# Úřední věstník L 15/2015

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 15 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5822. ledna 2015 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 15

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5822. ledna 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) 2015/81 ze dne 19. prosince 2014, kterým se stanoví jednotné podmínky uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014, pokud jde o příspěvky předem do Jednotného fondu pro řešení krizí | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/82 ze dne 21. ledna 2015, kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky | 8 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/83 ze dne 21. ledna 2015 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 | 31 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/84 ze dne 21. ledna 2015, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie | 54 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/85 ze dne 21. ledna 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 70 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/86 ze dne 21. ledna 2015, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence a žádosti o dovozní práva podané od 1. do 7. ledna 2015 v rámci celních kvót pro odvětví drůbežího masa otevřených nařízením (ES) č. 616/2007 | 73 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/87 ze dne 21. ledna 2015, kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky | 75 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) 2015/81 ze dne 19. prosince 2014, kterým se stanoví jednotné podmínky uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014, pokud jde o příspěvky předem do Jednotného fondu pro řešení krizí

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/82 ze dne 21. ledna 2015, kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky

8

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/83 ze dne 21. ledna 2015 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

31

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/84 ze dne 21. ledna 2015, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie

54

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/85 ze dne 21. ledna 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

70

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/86 ze dne 21. ledna 2015, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence a žádosti o dovozní práva podané od 1. do 7. ledna 2015 v rámci celních kvót pro odvětví drůbežího masa otevřených nařízením (ES) č. 616/2007

73

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/87 ze dne 21. ledna 2015, kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky

75

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 153/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se mění příloha X (Služby obecně) Dohody o EHP [2015/88] | 78 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 154/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP [2015/89] | 80 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 155/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP [2015/90] | 81 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 156/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP [2015/91] | 83 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 157/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHPo spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody [2015/92] | 85 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 158/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody [2015/93] | 86 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 159/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se mění některé přílohy Dohody o EHP a protokoly k Dohodě o EHP [2015/94] | 87 |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 302/14/KOL ze dne 16. července 2014, kterým se po devadesáté deváté mění procesní a hmotněprávní úprava v oblasti státní podpory změnou určitých pokynů ke státní podpoře [2015/95] | 103 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 153/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se mění příloha X (Služby obecně) Dohody o EHP [2015/88]

78

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 154/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP [2015/89]

80

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 155/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP [2015/90]

81

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 156/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP [2015/91]

83

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 157/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHPo spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody [2015/92]

85

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 158/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody [2015/93]

86

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 159/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se mění některé přílohy Dohody o EHP a protokoly k Dohodě o EHP [2015/94]

87

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 302/14/KOL ze dne 16. července 2014, kterým se po devadesáté deváté mění procesní a hmotněprávní úprava v oblasti státní podpory změnou určitých pokynů ke státní podpoře [2015/95]

103

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise (ES) č. 1263/96 ze dne 1. července 1996, kterým se doplňuje příloha nařízení (ES) č. 1107/96 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení (EHS) č. 2081/92 ( Úř. věst. L 163, 2.7.1996 ) (Zvláštní vydání v českém jazyce, kapitola 03, svazek 19, s. 234) | 106 |
| | * | Oprava Nařízení Komise (EU) č. 1361/2014 ze dne 18. prosince 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standardy účetního výkaznictví 3 a 13 a mezinárodní účetní standard 40 ( Úř. věst. L 365, 19.12.2014 ) | 106 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise (ES) č. 1263/96 ze dne 1. července 1996, kterým se doplňuje příloha nařízení (ES) č. 1107/96 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení (EHS) č. 2081/92 ( Úř. věst. L 163, 2.7.1996 ) (Zvláštní vydání v českém jazyce, kapitola 03, svazek 19, s. 234)

( Úř. věst. L 163, 2.7.1996 ) (Zvláštní vydání v českém jazyce, kapitola 03, svazek 19, s. 234)

106

*

Oprava Nařízení Komise (EU) č. 1361/2014 ze dne 18. prosince 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standardy účetního výkaznictví 3 a 13 a mezinárodní účetní standard 40 ( Úř. věst. L 365, 19.12.2014 )

( Úř. věst. L 365, 19.12.2014 )

106

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2015/81

ze dne 19. prosince 2014,

kterým se stanoví jednotné podmínky uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014, pokud jde o příspěvky předem do Jednotného fondu pro řešení krizí

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (1), a zejména na čl. 70 odst. 7 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Jednotný fond pro řešení krizí (dále jen „fond“) byl zřízen podle nařízení (EU) č. 806/2014 jako jednotný mechanismus financování pro všechny členské státy zúčastněné v jednotném mechanismu dohledu podle nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (2) a jednotném mechanismu pro řešení krizí (dále jen „zúčastněné členské státy“). |
| --- | --- |

(1)

Jednotný fond pro řešení krizí (dále jen „fond“) byl zřízen podle nařízení (EU) č. 806/2014 jako jednotný mechanismus financování pro všechny členské státy zúčastněné v jednotném mechanismu dohledu podle nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (2) a jednotném mechanismu pro řešení krizí (dále jen „zúčastněné členské státy“).

| (2) | Podle čl. 67 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 je správa fondu svěřena Jednotnému výboru pro řešení krizí (dále jen „výbor“) zřízenému podle uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 67 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 je správa fondu svěřena Jednotnému výboru pro řešení krizí (dále jen „výbor“) zřízenému podle uvedeného nařízení.

| (3) | V souladu s článkem 76 nařízení (EU) č. 806/2014 by fond měl být používán k řešení krizí v případech, kdy to výbor považuje za nezbytné, aby se zajistilo účinné použití nástrojů k řešení krize. Fond by měl mít odpovídající finanční zdroje, které by umožnily účinné fungování rámce pro řešení krize tím, že by mohl v případě nutnosti zasáhnout, aby se zajistilo účinné použití nástrojů k řešení krize a ochránila finanční stabilita, aniž by musely být využity peníze daňových poplatníků. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s článkem 76 nařízení (EU) č. 806/2014 by fond měl být používán k řešení krizí v případech, kdy to výbor považuje za nezbytné, aby se zajistilo účinné použití nástrojů k řešení krize. Fond by měl mít odpovídající finanční zdroje, které by umožnily účinné fungování rámce pro řešení krize tím, že by mohl v případě nutnosti zasáhnout, aby se zajistilo účinné použití nástrojů k řešení krize a ochránila finanční stabilita, aniž by musely být využity peníze daňových poplatníků.

| (4) | Podle čl. 70 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 má výbor pravomoc vypočítat jednotlivé příspěvky předem, které mají uhradit všechny instituce povolené na území všech zúčastněných členských států. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 70 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 má výbor pravomoc vypočítat jednotlivé příspěvky předem, které mají uhradit všechny instituce povolené na území všech zúčastněných členských států.

| (5) | Výbor by měl vypočítat roční příspěvky do fondu na základě jednotné cílové úrovně stanovené jako procentní podíl výše pojištěných vkladů všech úvěrových institucí povolených ve všech zúčastněných členských státech. V souladu s čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 by měl výbor zajistit, aby do konce počátečního období v délce osmi let od 1. ledna 2016 nebo jinak ode dne použitelnosti čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014, jak jej stanoví čl. 99 odst. 6 uvedeného nařízení, dosáhly dostupné finanční prostředky fondu nejméně cílové úrovně stanovené v čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014. |
| --- | --- |

(5)

Výbor by měl vypočítat roční příspěvky do fondu na základě jednotné cílové úrovně stanovené jako procentní podíl výše pojištěných vkladů všech úvěrových institucí povolených ve všech zúčastněných členských státech. V souladu s čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 by měl výbor zajistit, aby do konce počátečního období v délce osmi let od 1. ledna 2016 nebo jinak ode dne použitelnosti čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014, jak jej stanoví čl. 99 odst. 6 uvedeného nařízení, dosáhly dostupné finanční prostředky fondu nejméně cílové úrovně stanovené v čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014.

| (6) | Příspěvky získané zúčastněnými členskými státy podle článků 103 a 104 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (3) a převedené do fondu na základě čl. 3 odst. 3 Dohody o převádění a sdílení příspěvků do Jednotného fondu pro řešení krizí uvedené v čl. 3 odst. 1 bodě 36 nařízení (EU) č. 806/2014 (dále jen „dohoda“) by se měly do výpočtu jednotlivých příspěvků započítávat, a tudíž by měly být od částky splatné každou institucí odečteny. Při tomto výpočtu je třeba zohlednit skutečnost, že částky, které mají smluvní strany dohody převést podle čl. 3 odst. 3 a 4 dohody, by měly odpovídat 10 % cílové úrovně stanovené v čl. 102 odst. 1 směrnice 2014/59/EU. Výbor zajistí, aby částky, které mají být převáděny v souladu s dohodou, zahrnovaly pro všechny zúčastněné členský státy stejný podíl neodvolatelných platebních příslibů. |
| --- | --- |

(6)

Příspěvky získané zúčastněnými členskými státy podle článků 103 a 104 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (3) a převedené do fondu na základě čl. 3 odst. 3 Dohody o převádění a sdílení příspěvků do Jednotného fondu pro řešení krizí uvedené v čl. 3 odst. 1 bodě 36 nařízení (EU) č. 806/2014 (dále jen „dohoda“) by se měly do výpočtu jednotlivých příspěvků započítávat, a tudíž by měly být od částky splatné každou institucí odečteny. Při tomto výpočtu je třeba zohlednit skutečnost, že částky, které mají smluvní strany dohody převést podle čl. 3 odst. 3 a 4 dohody, by měly odpovídat 10 % cílové úrovně stanovené v čl. 102 odst. 1 směrnice 2014/59/EU. Výbor zajistí, aby částky, které mají být převáděny v souladu s dohodou, zahrnovaly pro všechny zúčastněné členský státy stejný podíl neodvolatelných platebních příslibů.

| (7) | Podle čl. 70 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 by roční příspěvek do fondu měl být založen na paušálním příspěvku stanoveném na základě závazků instituce bez zahrnutí kapitálu a pojištěných vkladů a příspěvku upraveném v poměru k rizikovému profilu v závislosti na rizikovém profilu dané instituce. |
| --- | --- |

(7)

Podle čl. 70 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 by roční příspěvek do fondu měl být založen na paušálním příspěvku stanoveném na základě závazků instituce bez zahrnutí kapitálu a pojištěných vkladů a příspěvku upraveném v poměru k rizikovému profilu v závislosti na rizikovém profilu dané instituce.

| (8) | V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 se výbor pro účely uvedeného nařízení a směrnice 2014/59/EU považuje za relevantní vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize nebo, v případě řešení krize přeshraniční skupiny, za relevantní orgán příslušný k řešení krize na úrovni skupiny, pokud plní úkoly a vykonává pravomoci, které má podle uvedených právních aktů plnit nebo vykonávat vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize, aniž je dotčen článek 7 nařízení (EU) č. 806/2014. Proto by výbor měl být považován za orgán příslušný k řešení krize i pro účely nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 (4). Ustanovení obsažená v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci se vztahují na výbor, pokud plní úkoly a vykonává pravomoci stanovené tímto nařízením. |
| --- | --- |

