. Atzinuma 17. un 18. punktā uzskaitīti reģionu īstenotie pasākumi, kurus minētā platforma varētu koordinēt; |
| --- | --- |

16.

iesaka izveidot rīcības plāna uzraudzības un novērtēšanas platformu ar mērķi veicināt un izvērtēt tā īstenošanu. Platformas uzdevums būtu veicināt un vērtēt rīcības plāna īstenošanu. Šajā platformā būtu jāiesaista “zelta trijnieka” pārstāvji – ekonomikas dalībnieki, publiskās pārvaldes iestādes, izglītības un pētniecības aprindas. Konkrēti, tie varētu būtu biznesa, izglītības un zinātnes, dalībvalstu un reģionu pārstāvji, kā arī patērētāju un vides aizsardzības apvienību kolēģija. Reģionu komiteja iesaka Komisijai rīcības plānā izvirzīt mērķi – līdz 2020. gadam 10 % zemes apstrādāt pēc bioloģiskās lauksaimniecības principiem. Atzinuma 17. un 18. punktā uzskaitīti reģionu īstenotie pasākumi, kurus minētā platforma varētu koordinēt;

| 17. | mudina sabiedriskajā ēdināšanā iekļaut bioloģiskās lauksaimniecības produktus. Sabiedriskā ēdināšana izglītības iestādēs, publiskās pārvaldes un aprūpes iestādēs, kā arī uzņēmumos var sekmēt vietējās bioloģiskās ražošanas attīstīšanu un strukturēšanu. Bioloģiskās lauksaimniecības produktu izmantošana sabiedriskajā ēdināšanā bieži vien atbilst vietējai politikai. RK mudina panākt, lai skolu ēdnīcās 75 % no pasniegtajiem produktiem būtu veselīgi, bioloģiski un/vai vietējas izcelsmes, kā arī izveidot datu bāzi, kas saturētu informāciju un idejas par veselīgiem, bioloģiskajiem un reģionālajiem produktiem sabiedriskajā ēdināšanā; |
| --- | --- |

17.

mudina sabiedriskajā ēdināšanā iekļaut bioloģiskās lauksaimniecības produktus. Sabiedriskā ēdināšana izglītības iestādēs, publiskās pārvaldes un aprūpes iestādēs, kā arī uzņēmumos var sekmēt vietējās bioloģiskās ražošanas attīstīšanu un strukturēšanu. Bioloģiskās lauksaimniecības produktu izmantošana sabiedriskajā ēdināšanā bieži vien atbilst vietējai politikai. RK mudina panākt, lai skolu ēdnīcās 75 % no pasniegtajiem produktiem būtu veselīgi, bioloģiski un/vai vietējas izcelsmes, kā arī izveidot datu bāzi, kas saturētu informāciju un idejas par veselīgiem, bioloģiskajiem un reģionālajiem produktiem sabiedriskajā ēdināšanā;

| 18. | ierosina ar bioloģiskās lauksaimniecības palīdzību veicināt ūdens resursu un vides aizsardzību. Vairākos reģionos gūta pozitīva pieredze bioloģiskās lauksaimniecības izmantošanā ūdens resursu un vides aizsardzības jomā. Reģionu komiteja iesaka izplatīt šādā praksē gūto pieredzi, lai rosinātu vietējās un reģionālās pašvaldības izvēlēties šo pieeju. |
| --- | --- |

18.

ierosina ar bioloģiskās lauksaimniecības palīdzību veicināt ūdens resursu un vides aizsardzību. Vairākos reģionos gūta pozitīva pieredze bioloģiskās lauksaimniecības izmantošanā ūdens resursu un vides aizsardzības jomā. Reģionu komiteja iesaka izplatīt šādā praksē gūto pieredzi, lai rosinātu vietējās un reģionālās pašvaldības izvēlēties šo pieeju.