(8)

V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 se výbor pro účely uvedeného nařízení a směrnice 2014/59/EU považuje za relevantní vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize nebo, v případě řešení krize přeshraniční skupiny, za relevantní orgán příslušný k řešení krize na úrovni skupiny, pokud plní úkoly a vykonává pravomoci, které má podle uvedených právních aktů plnit nebo vykonávat vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize, aniž je dotčen článek 7 nařízení (EU) č. 806/2014. Proto by výbor měl být považován za orgán příslušný k řešení krize i pro účely nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 (4). Ustanovení obsažená v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci se vztahují na výbor, pokud plní úkoly a vykonává pravomoci stanovené tímto nařízením.

| (9) | Podle čl. 70 odst. 6 nařízení (EU) č. 806/2014 použije výbor pro účely výpočtu ročního příspěvku metodiku stanovenou nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2015/63. Proto se zvláštní režim platný pro instituce, jež jsou podle nařízení v přenesené pravomoci považovány za malé instituce, rovněž vztahuje na všechny instituce povolené na území všech zúčastněných členských států, které splňují kritéria pro uznání jako malé instituce stanovená v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(9)

Podle čl. 70 odst. 6 nařízení (EU) č. 806/2014 použije výbor pro účely výpočtu ročního příspěvku metodiku stanovenou nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2015/63. Proto se zvláštní režim platný pro instituce, jež jsou podle nařízení v přenesené pravomoci považovány za malé instituce, rovněž vztahuje na všechny instituce povolené na území všech zúčastněných členských států, které splňují kritéria pro uznání jako malé instituce stanovená v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci.

| (10) | Vzhledem k tomu, že pravidla stanovená tímto nařízením určují podmínky pro uplatňování metodiky stanovené nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 přijatým podle čl. 103 odst. 7 směrnice 2014/59/EU, měly by rozdíly mezi výpočtem ročních příspěvků provedeným výborem pro instituce povolené v zúčastněných členských státech a výpočtem ročních příspěvků v členských státech, jež se jednotného mechanismu pro řešení krizí neúčastní, odrážet pouze zvláštnosti jednotného systému v zúčastněných členských státech. Tyto zvláštnosti vyplývají zejména ze skutečnosti, že v jednotném mechanismu pro řešení krizí existuje jednotná cílová úroveň pro všechny zúčastněné členské státy. Obecně by uplatňování stejné metodiky pro výpočet ročních příspěvků ve všech členských státech mělo zachovat stejné podmínky mezi zúčastněnými členskými státy a silný vnitřní trh. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem k tomu, že pravidla stanovená tímto nařízením určují podmínky pro uplatňování metodiky stanovené nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 přijatým podle čl. 103 odst. 7 směrnice 2014/59/EU, měly by rozdíly mezi výpočtem ročních příspěvků provedeným výborem pro instituce povolené v zúčastněných členských státech a výpočtem ročních příspěvků v členských státech, jež se jednotného mechanismu pro řešení krizí neúčastní, odrážet pouze zvláštnosti jednotného systému v zúčastněných členských státech. Tyto zvláštnosti vyplývají zejména ze skutečnosti, že v jednotném mechanismu pro řešení krizí existuje jednotná cílová úroveň pro všechny zúčastněné členské státy. Obecně by uplatňování stejné metodiky pro výpočet ročních příspěvků ve všech členských státech mělo zachovat stejné podmínky mezi zúčastněnými členskými státy a silný vnitřní trh.

| (11) | V rámci Jednotného fondu pro řešení krizí s evropskou cílovou úrovní závisí jednotlivé roční příspěvky institucí povolených na území všech zúčastněných členských států na příspěvcích všech institucí podléhajících jednotnému mechanismu pro řešení krizí. Základním předpokladem pro účinné fungování jednotného mechanismu pro řešení krizí a hladký proces vytváření fondu je, aby všechny instituce platily své roční příspěvky do fondu v plné výši a včas. |
| --- | --- |

(11)

V rámci Jednotného fondu pro řešení krizí s evropskou cílovou úrovní závisí jednotlivé roční příspěvky institucí povolených na území všech zúčastněných členských států na příspěvcích všech institucí podléhajících jednotnému mechanismu pro řešení krizí. Základním předpokladem pro účinné fungování jednotného mechanismu pro řešení krizí a hladký proces vytváření fondu je, aby všechny instituce platily své roční příspěvky do fondu v plné výši a včas.

| (12) | Podle čl. 67 odst. 4 nařízení (EU) č. 806/2014 jsou příspěvky do fondu vypočtené výborem získávány vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize a jsou převáděny do fondu v souladu s dohodou. Formáty údajů a sdělení stanovené výborem mohou rovněž zahrnovat požadavek, aby veškeré údaje, které mají instituce oznamovat, byly zejména u institucí uvedených v čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 potvrzeny auditorem nebo podle okolností příslušným orgánem. |
| --- | --- |

(12)

Podle čl. 67 odst. 4 nařízení (EU) č. 806/2014 jsou příspěvky do fondu vypočtené výborem získávány vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize a jsou převáděny do fondu v souladu s dohodou. Formáty údajů a sdělení stanovené výborem mohou rovněž zahrnovat požadavek, aby veškeré údaje, které mají instituce oznamovat, byly zejména u institucí uvedených v čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 potvrzeny auditorem nebo podle okolností příslušným orgánem.

| (13) | Podle čl. 70 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 806/2014 musí výbor při uplatňování příspěvku upraveného v poměru k rizikovému profilu v rámci výpočtu jednotlivých příspěvků zohlednit zásadu proporcionality, aniž by došlo k narušení mezi strukturami bankovního sektoru členských států. Příspěvek upravený v poměru k rizikovému profilu vychází z kritérií stanovených v čl. 103 odst. 7 směrnice 2014/59/EU. Podle čl. 1 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 806/2014 je použití fondu podmíněno vstupem dohody v platnost. Podle dohody se příspěvky získané zúčastněnými členskými státy přidělují do podfondů odpovídajících jednotlivým zúčastněným členským státům. Během přechodného období v délce osmi let jsou finanční prostředky v těchto podfondech postupně stále ve větší míře sdíleny tak, že na konci přechodného období tyto podfondy zaniknou. |
| --- | --- |

(13)

Podle čl. 70 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 806/2014 musí výbor při uplatňování příspěvku upraveného v poměru k rizikovému profilu v rámci výpočtu jednotlivých příspěvků zohlednit zásadu proporcionality, aniž by došlo k narušení mezi strukturami bankovního sektoru členských států. Příspěvek upravený v poměru k rizikovému profilu vychází z kritérií stanovených v čl. 103 odst. 7 směrnice 2014/59/EU. Podle čl. 1 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 806/2014 je použití fondu podmíněno vstupem dohody v platnost. Podle dohody se příspěvky získané zúčastněnými členskými státy přidělují do podfondů odpovídajících jednotlivým zúčastněným členským státům. Během přechodného období v délce osmi let jsou finanční prostředky v těchto podfondech postupně stále ve větší míře sdíleny tak, že na konci přechodného období tyto podfondy zaniknou.

| (14) | Skutečnost, že na jedné straně jsou podle nařízení (EU) č. 806/2014 příspěvky vypočítávány na základě jednotné cílové úrovně a že na straně druhé bude podle dohody krytí některých vzájemně souvisejících rizik uvnitř konkrétního vnitrostátního bankovního sektoru během přechodného období, na něž dohoda odkazuje, sdíleno pouze postupně, může mít vliv na vnímání některých institucí ze strany trhu, tím i na jejich finanční situaci ve smyslu čl. 103 odst. 7 písm. c) směrnice 2014/59/EU, a tedy na jejich rizikový profil. Kromě toho by mohl systém opírající se přechodně o podfondy celkově působit na relativní význam institucí pro stabilitu finančního systému nebo hospodářství ve smyslu čl. 103 odst. 7 písm. g) směrnice 2014/59/EU. Význam institucí pro stabilitu finančního systému nebo hospodářství by měl být určen jednak ve vztahu k členskému státu, v němž se instituce nachází, (tj. k očekávané ztrátě pro část podfondu, která ještě není sdílena), a jednak ve vztahu k bankovní unii jako celku (tj. k očekávané ztrátě pro část podfondu, která již sdílena je). Tím by byl příspěvek upravený v poměru k rizikovému profilu uveden do souladu s očekávaným použitím nesdílených finančních prostředků příslušného podfondu během přechodného období. |
| --- | --- |

(14)

Skutečnost, že na jedné straně jsou podle nařízení (EU) č. 806/2014 příspěvky vypočítávány na základě jednotné cílové úrovně a že na straně druhé bude podle dohody krytí některých vzájemně souvisejících rizik uvnitř konkrétního vnitrostátního bankovního sektoru během přechodného období, na něž dohoda odkazuje, sdíleno pouze postupně, může mít vliv na vnímání některých institucí ze strany trhu, tím i na jejich finanční situaci ve smyslu čl. 103 odst. 7 písm. c) směrnice 2014/59/EU, a tedy na jejich rizikový profil. Kromě toho by mohl systém opírající se přechodně o podfondy celkově působit na relativní význam institucí pro stabilitu finančního systému nebo hospodářství ve smyslu čl. 103 odst. 7 písm. g) směrnice 2014/59/EU. Význam institucí pro stabilitu finančního systému nebo hospodářství by měl být určen jednak ve vztahu k členskému státu, v němž se instituce nachází, (tj. k očekávané ztrátě pro část podfondu, která ještě není sdílena), a jednak ve vztahu k bankovní unii jako celku (tj. k očekávané ztrátě pro část podfondu, která již sdílena je). Tím by byl příspěvek upravený v poměru k rizikovému profilu uveden do souladu s očekávaným použitím nesdílených finančních prostředků příslušného podfondu během přechodného období.

| (15) | Metodika pro úpravu, která náležitě řeší situaci popsanou v bodě odůvodnění 14, a zohledňuje tak zásadu proporcionality a brání narušení mezi strukturami bankovního sektoru členských států, by měla být použitelná až do okamžiku, kdy budou všechny příspěvky předem, jež se do fondu hradí, zcela sdíleny. Metoda výpočtu příspěvků by tudíž měla být upravena tak, aby byla svázána s procesem postupného sdílení finančních prostředků fondu. Výpočet příspěvků, které mají být přiděleny do sdílené části, by tak měl vycházet z kritérií stanovených v nařízení (EU) č. 806/2014, zatímco odchylně od doby uvedené v čl. 102 odst. 1 směrnice 2014/59/EU by výpočet příspěvků, které mají být přiděleny do nesdílené části podfondů, měl vycházet z kritérií stanovených ve směrnici 2014/59/EU a cílové úrovně vymezené za období odpovídající počátečnímu období podle nařízení (EU) č. 806/2014. |
| --- | --- |

(15)