II.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

Jauns 9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Ir jāparedz noteikts elastīgums ražošanas noteikumu piemērošanas jomā, lai būtu iespējams standartus un prasības pielāgot vietējiem klimatiskajiem vai ģeogrāfiskajiem apstākļiem, īpašai lopkopības praksei un bioloģiskās lauksaimniecības attīstības līmenim. Tam būtu jādod iespēja piemērot izņēmuma noteikumus, tomēr vienīgi saskaņā ar Kopienas tiesību aktos paredzētiem īpašiem nosacījumiem. Lielāks elastīgums nedrīkst nonākt pretrunā ar sertifikācijas darbību, kurai jābūt efektīvai un saskaņotai, tāpēc skaidri jānosaka izņēmumu piemērošanas kritēriji un noteikumi un šis regulējums jāiekļauj pamatregulā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ir jāparedz noteikts elastīgums ražošanas noteikumu piemērošanas jomā, lai būtu iespējams standartus un prasības pielāgot vietējiem klimatiskajiem vai ģeogrāfiskajiem apstākļiem, īpašai lopkopības praksei un bioloģiskās lauksaimniecības attīstības līmenim. Tam būtu jādod iespēja piemērot izņēmuma noteikumus, tomēr vienīgi saskaņā ar Kopienas tiesību aktos paredzētiem īpašiem nosacījumiem. Lielāks elastīgums nedrīkst nonākt pretrunā ar sertifikācijas darbību, kurai jābūt efektīvai un saskaņotai, tāpēc skaidri jānosaka izņēmumu piemērošanas kritēriji un noteikumi un šis regulējums jāiekļauj pamatregulā.

Pamatojums

Ar šo grozījumu ir paredzēts pašreizējā regulas projektā paredzēt elastību, kas dotu iespēju ņemt vērā vietējos apstākļus.

2. grozījums

2. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šo regulu piemēro lauksaimniecības produktiem, kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) I pielikumā, un dažiem citiem produktiem, kas uzskaitīti šīs regulas I pielikumā, ciktāl minētos lauksaimniecības produktus un minētos citus produktus paredzēts ražot, sagatavot, izplatīt, laist tirgū, importēt vai eksportēt kā bioloģiskus produktus. | Šo regulu piemēro lauksaimniecības produktiem, kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) I pielikumā, un dažiem citiem produktiem, kas uzskaitīti šīs regulas I pielikumā, ciktāl minētos lauksaimniecības produktus un minētos citus produktus paredzēts ražot, sagatavot, izplatīt, laist tirgū, importēt vai eksportēt kā bioloģiskus produktus, līdz brīdim, kad tie ir iepakoti, marķēti un pieejami galapatērētājam pret manipulācijām drošā iepakojumā, vai attiecīgā gadījumā, – ja tos pārdod kā izsveramus, bez iepakojuma vai manipulējamā iepakojumā, – līdz brīdim, kad tie ir pārdoti galapatērētājam. |
| Nomedītu un nozvejotu savvaļas dzīvnieku produktus neuzskata par bioloģiskiem produktiem. | Nomedītu un nozvejotu savvaļas dzīvnieku produktus neuzskata par bioloģiskiem produktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šo regulu piemēro lauksaimniecības produktiem, kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) I pielikumā, un dažiem citiem produktiem, kas uzskaitīti šīs regulas I pielikumā, ciktāl minētos lauksaimniecības produktus un minētos citus produktus paredzēts ražot, sagatavot, izplatīt, laist tirgū, importēt vai eksportēt kā bioloģiskus produktus.

Šo regulu piemēro lauksaimniecības produktiem, kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) I pielikumā, un dažiem citiem produktiem, kas uzskaitīti šīs regulas I pielikumā, ciktāl minētos lauksaimniecības produktus un minētos citus produktus paredzēts ražot, sagatavot, izplatīt, laist tirgū, importēt vai eksportēt kā bioloģiskus produktus, līdz brīdim, kad tie ir iepakoti, marķēti un pieejami galapatērētājam pret manipulācijām drošā iepakojumā, vai attiecīgā gadījumā, – ja tos pārdod kā izsveramus, bez iepakojuma vai manipulējamā iepakojumā, – līdz brīdim, kad tie ir pārdoti galapatērētājam.

Nomedītu un nozvejotu savvaļas dzīvnieku produktus neuzskata par bioloģiskiem produktiem.