Metodika pro úpravu, která náležitě řeší situaci popsanou v bodě odůvodnění 14, a zohledňuje tak zásadu proporcionality a brání narušení mezi strukturami bankovního sektoru členských států, by měla být použitelná až do okamžiku, kdy budou všechny příspěvky předem, jež se do fondu hradí, zcela sdíleny. Metoda výpočtu příspěvků by tudíž měla být upravena tak, aby byla svázána s procesem postupného sdílení finančních prostředků fondu. Výpočet příspěvků, které mají být přiděleny do sdílené části, by tak měl vycházet z kritérií stanovených v nařízení (EU) č. 806/2014, zatímco odchylně od doby uvedené v čl. 102 odst. 1 směrnice 2014/59/EU by výpočet příspěvků, které mají být přiděleny do nesdílené části podfondů, měl vycházet z kritérií stanovených ve směrnici 2014/59/EU a cílové úrovně vymezené za období odpovídající počátečnímu období podle nařízení (EU) č. 806/2014.

| (16) | Použitím neodvolatelných platebních příslibů podle čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 by neměla být nijak ovlivněna finanční kapacita ani likvidita fondu. Splnění neodvolatelných platebních příslibů by mělo být vyžadováno pouze v případě, že opatření k řešení krize zahrnuje použití fondu. Během počátečního období by měl výbor za normální situace zajistit, aby bylo používání neodvolatelných platebních příslibů rozděleno rovnoměrně mezi institucemi, které o ně požádaly. Tyto neodvolatelné platební přísliby by měly být v plné výši kryty zajištěním ve formě nízkorizikových aktiv nezatížených jakýmikoli právy třetích stran, s možností s nimi volně nakládat a vyčleněných k výlučnému použití výborem pro účely použití fondu. |
| --- | --- |

(16)

Použitím neodvolatelných platebních příslibů podle čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 by neměla být nijak ovlivněna finanční kapacita ani likvidita fondu. Splnění neodvolatelných platebních příslibů by mělo být vyžadováno pouze v případě, že opatření k řešení krize zahrnuje použití fondu. Během počátečního období by měl výbor za normální situace zajistit, aby bylo používání neodvolatelných platebních příslibů rozděleno rovnoměrně mezi institucemi, které o ně požádaly. Tyto neodvolatelné platební přísliby by měly být v plné výši kryty zajištěním ve formě nízkorizikových aktiv nezatížených jakýmikoli právy třetích stran, s možností s nimi volně nakládat a vyčleněných k výlučnému použití výborem pro účely použití fondu.

| (17) | Podle čl. 70 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 806/2014 musí poměr mezi paušálním příspěvkem a příspěvkem upraveným v poměru k rizikovému profilu zohlednit vyvážené rozložení příspěvků mezi různé typy institucí. Je proto třeba stanovit zvláštní mechanismus pro určování příspěvků, které mají hradit malé instituce. |
| --- | --- |

(17)

Podle čl. 70 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 806/2014 musí poměr mezi paušálním příspěvkem a příspěvkem upraveným v poměru k rizikovému profilu zohlednit vyvážené rozložení příspěvků mezi různé typy institucí. Je proto třeba stanovit zvláštní mechanismus pro určování příspěvků, které mají hradit malé instituce.

| (18) | S institucemi, jež nespadají do kategorie malých institucí podle článku 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a jejichž celková aktiva mají hodnotu do 3 000 000 000 EUR, je spojeno menší riziko než s velkými institucemi, ve většině případů nepředstavují systémové riziko a existuje u nich menší pravděpodobnost zavedení režimu řešení krize, důsledkem čehož je i nižší pravděpodobnost, že bude fond použit v jejich prospěch. Pro příspěvky, které mají tyto instituce hradit, je proto vhodné zavést zjednodušený výpočet. Zabránilo by se tím i možným krátkodobým změnám statusu, ke kterým by se tyto instituce mohly uchylovat ve snaze dosáhnout toho, aby se na ně vztahoval článek 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63. Uvedený výpočet by měl obsahovat složku založenou na jednorázové částce. Tento systém by měl umožnit, aby se zabránilo narušením mezi institucemi a bylo dosaženo vyváženého rozložení příspěvků mezi různé typy bank. Rovněž by snížil administrativní a finanční zátěž spojenou s výběrem jednotlivých příspěvků od těchto institucí. |
| --- | --- |

(18)

S institucemi, jež nespadají do kategorie malých institucí podle článku 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a jejichž celková aktiva mají hodnotu do 3 000 000 000 EUR, je spojeno menší riziko než s velkými institucemi, ve většině případů nepředstavují systémové riziko a existuje u nich menší pravděpodobnost zavedení režimu řešení krize, důsledkem čehož je i nižší pravděpodobnost, že bude fond použit v jejich prospěch. Pro příspěvky, které mají tyto instituce hradit, je proto vhodné zavést zjednodušený výpočet. Zabránilo by se tím i možným krátkodobým změnám statusu, ke kterým by se tyto instituce mohly uchylovat ve snaze dosáhnout toho, aby se na ně vztahoval článek 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63. Uvedený výpočet by měl obsahovat složku založenou na jednorázové částce. Tento systém by měl umožnit, aby se zabránilo narušením mezi institucemi a bylo dosaženo vyváženého rozložení příspěvků mezi různé typy bank. Rovněž by snížil administrativní a finanční zátěž spojenou s výběrem jednotlivých příspěvků od těchto institucí.

| (19) | Komise přezkoumá způsob, jímž je toto nařízení prováděno, zároveň s přezkumem nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63, aby mohla být případně upravena pravidla stanovená tímto nařízením. |
| --- | --- |

(19)

Komise přezkoumá způsob, jímž je toto nařízení prováděno, zároveň s přezkumem nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63, aby mohla být případně upravena pravidla stanovená tímto nařízením.

| (20) | Podle čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 se uvedené nařízení použije ode dne 1. ledna 2016. Od 1. ledna 2015 však výbor předkládá Evropskému parlamentu, Radě a Komisi měsíční zprávu schválenou na svém plenárním zasedání o tom, zda byly splněny podmínky pro převod příspěvků získaných na vnitrostátní úrovni. Od 1. prosince 2015, pokud tyto zprávy ukáží, že podmínky pro převod příspěvků do fondu splněny nebyly, se použitelnost nařízení (EU) č. 806/2014 týkající se příspěvků do fondu odloží vždy o jeden měsíc. Toto nařízení by se proto také mělo použít ode dne použitelnosti čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014, |
| --- | --- |

(20)

Podle čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 se uvedené nařízení použije ode dne 1. ledna 2016. Od 1. ledna 2015 však výbor předkládá Evropskému parlamentu, Radě a Komisi měsíční zprávu schválenou na svém plenárním zasedání o tom, zda byly splněny podmínky pro převod příspěvků získaných na vnitrostátní úrovni. Od 1. prosince 2015, pokud tyto zprávy ukáží, že podmínky pro převod příspěvků do fondu splněny nebyly, se použitelnost nařízení (EU) č. 806/2014 týkající se příspěvků do fondu odloží vždy o jeden měsíc. Toto nařízení by se proto také mělo použít ode dne použitelnosti čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví pravidla upřesňující podmínky provádění povinnosti Jednotného výboru pro řešení krizí (dále jen „výbor“) vypočítat příspěvky jednotlivých institucí podle nařízení (EU) č. 806/2014 do Jednotného fondu pro řešení krizí (dále jen „fond“) a metodiku pro výpočet těchto příspěvků.

Článek 2

Oblast působnosti

Toto nařízení se vztahuje na instituce, od nichž jsou získávány příspěvky podle článku 70 nařízení (EU) č. 806/2014.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 3 nařízení (EU) č. 806/2014 s výjimkou definic stanovených v bodech 2 a 11 uvedeného článku. Rovněž se použijí tyto definice:

| 1) | „zúčastněnými členskými státy“ se rozumí členské státy ve smyslu článku 2 nařízení (EU) č. 1024/2013; |
| --- | --- |

1)

„zúčastněnými členskými státy“ se rozumí členské státy ve smyslu článku 2 nařízení (EU) č. 1024/2013;

| 2) | „roční cílovou úrovní“ se rozumí celková částka ročních příspěvků určených pro každé příspěvkové období výborem postupem stanoveným v čl. 69 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 k dosažení cílové úrovně uvedené v čl. 69 odst. 1 a v článku 70 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

2)

„roční cílovou úrovní“ se rozumí celková částka ročních příspěvků určených pro každé příspěvkové období výborem postupem stanoveným v čl. 69 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 k dosažení cílové úrovně uvedené v čl. 69 odst. 1 a v článku 70 uvedeného nařízení;

| 3) | „ročním příspěvkem“ se rozumí částka uvedená v čl. 70 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 vypočítaná výborem každý rok a získaná vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize během příspěvkového období ode všech institucí povolených na území všech zúčastněných členských států; |
| --- | --- |

3)

„ročním příspěvkem“ se rozumí částka uvedená v čl. 70 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 vypočítaná výborem každý rok a získaná vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize během příspěvkového období ode všech institucí povolených na území všech zúčastněných členských států;

| 4) | „příspěvkovým obdobím“ se rozumí kalendářní rok; |
| --- | --- |

4)

„příspěvkovým obdobím“ se rozumí kalendářní rok;

| 5) | „orgánem příslušným k řešení krize členských států nezúčastněných v jednotném mechanismu pro řešení krizí“ se rozumí orgán uvedený v čl. 2 odst. 1 bodě 18 směrnice 2014/59/EU nebo kterýkoli jiný relevantní orgán jmenovaný členskými státy pro účely čl. 100 odst. 2 a 6 směrnice 2014/59/EU; |
| --- | --- |

5)

„orgánem příslušným k řešení krize členských států nezúčastněných v jednotném mechanismu pro řešení krizí“ se rozumí orgán uvedený v čl. 2 odst. 1 bodě 18 směrnice 2014/59/EU nebo kterýkoli jiný relevantní orgán jmenovaný členskými státy pro účely čl. 100 odst. 2 a 6 směrnice 2014/59/EU;

| 6) | „pojištěnými vklady“ se rozumí vklady uvedené v čl. 6 odst. 1 směrnice 2014/49/EU s výjimkou dočasných vysokých zůstatků vymezených v čl. 6 odst. 2 uvedené směrnice; |
| --- | --- |

6)

„pojištěnými vklady“ se rozumí vklady uvedené v čl. 6 odst. 1 směrnice 2014/49/EU s výjimkou dočasných vysokých zůstatků vymezených v čl. 6 odst. 2 uvedené směrnice;

| 7) | „příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 40 nařízení (EU) č. 575/2013, nebo případně Evropská centrální banka; |
| --- | --- |

7)

„příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 40 nařízení (EU) č. 575/2013, nebo případně Evropská centrální banka;

Článek 4

Výpočet ročních příspěvků

Pro každé příspěvkové období výbor po konzultaci s ECB nebo vnitrostátními příslušnými orgány a v úzké spolupráci s vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize vypočte roční příspěvek splatný každou institucí, a to na základě roční cílové úrovně fondu. Roční cílová úroveň se stanoví s odkazem na cílovou úroveň fondu podle čl. 69 odst. 1 a článku 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a v souladu s metodikou stanovenou v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63.

Článek 5

Oznamování výborem

1.   Výbor oznamuje relevantním vnitrostátním orgánům příslušným k řešení krize svá rozhodnutí o výpočtu ročních příspěvků institucí povolených na jejich příslušných územích.