Nomedītu un nozvejotu savvaļas dzīvnieku produktus neuzskata par bioloģiskiem produktiem.

Pamatojums

Ir skaidri jāierobežo īpašo ražošanas un kontroles noteikumu piemērošanas joma, no lauku saimniecības līdz brīdim, kad ar produktu vairs nevar manipulēt un/vai tas nonāk pie galapatērētāja.

3. grozījums

3. panta 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “operatoru grupa” ir grupa, kurā katrs operators ir lauksaimnieks, kura saimniecībā ir līdz 5 hektāriem lauksaimniecībā izmantojamās zemes un kurš papildus pārtikas vai barības ražošanai var nodarboties ar pārtikas vai barības pārstrādi; | “operatoru grupa” ir grupa, kurā katrs operators ir lauksaimnieks, kas saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts spēkā esošajiem noteikumiem uzskatāms par mazo lauksaimnieku
  kura saimniecībā ir līdz 5 hektāriem lauksaimniecībā izmantojamās zemes un kurš papildus pārtikas un/vai barības ražošanai var nodarboties ar pārtikas un/vai barības pārstrādi; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“operatoru grupa” ir grupa, kurā katrs operators ir lauksaimnieks, kura saimniecībā ir līdz 5 hektāriem lauksaimniecībā izmantojamās zemes un kurš papildus pārtikas vai barības ražošanai var nodarboties ar pārtikas vai barības pārstrādi;

“operatoru grupa” ir grupa, kurā katrs operators ir lauksaimnieks, kas saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts spēkā esošajiem noteikumiem uzskatāms par mazo lauksaimnieku
  kura saimniecībā ir līdz 5 hektāriem lauksaimniecībā izmantojamās zemes un kurš papildus pārtikas un/vai barības ražošanai var nodarboties ar pārtikas un/vai barības pārstrādi;

Pamatojums

“Mazā lauksaimnieka” jēdziena definīcija lielā mērā ir atkarīga no vietējiem apstākļiem. Tādēļ dalībvalstīm jādod iespēja definēt šo jēdzienu.

4. grozījums

7. panta 1. punkta a) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Operatori ievēro šādus vispārīgus ražošanas noteikumus: | Operatori ievēro šādus vispārīgus ražošanas noteikumus: |
| (a) | visu lauku saimniecības vai akvakultūras darbību pārvalda saskaņā ar prasībām, kas piemērojamas bioloģiskajai ražošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Operatori ievēro šādus vispārīgus ražošanas noteikumus:

Operatori ievēro šādus vispārīgus ražošanas noteikumus:

(a)

visu lauku saimniecības vai akvakultūras darbību pārvalda saskaņā ar prasībām, kas piemērojamas bioloģiskajai ražošanai;

| (a) | visu vai kādu noteiktu lauku saimniecības vai akvakultūras darbību pārvalda saskaņā ar prasībām, kas piemērojamas bioloģiskajai ražošanai; |
| --- | --- |

(a)

visu vai kādu noteiktu lauku saimniecības vai akvakultūras darbību pārvalda saskaņā ar prasībām, kas piemērojamas bioloģiskajai ražošanai;

Pamatojums

Jauktās saimniecības pozitīvi ietekmē bioloģiskās un tradicionālās lauksaimniecības savstarpējo saikni. Šādu saimniecību aizliegšana nozīmētu, ka daļa bioloģisko ražotāju izzudīs.

5. grozījums

20. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Neatļautu produktu vai vielu klātbūtne | Neatļautu produktu vai vielu klātbūtne |
| 1. | Produktus, kuros konstatēts, ka produkti vai vielas, kas nav atļautas saskaņā ar 19. pantu, pārsniedz līmeņus, kuri noteikti, jo īpaši ņemot vērā Direktīvu 2006/125/EK, nelaiž tirgū kā bioloģiskus produktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Neatļautu produktu vai vielu klātbūtne

Neatļautu produktu vai vielu klātbūtne

1.