2.   Po obdržení oznámení podle odstavce 1 sdělí každý vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize každé instituci povolené v jeho členském státě rozhodnutí výboru o výpočtu ročního příspěvku splatného danou institucí.

Článek 6

Podávání zpráv

Výbor stanoví formáty údajů a sdělení, které mají instituce použít ke sdělování informací nezbytných pro účely výpočtu ročních příspěvků, aby zlepšil srovnatelnost sdělovaných informací a efektivitu zpracování obdržených informací.

Článek 7

Výzva ke splnění neodvolatelných platebních příslibů

1.   Použitím neodvolatelných platebních příslibů podle čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 nesmí být nijak ovlivněna finanční kapacita ani likvidita fondu.

2.   Pokud opatření k řešení krize zahrnují použití fondu v souladu s článkem 76 nařízení (EU) č. 806/2014, vyzve výbor ke splnění veškerých neodvolatelných platebních příslibů provedených v souladu s nařízením (EU) č. 806/2014 nebo jejich části, aby se obnovil podíl neodvolatelných platebních příslibů na dostupných finančních prostředcích fondu stanovený výborem v mezích stropu uvedeného v čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014.

Jakmile fond řádně obdrží příspěvek spojený s neodvolatelnými platebními přísliby, k jejichž splnění vyzval, musí vrátit zajištění, kterým jsou tyto přísliby kryty. Pokud fond požadovanou výši hotovosti na první výzvu řádně neobdrží, výbor zadrží zajištění, kterým je neodvolatelný platební příslib v souladu s čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 kryt.

3.   Neodvolatelné platební přísliby instituce, jež přestane spadat do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 806/2014, se zruší a zajištění, kterým jsou kryty, se vrátí.

Článek 8

Zvláštní úpravy v počátečním období

1.   Odchylně od článku 4 tohoto nařízení se roční příspěvky institucí uvedených v článku 2 během počátečního období uvedeného v čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 vypočtou podle následující upravené metodiky:

| a) | v prvním roce počátečního období tyto instituce přispějí 60 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 40 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

v prvním roce počátečního období tyto instituce přispějí 60 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 40 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;

| b) | v druhém roce počátečního období tyto instituce přispějí 40 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 60 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

v druhém roce počátečního období tyto instituce přispějí 40 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 60 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;

| c) | ve třetím roce počátečního období tyto instituce přispějí 33,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 66,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

c)

ve třetím roce počátečního období tyto instituce přispějí 33,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 66,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;

| d) | ve čtvrtém roce počátečního období tyto instituce přispějí 26,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 73,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

d)

ve čtvrtém roce počátečního období tyto instituce přispějí 26,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 73,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;

| e) | v pátém roce počátečního období tyto instituce přispějí 20 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 80 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

e)

v pátém roce počátečního období tyto instituce přispějí 20 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 80 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;

| f) | v šestém roce počátečního období tyto instituce přispějí 13,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 86,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

f)

v šestém roce počátečního období tyto instituce přispějí 13,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 86,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;

| g) | v sedmém roce počátečního období tyto instituce přispějí 6,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 93,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

g)

v sedmém roce počátečního období tyto instituce přispějí 6,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 93,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;

| h) | v osmém roce počátečního období tyto instituce přispějí 100 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

h)

v osmém roce počátečního období tyto instituce přispějí 100 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení.

2.   Během počátečního období výbor při výpočtu jednotlivých příspěvků každé instituce zohlední příspěvky získané zúčastněnými členskými státy v souladu s články 103 a 104 směrnice 2014/59/EU a převedené do fondu na základě čl. 3 odst. 3 dohody a odečte je od částky, kterou má každá instituce uhradit.

3.   Během počátečního období výbor za normální situace umožní instituci na její žádost použít neodvolatelné platební přísliby. Přitom zajistí, aby používání neodvolatelných platebních příslibů bylo mezi těmito institucemi, které o ně požádaly, rozděleno rovnoměrně. Takto rozdělené neodvolatelné platební přísliby nesmí představovat méně než 15 % celkové platební povinnosti instituce. Při výpočtu ročních příspěvků každé instituce výbor zajistí, aby v žádném roce nepřekročil úhrn těchto neodvolatelných platebních příslibů 30 % celkové výše ročních příspěvků získaných v souladu článkem 70 nařízení (EU) č. 806/2014.

4.   Pro účely odstavce 1 se roční příspěvky vypočtené v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 určí na základě cílové úrovně vymezené za období odpovídající počátečnímu období.

5.   Aniž je dotčen článek 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63, uhradí během počátečního období uvedeného v čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 instituce, jejichž celková aktiva mají hodnotu 3 000 000 000 EUR nebo nižší, jednorázovou částku ve výši 50 000 EUR za prvních 300 000 000 EUR celkových závazků bez zahrnutí kapitálu a pojištěných vkladů. Za celkové závazky, bez zahrnutí kapitálu a pojištěných vkladů, nad 300 000 000 EUR tyto instituce přispějí v souladu s články 4 až 9 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63.

Článek 9

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení se použije buď od 1. ledna 2016, nebo ode dne použitelnosti čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014, jak je stanoven v čl. 99 odst. 6 uvedeného nařízení, podle toho, co nastane později.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech zúčastněných členských státech.

V Bruselu dne 19. prosince 2014.

Za Radu

předseda

S. GOZI

---

(1)  Úř. věst. L 225, 30.7.2014, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

3

(4)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 ze dne 21. října 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU, pokud jde o příspěvky předem do vnitrostátních mechanismů financování (Úř. věst. L 11, 17.1.2015, s. 44).

4

---

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/8

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/82

ze dne 21. ledna 2015,

kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

1.1   Platná opatření

| (1) | Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %. |
| --- | --- |

(1)

Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %.

| (2) | Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií. |
| --- | --- |

(2)

Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií.

| (3) | Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“). |
| --- | --- |

(3)

Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“).

1.2   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (4) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii. |
| --- | --- |

(4)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii.

| (5) | Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(5)

Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.

1.3   Žádost o částečný prozatímní přezkum

| (6) | Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků. |
| --- | --- |

(6)

Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků.

| (7) | Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství.

1.4   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímních přezkumů

| (8) | Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:






  — | přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení, |
| --- | --- | --- |

(8)

Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:

—

přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,

| — | částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, |
| --- | --- |

—

částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení,

| — | částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a |
| --- | --- |

—

částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a

| — | částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

—

částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

1.5   Zúčastněné strany

| (9) | V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci. |
| --- | --- |

(9)

V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci.

| (10) | Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(10)

Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.6   Výběr vzorku

| (11) | V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(11)

V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení.

1.6.1   Výběr vzorku dovozců

| (12) | Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(12)

Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.

| (13) | Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky. |
| --- | --- |

(13)

Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky.

1.6.2   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (14) | Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(14)

Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (15) | Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili. |
| --- | --- |

(15)

Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili.

1.7   Formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství

| (16) | Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(16)

Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.

1.8   Odpovědi na dotazník

| (17) | Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla. |
| --- | --- |

(17)

Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla.

1.9   Inspekce na místě

| (18) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
  a)   výrobci v Unii







  — | S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie, |
| --- | --- | --- |

(18)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)   výrobci v Unii

—

S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie,

| — | Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko, |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,

| — | Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo; |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo;

b)   dovozci

| — | Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko, |
| --- | --- |

—

Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko,

| — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo; |
| --- | --- |

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;

c)   uživatelé

| — | Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie, |
| --- | --- |

—

Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie,

| — | Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko, |
| --- | --- |

—

Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko,

| — | Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko; |
| --- | --- |

—

Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko;

d)   vyvážející výrobci v ČLR

| — | Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu, |
| --- | --- |

—

Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,

| — | Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu, |
| --- | --- |

—

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,

| — | RZBC Group, Rizhao, |
| --- | --- |

—

RZBC Group, Rizhao,

| — | Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang; |
| --- | --- |

—

Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;

e)   výrobci ve srovnatelné zemi

| — | Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada. |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.

1.10   Období přezkumného šetření a posuzované období

| (19) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(19)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1   Dotčený výrobek

| (20) | Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(20)

Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“).

| (21) | Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů. |
| --- | --- |

(21)

Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.

2.2   Obdobný výrobek

| (22) | Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:






  1) | dotčený výrobek; |
| --- | --- | --- |

(22)

Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:

1)

dotčený výrobek;

| 2) | dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR; |
| --- | --- |

2)

dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;

| 3) | dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a |
| --- | --- |

3)

dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a

| 4) | dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

4)

dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (23) | Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   DUMPING

3.1   Pravděpodobnost pokračování dumpingu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti

| (24) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(24)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.

3.1.1   Běžná hodnota

—   Srovnatelná země

| (25) | Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše). |
| --- | --- |

(25)

Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše).

| (26) | V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky. |
| --- | --- |

(26)

V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky.

| (27) | Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové. |
| --- | --- |

(27)

Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové.

| (28) | Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7). |
| --- | --- |

(28)

Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7).

| (29) | Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(29)

Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.

| (30) | Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk. |
| --- | --- |

(30)

Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk.

3.1.2   Vývozní cena

| (31) | Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku. |
| --- | --- |

(31)

Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku.

3.1.3   Srovnání

| (32) | Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(32)

Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.

| (33) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize |
| --- | --- |

(33)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize

3.1.4   Dumpingové rozpětí

| (34) | U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(34)

U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (35) | Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %. |
| --- | --- |

(35)

Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %.

| (36) | Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(36)

Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie.

| (37) | Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření. |
| --- | --- |

(37)

Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření.

3.2   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

3.2.1   Pravděpodobnost pokračování dumpingu

| (38) | Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé. |
| --- | --- |

(38)

Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.

| (39) | Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí. |
| --- | --- |

(39)

Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí.

| (40) | V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(40)

V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí.

| (41) | Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(41)

Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti.

| (42) | Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové. |
| --- | --- |

(42)

Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové.

| (43) | Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše). |
| --- | --- |

(43)

Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše).

3.2.2   Výrobní kapacita a spotřeba v dotčené zemi

| (44) | V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili. |
| --- | --- |

(44)

V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili.

| (45) | Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU. |
| --- | --- |

(45)

Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU.

| (46) | Ve studii věnované tomuto odvětví – IHS Chemical Economics Handbook (8) –, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany – se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu. |
| --- | --- |

(46)

Ve studii věnované tomuto odvětví – IHS Chemical Economics Handbook (8) –, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany – se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu.

| (47) | Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii. |
| --- | --- |

(47)

Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii.

| (48) | Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz. |
| --- | --- |

(48)

Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz.

3.2.3   Vztah mezi cenami v Unii a v dotčené zemi.

| (49) | Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie. |
| --- | --- |

(49)

Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie.

| (50) | Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(50)

Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců.

3.2.4   Vztah mezi cenami do třetích zemí a na trhu Unie

| (51) | Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie |
| --- | --- |

(51)

Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie

| (52) | Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila. |
| --- | --- |

(52)

Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila.

| (53) | Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí. |
| --- | --- |

(53)

Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí.

| (54) | Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali. |
| --- | --- |

(54)

Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali.

3.2.5   Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu

| (55) | Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(55)

Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny.

| (56) | Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech. |
| --- | --- |

(56)

Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech.

3.3   Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping v případě společnosti Laiwu

3.3.1   Běžná hodnota

3.3.1.1   Zacházení jako v tržním hospodářství

| (57) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(57)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.

| (58) | Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:






  — | obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě, |
| --- | --- | --- |

(58)

Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:

—

obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě,

| — | společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely, |
| --- | --- |

—

společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,

| — | nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství, |
| --- | --- |

—

nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,

| — | právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a |
| --- | --- |

—

právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a

| — | měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů. |
| --- | --- |

—

měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.

| (59) | Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti. |
| --- | --- |

(59)

Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti.

| (60) | Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(60)

Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (61) | Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy. |
| --- | --- |

(61)

Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy.

| (62) | Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů). |
| --- | --- |

(62)

Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů).

| (63) | Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví. |
| --- | --- |

(63)

Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví.

| (64) | Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(64)

Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění.

| (65) | Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta. |
| --- | --- |

(65)

Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.

| (66) | Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci. |
| --- | --- |

(66)

Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci.

| (67) | Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence. |
| --- | --- |

(67)

Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence.

| (68) | Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. |
| --- | --- |

(68)

Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.

| (69) | Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“. |
| --- | --- |

(69)

Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“.

| (70) | Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory. |
| --- | --- |

(70)

Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory.

| (71) | Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta. |
| --- | --- |

(71)

Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.

| (72) | Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise. |
| --- | --- |

(72)

Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise.

| (73) | Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1. |
| --- | --- |

(73)

Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1.

| (74) | Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(74)

Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.

| (75) | V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(75)

V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení.

| (76) | Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(76)

Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta.

| (77) | Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(77)

Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.

3.3.1.2   Srovnatelná země

| (78) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body). |
| --- | --- |

(78)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body).

| (79) | Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(79)

Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.

3.3.2   Vývozní cena

| (80) | V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. |
| --- | --- |

(80)

V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii.

3.3.3   Srovnání

| (81) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(81)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.

| (82) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize |
| --- | --- |

(82)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize

3.3.4   Dumpingové rozpětí

| (83) | Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(83)

Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (84) | Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %. |
| --- | --- |

(84)

Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %.

3.3.5   Trvalá povaha změny okolností

| (85) | V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou. |
| --- | --- |

(85)

V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.

| (86) | Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit. |
| --- | --- |

(86)

Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit.

4.   ÚJMA

4.1   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (87) | Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(87)

Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (88) | Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí. |
| --- | --- |

(88)

Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.

4.2   Spotřeba v Unii

| (89) | Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky. |
| --- | --- |

(89)

Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.

| (90) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Spotřeba v Unii | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba v tunách (rozpětí) | 450 000–500 000 | 430 000–480 000 | 470 000–520 000 | 450 000–500 000 |
| Index | 100 | 95 | 105 | 101 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat. |

(90)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 1

Spotřeba v Unii

2010

2011

2012

OPŠ

Spotřeba v tunách (rozpětí)

450 000–500 000

430 000–480 000

470 000–520 000

450 000–500 000

Index

100

95

105

101

Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.

| (91) | Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/– 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci. |
| --- | --- |

(91)

Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/– 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci.

4.3   Dovoz z dotčené země

4.3.1   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (92) | Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl. |
| --- | --- |

(92)

Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl.

| (93) | Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 2


  Objem dovozu a podíl na trhu | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z dotčené země v tunách | 202 391 | 176 451 | 206 222 | 183 026 |
| Index | 100 | 87 | 102 | 90 |
| Podíl na trhu (rozpětí) | 40 % – 45 % | 36 % – 41 % | 38 % – 43 % | 35 % – 40 % |
| Podíl na trhu – index | 100 | 92 | 97 | 90 |
| Zdroj: Eurostat |

(93)

Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 2

Objem dovozu a podíl na trhu

2010

2011

2012

OPŠ

Objem dovozu z dotčené země v tunách

202 391

176 451

206 222

183 026

Index

100

87

102

90

Podíl na trhu (rozpětí)

40 % – 45 %

36 % – 41 %

38 % – 43 %

35 % – 40 %

Podíl na trhu – index

100

92

97

90

Zdroj: Eurostat

| (94) | Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně. |
| --- | --- |

(94)

Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně.

| (95) | Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % – 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období. |
| --- | --- |

(95)

Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % – 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období.

4.3.2   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

| (96) | Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  Dovozní ceny










  (EUR/tuna) |
| --- | --- |
| | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| ČLR | 806 | 938 | 1 000 | 933 |
| Index | 100 | 116 | 124 | 116 |
| Zdroj: Eurostat |

(96)

Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 3

Dovozní ceny

(EUR/tuna)

2010

2011

2012

OPŠ

ČLR

806

938

1 000

933

Index

100

116

124

116

Zdroj: Eurostat

| (97) | Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice. |
| --- | --- |

(97)

Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice.

| (98) | Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat. |
| --- | --- |

(98)

Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat.

| (99) | Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:






  1) | váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a |
| --- | --- | --- |

(99)

Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:

1)

váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a

| 2) | odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu. |
| --- | --- |

2)

odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu.

| (100) | V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(100)

V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích.

| (101) | Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení. |
| --- | --- |

(101)

Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení.

| 102) | Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek. |
| --- | --- |

102)

Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek.

| (103) | Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu. |
| --- | --- |

(103)

Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu.

| (104) | V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen. |
| --- | --- |

(104)

V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen.

| (105) | Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %. |
| --- | --- |

(105)

Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %.

4.4   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1   Všeobecná poznámka

| (106) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(106)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

4.4.2   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (107) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 4


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby v tunách (rozpětí) | 270 000–300 000 | 290 000–320 000 | 300 000–330 000 | 300 000–330 000 |
| Index | 100 | 106 | 108 | 107 |
| Výrobní kapacita v tunách (rozpětí) | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 |
| Index | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Využití kapacity – index | 100 | 105 | 106 | 106 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(107)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 4

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2010

2011

2012

OPŠ

Objem výroby v tunách (rozpětí)

270 000–300 000

290 000–320 000

300 000–330 000

300 000–330 000

Index

100

106

108

107

Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)

300 000–350 000

300 000–350 000

300 000–350 000

300 000–350 000

Index

100

101

101

101

Využití kapacity – index

100

105

106

106

Zdroj: Odpovědi na dotazník

| (108) | Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích. |
| --- | --- |

(108)

Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích.

| (109) | Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn. |
| --- | --- |

(109)

Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn.

4.4.3   Objem prodeje a podíl na trhu

| (110) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový objem prodeje na trhu Unie – index | 100 | 108 | 108 | 108 |
| Podíl na trhu – index | 100 | 111 | 102 | 107 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(110)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Objem prodeje a podíl na trhu

2010

2011

2012

OPŠ

Celkový objem prodeje na trhu Unie – index

100

108

108

108

Podíl na trhu – index

100

111

102

107

Zdroj: Odpovědi na dotazník

| (111) | Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ. |
| --- | --- |

(111)

Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ.

| (112) | Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(112)

Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění.

4.4.4   Růst

| (113) | Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu. |
| --- | --- |

(113)

Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu.

4.4.5   Zaměstnanost a produktivita

| (114) | Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Zaměstnanost a produktivita | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců – index | 100 | 101 | 105 | 106 |
| Produktivita (tuna/zaměstnanec) – index | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(114)

Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Zaměstnanost a produktivita

2010

2011

2012

OPŠ

Počet zaměstnanců – index

100

101

105

106

Produktivita (tuna/zaměstnanec) – index

100

105

102

101

Zdroj: Odpovědi na dotazník

| (115) | Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance. |
| --- | --- |

(115)

Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance.

4.4.6   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (116) | Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(116)

Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.

4.4.7   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (117) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Prodejní ceny v Unii | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) – rozpětí | 1 000–1 150 | 1 050–1 200 | 1 150–1 300 | 1 150–1 300 |
| Index | 100 | 103 | 113 | 115 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) – rozpětí | 750–900 | 850–1 000 | 850–1 000 | 850–1 000 |
| Index | 100 | 113 | 111 | 115 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(117)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Prodejní ceny v Unii

2010

2011

2012

OPŠ

Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) – rozpětí

1 000–1 150

1 050–1 200

1 150–1 300

1 150–1 300

Index

100

103

113

115

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) – rozpětí

750–900

850–1 000

850–1 000

850–1 000

Index

100

113

111

115

Zdroj: Odpovědi na dotazník

| (118) | Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body. |
| --- | --- |

(118)

Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body.

| (119) | Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl. |
| --- | --- |

(119)

Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl.

4.4.8   Náklady práce

| (120) | Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná mzda na jednoho zaměstnance – index | 100 | 103 | 114 | 118 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(120)

Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:

Tabulka 8

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2010

2011

2012

OPŠ

Průměrná mzda na jednoho zaměstnance – index

100

103

114

118

Zdroj: Odpovědi na dotazník

| (121) | Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012. |
| --- | --- |

(121)

Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012.

4.4.9   Zásoby

| (122) | Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 9


  Zásoby | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob v tunách (rozpětí) | 14 000–16 000 | 14 000–16 000 | 17 000–19 000 | 22 000–24 000 |
| Index | 100 | 101 | 121 | 155 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(122)

Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 9

Zásoby

2010

2011

2012

OPŠ

Konečný stav zásob v tunách (rozpětí)

14 000–16 000

14 000–16 000

17 000–19 000

22 000–24 000

Index

100

101

121

155

Zdroj: Odpovědi na dotazník

| (123) | Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší. |
| --- | --- |

(123)

Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší.

4.4.10   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál

| (124) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí) | 12 % – 17 % | 7 % – 12 % | 12 % – 17 % | 12 % – 17 % |
| Index | 100 | 69 | 103 | 103 |
| Peněžní tok – index | 100 | 50 | 86 | 80 |
| Investice – index | 100 | 162 | 123 | 106 |
| Návratnost investic (rozpětí) | 30 % – 40 % | 15 % – 25 % | 25 % – 35 % | 25 % – 35 % |
| Index | 100 | 59 | 93 | 90 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník |

(124)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2010

2011

2012

OPŠ

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí)

12 % – 17 %

7 % – 12 %

12 % – 17 %

12 % – 17 %

Index

100

69

103

103

Peněžní tok – index

100

50

86

80

Investice – index

100

162

123

106

Návratnost investic (rozpětí)

30 % – 40 %

15 % – 25 %

25 % – 35 %

25 % – 35 %

Index

100

59

93

90

Zdroj: Odpovědi na dotazník

| (125) | Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření. |
| --- | --- |

(125)

Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření.

| (126) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě. |
| --- | --- |

(126)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě.

| (127) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období. |
| --- | --- |

(127)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období.

| (128) | Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob. |
| --- | --- |

(128)

Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob.

4.4.11   Závěr týkající se újmy

| (129) | Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy. |
| --- | --- |

(129)

Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy.

| (130) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(130)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

4.5   Pravděpodobnost obnovení újmy

| (131) | Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření. |
| --- | --- |

(131)

Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření.

| (132) | Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU. |
| --- | --- |

(132)

Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU.

| (133) | Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti. |
| --- | --- |

(133)

Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti.

| (134) | Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % – 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % – 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie. |
| --- | --- |

(134)

Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % – 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % – 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie.

| (135) | Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(135)

Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění.

| (136) | Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(136)

Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

| (137) | Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % – 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % – 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde. |
| --- | --- |

(137)

Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % – 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % – 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde.

| (138) | Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy. |
| --- | --- |

(138)

Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy.