Produktus, kuros konstatēts, ka produkti vai vielas, kas nav atļautas saskaņā ar 19. pantu, pārsniedz līmeņus, kuri noteikti, jo īpaši ņemot vērā Direktīvu 2006/125/EK, nelaiž tirgū kā bioloģiskus produktus.

| 1. | Produktus, kuros konstatēts, ka produkti vai vielas, kas nav atļautas saskaņā ar 19. pantu, pārsniedz līmeņus, kuri noteikti, jo īpaši ņemot vērā Direktīvu 2006/125/EK, nelaiž tirgū kā bioloģiskus produktus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lai nodrošinātu bioloģiskās ražošanas un marķēšanas sistēmas efektivitāti, lietderīgumu un pārredzamību, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 36. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz īpašiem 1. punktā minēto līmeņu piemērošanas kritērijiem un nosacījumiem un attiecībā uz minēto līmeņu noteikšanu un to pielāgošanu tehnikas attīstībai. |
| --- | --- |

2.

Lai nodrošinātu bioloģiskās ražošanas un marķēšanas sistēmas efektivitāti, lietderīgumu un pārredzamību, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 36. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz īpašiem 1. punktā minēto līmeņu piemērošanas kritērijiem un nosacījumiem un attiecībā uz minēto līmeņu noteikšanu un to pielāgošanu tehnikas attīstībai.

| 2. | Lai nodrošinātu bioloģiskās ražošanas un marķēšanas sistēmas efektivitāti, lietderīgumu un pārredzamību, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 36. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz īpašiem 1. punktā minēto līmeņu piemērošanas kritērijiem un nosacījumiem un attiecībā uz minēto līmeņu noteikšanu un to pielāgošanu tehnikas attīstībai. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 211. panta 1. punkta un ievērojot Komisijas atļauju, kas pieņemta bez šīs regulas 37. panta 2. vai 3. punktā minētās procedūras piemērošanas, dalībvalstis var piešķirt valsts maksājumus, ar kuriem lauksaimniekiem kompensē zaudējumus, kas tiem radušies tāpēc, ka to lauksaimniecības produkti ir piesārņoti ar neatļautiem produktiem vai vielām un šā iemesla dēļ viņiem nav iespējams tirgot minētos produktus kā bioloģiskus produktus, ar nosacījumu, ka lauksaimnieki ir veikuši visus atbilstošos pasākumus, lai novērstu šādas piesārņošanas risku. Dalībvalstis var izmantot arī kopējās lauksaimniecības politikas instrumentus, lai pilnībā vai daļēji segtu šādus zaudējumus. |
| --- | --- |

3.

Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 211. panta 1. punkta un ievērojot Komisijas atļauju, kas pieņemta bez šīs regulas 37. panta 2. vai 3. punktā minētās procedūras piemērošanas, dalībvalstis var piešķirt valsts maksājumus, ar kuriem lauksaimniekiem kompensē zaudējumus, kas tiem radušies tāpēc, ka to lauksaimniecības produkti ir piesārņoti ar neatļautiem produktiem vai vielām un šā iemesla dēļ viņiem nav iespējams tirgot minētos produktus kā bioloģiskus produktus, ar nosacījumu, ka lauksaimnieki ir veikuši visus atbilstošos pasākumus, lai novērstu šādas piesārņošanas risku. Dalībvalstis var izmantot arī kopējās lauksaimniecības politikas instrumentus, lai pilnībā vai daļēji segtu šādus zaudējumus.

| 3. | Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 211. panta 1. punkta un ievērojot Komisijas atļauju, kas pieņemta bez šīs regulas 37. panta 2. vai 3. punktā minētās procedūras piemērošanas, dalībvalstis var piešķirt valsts maksājumus, ar kuriem lauksaimniekiem kompensē zaudējumus, kas tiem radušies tāpēc, ka to lauksaimniecības produkti ir piesārņoti ar neatļautiem produktiem vai vielām un šā iemesla dēļ viņiem nav iespējams tirgot minētos produktus kā bioloģiskus produktus, ar nosacījumu, ka lauksaimnieki ir veikuši visus atbilstošos pasākumus, lai novērstu šādas piesārņošanas risku. Dalībvalstis var izmantot arī kopējās lauksaimniecības politikas instrumentus, lai pilnībā vai daļēji segtu šādus zaudējumus. |
| --- | --- |

3.