5.   ZÁJEM UNIE

| (139) | Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(139)

Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

5.1   Zájem výrobního odvětví Unie

| (140) | Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem. |
| --- | --- |

(140)

Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem.

| (141) | Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(141)

Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu.

| (142) | Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii. |
| --- | --- |

(142)

Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii.

| (143) | Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat. |
| --- | --- |

(143)

Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.

5.2   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (144) | Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců. |
| --- | --- |

(144)

Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců.

| (145) | Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů. |
| --- | --- |

(145)

Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů.

| (146) | Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny. |
| --- | --- |

(146)

Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny.

5.3   Zájem uživatelů

| (147) | Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval. |
| --- | --- |

(147)

Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval.

| (148) | Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

(148)

Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie.

| (149) | Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury. |
| --- | --- |

(149)

Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury.

| (150) | Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený. |
| --- | --- |

(150)

Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený.

| (151) | Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů. |
| --- | --- |

(151)

Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů.

| (152) | Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny. |
| --- | --- |

(152)

Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny.

| (153) | Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele. |
| --- | --- |

(153)

Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele.

5.4   Zdroje dodávek na trhu Unie

| (154) | Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR. |
| --- | --- |

(154)

Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR.

| (155) | Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004–2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců. |
| --- | --- |

(155)

Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004–2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců.

| (156) | Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu. |
| --- | --- |

(156)

Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.

| (157) | Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(157)

Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše.

| (158) | Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu – ČLR – což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(158)

Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu – ČLR – což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie.

5.5   Závěr týkající se zájmu Unie

| (159) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR. |
| --- | --- |

(159)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR.

6.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

6.1   Prozatímní přezkum omezený na posouzení újmy

| (160) | Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy. |
| --- | --- |

(160)

Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy.

| (161) | V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy. |
| --- | --- |

(161)

V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy.

6.2   Úroveň pro odstranění újmy

| (162) | Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(162)

Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

| (163) | Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %. |
| --- | --- |

(163)

Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %.

| (164) | Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %. |
| --- | --- |

(164)

Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %.

| (165) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje. |
| --- | --- |

(165)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje.

| (166) | V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel. |
| --- | --- |

(166)

V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel.

| (167) | Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(167)

Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.

6.3   Konečná antidumpingová opatření

| (168) | V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší. |
| --- | --- |

(168)

V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.

| (169) | Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:








  Společnost | Dumpingové rozpětí | Úroveň pro odstranění újmy | Konečné antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. | 37,8 % | 15,3 % | 15,3 % |

(169)

Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Úroveň pro odstranění újmy

Konečné antidumpingové clo

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.

37,8 %

15,3 %

15,3 %

| (170) | V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti. |
| --- | --- |

(170)

V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti.

| (171) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. |
| --- | --- |

(171)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.

| (172) | Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(172)

Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

| (173) | Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(173)

Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek.

| (174) | Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl. |
| --- | --- |

(174)

Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl.

| (175) | Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(175)

Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky.

7.   FORMA OPATŘENÍ

| (176) | V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace. |
| --- | --- |

(176)

V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace.

| (177) | Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(177)

Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie.

| (178) | Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná. |
| --- | --- |

(178)

Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná.

| (179) | Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou. |
| --- | --- |

(179)

Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou.

| (180) | Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku. |
| --- | --- |

(180)

Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku.

| (181) | V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti. |
| --- | --- |

(181)

V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti.

| (182) | Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky. |
| --- | --- |

(182)

Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky.

| (183) | Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení. |
| --- | --- |

(183)

Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení.

| (184) | Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:






  i) | předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze, |
| --- | --- | --- |

(184)

Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:

i)

předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze,

| ii) | skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a |
| --- | --- |

ii)

skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a

| iii) | skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře. |
| --- | --- |

iii)

skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.

Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.

| (185) | Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh. |
| --- | --- |

(185)

Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.

| (186) | Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat. |
| --- | --- |

(186)

Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.

| (187) | Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko, |
| --- | --- |

(187)

Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrát dihydrátu v současnosti kódů 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.

2.   Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Společnost | Konečné antidumpingové clo (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR | 35,7 | A874 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. – No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR | 15,3 | A880 |
| RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR | 36,8 | A876 |
| RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR | 36,8 | A877 |
| TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR | 42,7 | A878 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR | 33,8 | A882 |
| Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR | 32,6 | A879 |
| Všechny ostatní společnosti | 42,7 | A999 |

Společnost

Konečné antidumpingové clo (v %)

Doplňkový kód TARIC

COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR

35,7

A874

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. – No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR

15,3

A880

RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR

36,8

A876

RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR

36,8

A877

TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR

42,7

A878

Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR

33,8

A882

Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR

32,6

A879

Všechny ostatní společnosti

42,7

A999

3.   Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.

Článek 2

1   Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/87, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:

| a) | je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii; |
| --- | --- |

a)

je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;

| b) | k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a |
| --- | --- |

b)

k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a

| c) | zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře. |
| --- | --- |

c)

zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.

2   Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:

| a) | pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo |
| --- | --- |

a)

pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo

| b) | pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné. |
| --- | --- |

b)

pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. ledna 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 323, 3.12.2008, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 323, 3.12.2008, s. 62.

3

(4)  Úř. věst. L 244, 8.9.2012, s. 27.

4

(5)  Úř. věst. C 60, 1.3.2013, s. 9.

5

(6)  Úř. věst. C 351, 30.11.2013, s. 27.

6

(7)  http://madb.trade.cec.eu.int:8080/madb/atDutyOverviewPubli.htm.

7

(8)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx.

8

(9)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx. Citace vycházejí z veřejně dostupné části zprávy.

9

(10)  Viz 61. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 488/2008 (Úř. věst. L 143, 3.6.2008, s. 13).

10

(11)  Úř. věst. C 351, 30.11.2013, s. 27.

11

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Brussels, Belgie.

12

(13)  Viz strana 75 v tomto čísle Úředního věstníku.

13

---

PŘÍLOHA

Obchodní faktura doprovázející zboží, které prodávají společností do Evropské unie a které podléhá závazku, musí obsahovat tyto prvky:

| 1. | Nadpis „OBCHODNÍ FAKTURA DOPROVÁZEJÍCÍ ZBOŽÍ PODLÉHAJÍCÍ ZÁVAZKU“. |
| --- | --- |

1.

Nadpis „OBCHODNÍ FAKTURA DOPROVÁZEJÍCÍ ZBOŽÍ PODLÉHAJÍCÍ ZÁVAZKU“.

| 2. | Název společnosti, která obchodní fakturu vystavila. |
| --- | --- |

2.

Název společnosti, která obchodní fakturu vystavila.

| 3. | Číslo obchodní faktury. |
| --- | --- |

3.

Číslo obchodní faktury.

| 4. | Datum vydání obchodní faktury. |
| --- | --- |

4.

Datum vydání obchodní faktury.

| 5. | Doplňkový kód TARIC, pod kterým má být zboží uvedené na faktuře celně odbaveno na hranicích Evropské unie. |
| --- | --- |

5.

Doplňkový kód TARIC, pod kterým má být zboží uvedené na faktuře celně odbaveno na hranicích Evropské unie.

| 6. | Přesný popis zboží, včetně:






  — | kódového čísla výrobku (Product Code Number – PCN), používaného pro účely závazku, |
| --- | --- | --- |

6.

Přesný popis zboží, včetně:

—

kódového čísla výrobku (Product Code Number – PCN), používaného pro účely závazku,

| — | jasného popisu zboží odpovídajícího dotčenému PCN, |
| --- | --- |

—

jasného popisu zboží odpovídajícího dotčenému PCN,

| — | podnikového kódového čísla výrobku (CPC), |
| --- | --- |

—

podnikového kódového čísla výrobku (CPC),

| — | kódu TARIC, |
| --- | --- |

—

kódu TARIC,

| — | množství (v tunách). |
| --- | --- |

—

množství (v tunách).

| 7. | Popis podmínek prodeje, včetně:






  — | ceny za tunu, |
| --- | --- | --- |

7.

Popis podmínek prodeje, včetně:

—

ceny za tunu,

| — | příslušných platebních podmínek, |
| --- | --- |

—

příslušných platebních podmínek,

| — | příslušných dodacích podmínek, |
| --- | --- |

—

příslušných dodacích podmínek,

| — | celkových slev a rabatů. |
| --- | --- |

—

celkových slev a rabatů.

| 8. | Název společnosti, která působí jako dovozce v Evropské unii, pro kterou byla obchodní faktura přiložená ke zboží podléhajícímu závazku danou společností přímo vystavena. |
| --- | --- |

8.

Název společnosti, která působí jako dovozce v Evropské unii, pro kterou byla obchodní faktura přiložená ke zboží podléhajícímu závazku danou společností přímo vystavena.

| 9. | Jméno odpovědného pracovníka společnosti, který vystavil obchodní fakturu, a podepsané prohlášení tohoto znění:
  „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej zboží uvedeného na této faktuře pro přímý vývoz do Evropské unie se provádí v rámci a podle podmínek závazku nabídnutého společností [SPOLEČNOST] a přijatého Evropskou komisí prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“ |
| --- | --- |

9.

Jméno odpovědného pracovníka společnosti, který vystavil obchodní fakturu, a podepsané prohlášení tohoto znění:

„Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej zboží uvedeného na této faktuře pro přímý vývoz do Evropské unie se provádí v rámci a podle podmínek závazku nabídnutého společností [SPOLEČNOST] a přijatého Evropskou komisí prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“

---

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/31

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/83

ze dne 21. ledna 2015

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | V návaznosti na antidumpingové šetření („původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1187/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky („Číny“). |
| --- | --- |

(1)

V návaznosti na antidumpingové šetření („původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1187/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky („Číny“).

| (2) | Uložená opatření měla podobu valorické celní sazby ve výši 39,7 %, s výjimkou společností Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %). |
| --- | --- |

(2)

Uložená opatření měla podobu valorické celní sazby ve výši 39,7 %, s výjimkou společností Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).

2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (3) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

| (4) | Žádost podala společnost Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii. |
| --- | --- |

(4)

Žádost podala společnost Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.

| (5) | Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(5)

Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (6) | Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. listopadu 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) (dále jen „oznámení o zahájení“). |
| --- | --- |

(6)

Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. listopadu 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) (dále jen „oznámení o zahájení“).

4.   Souběžné antidumpingové šetření

| (7) | Souběžně, ke stejnému datu Komise oznámila zahájení antidumpingového šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie (5). |
| --- | --- |

(7)

Souběžně, ke stejnému datu Komise oznámila zahájení antidumpingového šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie (5).

| (8) | V rámci uvedeného šetření uložila Komise v srpnu 2014 nařízením (EU) č. 904/2014 (6) prozatímní antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (prozatímní nařízení). Prozatímní opatření byla uložena na šest měsíců. |
| --- | --- |

(8)

V rámci uvedeného šetření uložila Komise v srpnu 2014 nařízením (EU) č. 904/2014 (6) prozatímní antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (prozatímní nařízení). Prozatímní opatření byla uložena na šest měsíců.

| (9) | Uvedená dvě souběžná šetření se zabývala stejným obdobím (přezkumného) šetření a stejným posuzovaným obdobím, jak jsou definována v 10. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(9)

Uvedená dvě souběžná šetření se zabývala stejným obdobím (přezkumného) šetření a stejným posuzovaným obdobím, jak jsou definována v 10. bodě odůvodnění.

5.   Šetření

Příslušná období, na něž se vztahují šetření v rámci přezkumu

| (10) | Šetření o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy proběhlo v období od 1. října 2012 do 30. září 2013 („období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (7). |
| --- | --- |

(10)

Šetření o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy proběhlo v období od 1. října 2012 do 30. září 2013 („období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (7).

Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku

| (11) | O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce dotčené země vývozu. |
| --- | --- |

(11)

O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce dotčené země vývozu.

| (12) | Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(12)

Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (13) | Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.

| (14) | Pokud jde o vyvážející výrobce v Číně, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Vzhledem k tomu, že požadované informace Komisi poskytli pouze dva vyvážející výrobci v Číně, nebyl výběr vzorků považován za nezbytný. |
| --- | --- |

(14)

Pokud jde o vyvážející výrobce v Číně, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Vzhledem k tomu, že požadované informace Komisi poskytli pouze dva vyvážející výrobci v Číně, nebyl výběr vzorků považován za nezbytný.

| (15) | Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(15)

Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.

| (16) | Odpovědělo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný. |
| --- | --- |

(16)

Odpovědělo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.

Dotazníky a ověřování

| (17) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. |
| --- | --- |

(17)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.

| (18) | Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku, jedinému výrobci v Unii zařazeným do vzorku a 33 zjištěným uživatelům v Unii. |
| --- | --- |

(18)

Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku, jedinému výrobci v Unii zařazeným do vzorku a 33 zjištěným uživatelům v Unii.

| (19) | Odpovědi na dotazník obdržela Komise od jediného výrobce v Unii, od jedné obchodní společnosti a od pěti uživatelů. Na dotazník neodpověděl žádný z čínských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(19)

Odpovědi na dotazník obdržela Komise od jediného výrobce v Unii, od jedné obchodní společnosti a od pěti uživatelů. Na dotazník neodpověděl žádný z čínských vyvážejících výrobců.

| (20) | Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
  Výrobce v Unii






  — | Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie |
| --- | --- | --- |

(20)

Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

Výrobce v Unii

—

Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie

Uživatelé

| — | AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko |
| --- | --- |

—

AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko

| — | Unilever, Rotterdam, Nizozemsko |
| --- | --- |

—

Unilever, Rotterdam, Nizozemsko

Poskytování informací

| (21) | Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstalo zachováno. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(21)

Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstalo zachováno. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (22) | Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu je totožný s výrobkem, na nějž se vztahovalo původní šetření, totiž glutamát sodný pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 („dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Ve vlastnostech glutamátu sodného však nejsou rozdíly, které by vyplývaly z velikosti balení či stupně čistoty. |
| --- | --- |

(22)

Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu je totožný s výrobkem, na nějž se vztahovalo původní šetření, totiž glutamát sodný pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 („dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Ve vlastnostech glutamátu sodného však nejsou rozdíly, které by vyplývaly z velikosti balení či stupně čistoty.

| (23) | Glutamát sodný se vyrábí hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy). |
| --- | --- |

(23)

Glutamát sodný se vyrábí hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).

| (24) | Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi, glutamát sodný vyráběný a prodávaný výrobci Unie na trhu Unie a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na trzích dvou potenciálních srovnatelných zemí Thajska a Indonésie stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití. |
| --- | --- |

(24)

Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi, glutamát sodný vyráběný a prodávaný výrobci Unie na trhu Unie a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na trzích dvou potenciálních srovnatelných zemí Thajska a Indonésie stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití.

| (25) | Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(25)

Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU

1.   Předběžné poznámky

| (26) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo opětovnému výskytu. |
| --- | --- |

(26)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo opětovnému výskytu.

| (27) | Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, přestože byly dotazníky zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorků, žádný z nich neodpověděl na dotazník a při šetření nespolupracoval. Proto bylo potřeba využít dostupných údajů, které jsou k dispozici v souladu s článkem 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(27)

Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, přestože byly dotazníky zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorků, žádný z nich neodpověděl na dotazník a při šetření nespolupracoval. Proto bylo potřeba využít dostupných údajů, které jsou k dispozici v souladu s článkem 18 základního nařízení.

| (28) | Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci byli vyrozuměni o této skutečnosti a rovněž o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřili. Komise žádná stanoviska neobdržela. |
| --- | --- |

(28)

Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci byli vyrozuměni o této skutečnosti a rovněž o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřili. Komise žádná stanoviska neobdržela.

| (29) | V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu založena na dostupných skutečnostech, zejména na informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistikách, konkrétně na údajích Eurostatu a databáze čínského vývozu. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu založena na dostupných skutečnostech, zejména na informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistikách, konkrétně na údajích Eurostatu a databáze čínského vývozu.

2.   Dumpingový dovoz v průběhu období přezkumného šetření

a)   Srovnatelná země

| (30) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem byla vybrána třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“). |
| --- | --- |

(30)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem byla vybrána třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).

| (31) | V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany o tom, že má v úmyslu jako možné vhodné srovnatelné země navrhnout Thajsko a Indonésii, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Thajsko bylo jako vhodná srovnatelná země použito v původním šetření (8). Indonésie byla v současném šetření navržena vzhledem ke skutečnosti, že – jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění – bylo ke stejnému datu jako současný přezkum před pozbytím platnosti souběžně zahájeno antidumpingové šetření dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (9). Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Thajsko není vhodnou srovnatelnou zemí, neboť jeden spolupracující thajský výrobce patří do stejné skupiny společností jako žadatel. Dalším argumentem bylo, že na thajském trhu je slabá konkurence a že domácí prodej v Thajsku sestává především z malých balení na maloobchodní úrovni, zatímco vývoz z Číny do Unie má údajně podobu velkých pytlů či balení pro průmyslové použití. |
| --- | --- |

(31)

V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany o tom, že má v úmyslu jako možné vhodné srovnatelné země navrhnout Thajsko a Indonésii, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Thajsko bylo jako vhodná srovnatelná země použito v původním šetření (8). Indonésie byla v současném šetření navržena vzhledem ke skutečnosti, že – jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění – bylo ke stejnému datu jako současný přezkum před pozbytím platnosti souběžně zahájeno antidumpingové šetření dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (9). Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Thajsko není vhodnou srovnatelnou zemí, neboť jeden spolupracující thajský výrobce patří do stejné skupiny společností jako žadatel. Dalším argumentem bylo, že na thajském trhu je slabá konkurence a že domácí prodej v Thajsku sestává především z malých balení na maloobchodní úrovni, zatímco vývoz z Číny do Unie má údajně podobu velkých pytlů či balení pro průmyslové použití.

| (32) | Komise požádala více než pět známých výrobců obdobného výroku v Thajsku o informace. Jen jeden výrobce v Thajsku reagoval a dotazník zodpověděl. Tento výrobce patřil ke stejné skupině jako žadatel. V rozporu s tím, co tvrdila jedna ze zúčastněných stran, náležitost ke stejné skupině jako žadatel automaticky neznamená, že běžná hodnota není spolehlivá. Dotčená zúčastněná strana nevysvětlila, jak by tento vztah mohl ovlivňovat běžnou hodnotu na domácím trhu v Thajsku. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout. |
| --- | --- |

(32)

Komise požádala více než pět známých výrobců obdobného výroku v Thajsku o informace. Jen jeden výrobce v Thajsku reagoval a dotazník zodpověděl. Tento výrobce patřil ke stejné skupině jako žadatel. V rozporu s tím, co tvrdila jedna ze zúčastněných stran, náležitost ke stejné skupině jako žadatel automaticky neznamená, že běžná hodnota není spolehlivá. Dotčená zúčastněná strana nevysvětlila, jak by tento vztah mohl ovlivňovat běžnou hodnotu na domácím trhu v Thajsku. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.

| (33) | Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti i stejné základní konečné uživatele jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Výrobní procesy v Číně byly navíc podobné procesům na thajském trhu. V Thajsku navíc panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Oproti tomu, co bylo tvrzeno, navíc šetření ukázalo, že domácí prodej v Thajsku probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. Argument, že by Thajsko z těchto důvodů jakožto srovnatelná země nebylo vhodnou volbou, je proto třeba zamítnout. |
| --- | --- |

(33)

Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti i stejné základní konečné uživatele jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Výrobní procesy v Číně byly navíc podobné procesům na thajském trhu. V Thajsku navíc panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Oproti tomu, co bylo tvrzeno, navíc šetření ukázalo, že domácí prodej v Thajsku probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. Argument, že by Thajsko z těchto důvodů jakožto srovnatelná země nebylo vhodnou volbou, je proto třeba zamítnout.

| (34) | Indonéští vyvážející výrobci souhlasili s tím, aby byly jejich údaje, které poskytli v souvislosti se souběžným šetřením zmíněným v 7. bodě odůvodnění, použity pro účely současného šetření před pozbytím planosti. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indonésii má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné uživatele, jako výrobky vyráběné a vyvážené čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Na základě dostupných informací se navíc výrobní procesy v Číně podobaly procesům na indonéském trhu. V Indonésii kromě toho panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Vyšetřováním se navíc zjistilo, že domácí prodej v Indonésii probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. |
| --- | --- |

(34)

Indonéští vyvážející výrobci souhlasili s tím, aby byly jejich údaje, které poskytli v souvislosti se souběžným šetřením zmíněným v 7. bodě odůvodnění, použity pro účely současného šetření před pozbytím planosti. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indonésii má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné uživatele, jako výrobky vyráběné a vyvážené čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Na základě dostupných informací se navíc výrobní procesy v Číně podobaly procesům na indonéském trhu. V Indonésii kromě toho panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Vyšetřováním se navíc zjistilo, že domácí prodej v Indonésii probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni.

| (35) | Z výše uvedeného vyplývá, že obě země, tedy Thajsko i Indonésie, jsou potenciálně vhodné jako srovnatelné země. Protože však byla úroveň podrobných údajů, které dali k dispozici indonéští vyvážející výrobci a jež byly předmětem souběžného šetření podstatně vyšší, než úroveň údajů od jediného spolupracujícího výrobce v Thajsku, domnívala se Komise, že je rozumnější zvolit jako vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Indonésii. |
| --- | --- |

(35)

Z výše uvedeného vyplývá, že obě země, tedy Thajsko i Indonésie, jsou potenciálně vhodné jako srovnatelné země. Protože však byla úroveň podrobných údajů, které dali k dispozici indonéští vyvážející výrobci a jež byly předmětem souběžného šetření podstatně vyšší, než úroveň údajů od jediného spolupracujícího výrobce v Thajsku, domnívala se Komise, že je rozumnější zvolit jako vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Indonésii.

b)   Běžná hodnota

| (36) | Informace od spolupracujících výrobců v Indonésii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v Číně. |
| --- | --- |