Pamatojums

Reģionu komiteja neatbalsta atsevišķas sistēmas, kurā ir pienākums sasniegt rezultātu, ieviešanu bioloģiskajā ražošanā.

6. grozījums

30. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Līdzvērtība saskaņā ar tirdzniecības nolīgumu | Līdzvērtība saskaņā ar tirdzniecības nolīgumu |
| Atzīta trešā valsts, kas minēta 28. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punkta pirmajā ievilkumā, ir trešā valsts, kuru Savienība saskaņā ar tirdzniecības nolīgumu ir atzinusi par tādu, kuras ražošanas sistēma atbilst tiem pašiem mērķiem un principiem, jo tiek piemēroti noteikumi, kas nodrošina tādu pašu atbilstības apliecināšanas pakāpi kā Savienības noteikumi. | 1. | Atzīta trešā valsts, kas minēta 28. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punkta pirmajā ievilkumā, ir trešā valsts, kuru Savienība saskaņā ar tirdzniecības nolīgumu ir atzinusi par tādu, kuras ražošanas sistēma atbilst tiem pašiem mērķiem un principiem, jo tiek piemēroti noteikumi, kas nodrošina tādu pašu atbilstības apliecināšanas pakāpi kā Savienības noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Līdzvērtība saskaņā ar tirdzniecības nolīgumu

Līdzvērtība saskaņā ar tirdzniecības nolīgumu

Atzīta trešā valsts, kas minēta 28. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punkta pirmajā ievilkumā, ir trešā valsts, kuru Savienība saskaņā ar tirdzniecības nolīgumu ir atzinusi par tādu, kuras ražošanas sistēma atbilst tiem pašiem mērķiem un principiem, jo tiek piemēroti noteikumi, kas nodrošina tādu pašu atbilstības apliecināšanas pakāpi kā Savienības noteikumi.

1.

Atzīta trešā valsts, kas minēta 28. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punkta pirmajā ievilkumā, ir trešā valsts, kuru Savienība saskaņā ar tirdzniecības nolīgumu ir atzinusi par tādu, kuras ražošanas sistēma atbilst tiem pašiem mērķiem un principiem, jo tiek piemēroti noteikumi, kas nodrošina tādu pašu atbilstības apliecināšanas pakāpi kā Savienības noteikumi.

| 2. | Komisija nosaka procedurālās prasības trešo valstu atzīšanai tirdzniecības nolīgumu ietvaros. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lai noslēgtu tirdzniecības nolīgumu, Komisija rīkojas, pamatojoties uz pilnvaru, ko tai ir piešķīrusi Padome un ko papildina vadlīnijas. |
| --- | --- |

3.

Pamatojums

Ja vēlamies veicināt patērētāju uzticēšanos, līdzvērtības principam jābūt balstītam uz ražošanas noteikumu un kontroles pasākumu salīdzinājumu.

7. grozījums

36. panta 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Deleģēšanas īstenošana | Deleģēšanas īstenošana |
| 3. | Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Deleģēšanas īstenošana

Deleģēšanas īstenošana

3.

Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

| 3. | Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam, un Padomei un Reģionu komitejai. |
| --- | --- |

3.

Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam, un Padomei un Reģionu komitejai.

Pamatojums

Reģionu komiteja uzskata, ka tai kā Eiropas padomdevējai iestādei jābūt iespējai paust savu viedokli par reģioniem svarīgiem jautājumiem. Tā kā līgumā nav paredzēts, ka Komiteja sniedz atzinumu Komisijai par deleģētajiem aktiem, tā vēlas sniegt atzinumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

8. grozījums

44. panta 3.3. punkta c) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz 1. panta 2. punkta j) apakšpunktā minētajiem noteikumiem 2. punktā minētajos deleģētajos aktos paredz noteikumus par: | Attiecībā uz 1. panta 2. punkta j) apakšpunktā minētajiem noteikumiem 2. punktā minētajos deleģētajos aktos paredz noteikumus par: |
| c) | oficiālo kontroļu biežumu attiecībā uz operatoriem un par to, kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem noteiktus operatorus var atbrīvot no konkrētām oficiālām kontrolēm; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Attiecībā uz 1. panta 2. punkta j) apakšpunktā minētajiem noteikumiem 2. punktā minētajos deleģētajos aktos paredz noteikumus par:

Attiecībā uz 1. panta 2. punkta j) apakšpunktā minētajiem noteikumiem 2. punktā minētajos deleģētajos aktos paredz noteikumus par:

c)

oficiālo kontroļu biežumu attiecībā uz operatoriem un par to, kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem noteiktus operatorus var atbrīvot no konkrētām oficiālām kontrolēm;

| c) | oficiālo kontroļu biežumu attiecībā uz operatoriem un par to, kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem noteiktus operatorus var atbrīvot no konkrētām oficiālām kontrolēm; |
| --- | --- |

c)

oficiālo kontroļu biežumu attiecībā uz operatoriem un par to, kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem noteiktus operatorus var atbrīvot no konkrētām oficiālām kontrolēm;

Pamatojums

Kontrolēm ir svarīga nozīme no patērētāju uzticēšanās viedokļa, un tās ir noderīgas ražotājiem. Tāpēc tās ir jāsaglabā.

9. grozījums

II pielikuma II daļas 1.4.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.4.1. | Vispārīgas prasības attiecībā uz ēdināšanu
  Attiecībā uz ēdināšanu piemēro šādus noteikumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.4.1.

Vispārīgas prasības attiecībā uz ēdināšanu

Attiecībā uz ēdināšanu piemēro šādus noteikumus:

| 1.4.1. | Vispārīgas prasības attiecībā uz ēdināšanu
  Attiecībā uz ēdināšanu piemēro šādus noteikumus: |
| --- | --- |

1.4.1.

Vispārīgas prasības attiecībā uz ēdināšanu

Attiecībā uz ēdināšanu piemēro šādus noteikumus:

| (a) | lauksaimniecības dzīvnieku barību iegūst galvenokārt no tās lauku saimniecības, kurā dzīvnieki tiek turēti, vai no citām bioloģiskām saimniecībām tajā pašā reģionā; |
| --- | --- |

(a)

lauksaimniecības dzīvnieku barību iegūst galvenokārt no tās lauku saimniecības, kurā dzīvnieki tiek turēti, vai no citām bioloģiskām saimniecībām tajā pašā reģionā;

| (a) | lauksaimniecības dzīvnieku barību iegūst galvenokārt no tās lauku saimniecības, kurā dzīvnieki tiek turēti, vai no citām bioloģiskām saimniecībām tajā pašā reģionā, ja resursi ir pieejami; pretējā gadījumā ar īpašu atļauju barību var iepirkt ārpus reģiona; |
| --- | --- |

(a)

lauksaimniecības dzīvnieku barību iegūst galvenokārt no tās lauku saimniecības, kurā dzīvnieki tiek turēti, vai no citām bioloģiskām saimniecībām tajā pašā reģionā, ja resursi ir pieejami; pretējā gadījumā ar īpašu atļauju barību var iepirkt ārpus reģiona;

Pamatojums

Piemērojot šādu prasību, atsevišķos Eiropas reģionos varētu izzust daudzas bioloģiskās lauksaimniecības dzīvnieku saimniecības, jo patlaban ir ļoti grūti nodrošināt, ka dzīvnieku barība pilnā apmērā tiek iegūta no pašu saimniecības vai tās tuvumā esošās saimniecības.

Briselē, 2014. gada 4. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  Subsidiaritātes uzraudzības tīkla un subsidiaritātes ekspertu grupas apspriedes, kas notika no 2014. gada 16. aprīļa līdz 26. maijam. Ziņojums pieejams: http://portal.cor.europa.eu/subsidiarity/Observations2014/COM%20(2014)%20180%20860ce890ecc54e2dbf32defbd5e433c4/Report%20consultation%20Organic%20farming.pdf

1

---