(36)

Informace od spolupracujících výrobců v Indonésii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v Číně.

| (37) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro každého spolupracujícího výrobce v Indonésii během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období šetření do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej v Indonésii byl u každého z výrobců reprezentativní. Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(37)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro každého spolupracujícího výrobce v Indonésii během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období šetření do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej v Indonésii byl u každého z výrobců reprezentativní. Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.

| (38) | Jelikož bylo zjištěno, že se domácí prodej uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, která byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje za období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(38)

Jelikož bylo zjištěno, že se domácí prodej uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, která byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje za období přezkumného šetření.

c)   Vývozní cena

| (39) | Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela vývozní cena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. |
| --- | --- |

(39)

Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela vývozní cena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.

| (40) | Vývozní cena byla tedy stanovena ze statistik, konkrétně ze statistik Eurostatu a vypočtena na základě váženého průměru. |
| --- | --- |

(40)

Vývozní cena byla tedy stanovena ze statistik, konkrétně ze statistik Eurostatu a vypočtena na základě váženého průměru.

d)   Srovnání a úpravy

| (41) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu, zohledňující úpravy běžné hodnoty indonéských vyvážecích výrobců, jak bylo stanoveno v souběžném šetření uvedeném ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(41)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu, zohledňující úpravy běžné hodnoty indonéských vyvážecích výrobců, jak bylo stanoveno v souběžném šetření uvedeném ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (42) | Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že čínští vyvážející výrobci mají oproti thajským výrobcům komparativní cenové výhody, pokud jde o výrobní proces (vertikální integrace), vývoj cen surovin a spotřebu energií. Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. Pokud jde o Indonésii a jak je popsáno ve 34. bodě odůvodnění, výrobní procesy glutamátu sodného v Číně jsou ve srovnání s indonéským trhem podobné. Je třeba poznamenat, že všichni výrobci glutamátu sodného na světě používají podobné výrobní metody. Glutamát sodný se vyrábí fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy). |
| --- | --- |

(42)

Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že čínští vyvážející výrobci mají oproti thajským výrobcům komparativní cenové výhody, pokud jde o výrobní proces (vertikální integrace), vývoj cen surovin a spotřebu energií. Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. Pokud jde o Indonésii a jak je popsáno ve 34. bodě odůvodnění, výrobní procesy glutamátu sodného v Číně jsou ve srovnání s indonéským trhem podobné. Je třeba poznamenat, že všichni výrobci glutamátu sodného na světě používají podobné výrobní metody. Glutamát sodný se vyrábí fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).

e)   Dumpingové rozpětí

| (43) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vývoz z Číny probíhal především ve velkých objemech, zatímco domácí prodej v Thajsku měl hlavně podobu maloobchodního prodeje. Uvádělo se tedy, že by dumpingové rozpětí mělo být vypočítáno pouze na základě prodeje ve velkých objemech. Jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval, nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o podmínky prodeje, úrovně obchodu či balení čínského vývozu. |
| --- | --- |

(43)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vývoz z Číny probíhal především ve velkých objemech, zatímco domácí prodej v Thajsku měl hlavně podobu maloobchodního prodeje. Uvádělo se tedy, že by dumpingové rozpětí mělo být vypočítáno pouze na základě prodeje ve velkých objemech. Jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval, nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o podmínky prodeje, úrovně obchodu či balení čínského vývozu.

| (44) | Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. V každém případě, bez ohledu na to, zda byl maloobchodní prodej zahrnut či nikoliv, vyplynuly ze srovnání ve všech případech značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(44)

Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. V každém případě, bez ohledu na to, zda byl maloobchodní prodej zahrnut či nikoliv, vyplynuly ze srovnání ve všech případech značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.

| (45) | Komise navíc vypočetla dumpingová rozpětí na základě běžné hodnoty stanovené ve srovnatelné zemi. Z tohoto srovnání vyplynula značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(45)

Komise navíc vypočetla dumpingová rozpětí na základě běžné hodnoty stanovené ve srovnatelné zemi. Z tohoto srovnání vyplynula značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.

| (46) | Komise srovnala vážný průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání u jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Místo toho bylo při srovnání nutné vycházet ze statistických údajů vývozní ceny, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(46)

Komise srovnala vážný průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání u jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Místo toho bylo při srovnání nutné vycházet ze statistických údajů vývozní ceny, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění.

| (47) | Na základě toho činí ve všech případech vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením více než 25 %. |
| --- | --- |

(47)

Na základě toho činí ve všech případech vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením více než 25 %.

3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

a)   Předběžná poznámka

| (48) | V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: objem a ceny dumpingového vývozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny. |
| --- | --- |

(48)

V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: objem a ceny dumpingového vývozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.

b)   Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny

| (49) | Navzdory zavedeným opatřením se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 65 %, což odpovídá zvýšení podílu na trhu o 68 %, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I přes relativní zvýšení však objem čínského vývozu i podíl na trhu v absolutních hodnotách zůstaly v celém posuzovaném období nízké. |
| --- | --- |

(49)

Navzdory zavedeným opatřením se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 65 %, což odpovídá zvýšení podílu na trhu o 68 %, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I přes relativní zvýšení však objem čínského vývozu i podíl na trhu v absolutních hodnotách zůstaly v celém posuzovaném období nízké.

| (50) | Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z Číny se postupně od FR2010/2011 až do období přezkumného šetření snižovaly, a to celkově o 20 % za posuzované období, jak je stanoveno v 84. bodě odůvodnění. V období přezkumného šetření byly tyto ceny shledány jako dumpingové. Bylo zjištěno, že bez antidumpingových cel by představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie ve výši 10 %. |
| --- | --- |

(50)

Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z Číny se postupně od FR2010/2011 až do období přezkumného šetření snižovaly, a to celkově o 20 % za posuzované období, jak je stanoveno v 84. bodě odůvodnění. V období přezkumného šetření byly tyto ceny shledány jako dumpingové. Bylo zjištěno, že bez antidumpingových cel by představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie ve výši 10 %.

c)   Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně

| (51) | Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně byly stanoveny na základě informací poskytnutých žadatelem. Jelikož tyto údaje nebyly veřejně k dispozici, Komise je ověřila s dalšími veřejně dostupnými zdroji, mimo jiné s údaji z novinových článků, jež byly obsaženy ve spisu zpřístupněném pro kontrolu zúčastněnými stranami. Na základě těchto údajů je Čína největším výrobcem glutamátu sodného, jehož roční výrobní kapacita i roční výroba se během posuzovaného období zvýšily. V roce 2012 činila výrobní kapacita glutamátu sodného kolem 3,5 až 4 miliony tun a výroba glutamátu sodného tamtéž se pohybovala od 2,5 do 3 milionů tun. Volná kapacita v roce 2012 v regionu tedy činila 600 000 až 900 000 tun. |
| --- | --- |

(51)

Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně byly stanoveny na základě informací poskytnutých žadatelem. Jelikož tyto údaje nebyly veřejně k dispozici, Komise je ověřila s dalšími veřejně dostupnými zdroji, mimo jiné s údaji z novinových článků, jež byly obsaženy ve spisu zpřístupněném pro kontrolu zúčastněnými stranami. Na základě těchto údajů je Čína největším výrobcem glutamátu sodného, jehož roční výrobní kapacita i roční výroba se během posuzovaného období zvýšily. V roce 2012 činila výrobní kapacita glutamátu sodného kolem 3,5 až 4 miliony tun a výroba glutamátu sodného tamtéž se pohybovala od 2,5 do 3 milionů tun. Volná kapacita v roce 2012 v regionu tedy činila 600 000 až 900 000 tun.

| (52) | Podle stejného zdroje se budou výrobní kapacita a výroba glutamátu sodného v Číně ještě do roku 2017 i dále zvyšovat, jelikož poptávka po tomto výrobku v Číně roste. |
| --- | --- |

(52)

Podle stejného zdroje se budou výrobní kapacita a výroba glutamátu sodného v Číně ještě do roku 2017 i dále zvyšovat, jelikož poptávka po tomto výrobku v Číně roste.

| (53) | V roce 2011 čínská vláda prostřednictvím ministerstva průmyslu a informačních technologií zahájila všeobecnou politiku, jejímž cílem je odstranit zastaralé a neefektivní výrobní technologie. Toto opatření se v Číně týká 19 klíčových výrobních odvětví, mimo jiné i výroby glutamátu sodného. Výsledkem toho bylo značné snížení počtu výrobců glutamátu sodného v Číně. Na základě těchto skutečností jedna zúčastněná strana tvrdila, že se výrobní kapacita zřejmě nezvýšila. Šetřením se na základě informací uvedených v žádosti a v novinových článcích zjistilo, že svou kapacitu zvýšily větší společnosti. Kapacita pro výrobu glutamátu sodného v Číně se v důsledku toho zvýšila, a argument dotčené strany je tedy třeba zamítnout. |
| --- | --- |

(53)

V roce 2011 čínská vláda prostřednictvím ministerstva průmyslu a informačních technologií zahájila všeobecnou politiku, jejímž cílem je odstranit zastaralé a neefektivní výrobní technologie. Toto opatření se v Číně týká 19 klíčových výrobních odvětví, mimo jiné i výroby glutamátu sodného. Výsledkem toho bylo značné snížení počtu výrobců glutamátu sodného v Číně. Na základě těchto skutečností jedna zúčastněná strana tvrdila, že se výrobní kapacita zřejmě nezvýšila. Šetřením se na základě informací uvedených v žádosti a v novinových článcích zjistilo, že svou kapacitu zvýšily větší společnosti. Kapacita pro výrobu glutamátu sodného v Číně se v důsledku toho zvýšila, a argument dotčené strany je tedy třeba zamítnout.

| (54) | Na základě informací, které poskytl žadatel, se navíc v Číně v posledních letech značně zvýšily zásoby glutamátu sodného a jejich množství odpovídalo dvojnásobku spotřeby Unie za období přezkumného šetření. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že informace o údajných nadměrných zásobách nejsou uvedeny v nedůvěrné verzi spisu, a zúčastněné strany by je tak nemohly ověřit, a neměly by proto být brány v potaz. Dále se tvrdilo, že nadbytečné zásoby nevypadají vzhledem ke snižování výrobních kapacit čínskou vládou pravděpodobně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana neposkytla žádné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Jak je již uvedeno v 27. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nezbytné využít dostupných údajů. Podle čl. 19 odst. 3 základního nařízení navíc nemusí Komise zohlednit informace předložené důvěrně v případě, že není poskytnuto žádné smysluplné nedůvěrné shrnutí; nepředložení takového shrnutí ale nevede k automatickému odmítnutí důvěrně poskytnutých informací. Přestože nebylo možné prověřit všechny prvky obsažené v žádosti, včetně informací o čínských zásobách, byly v tomto případě poskytnuté informace nicméně považovány za rozumné a správné, jelikož byly v souladu s informacemi poskytnutými žadatelem, u nichž ověření možné bylo. Dále vzhledem k tomu, že se celková výrobní kapacita v Číně zvýšila, jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění, nebyla existence nadměrných zásob jediným prvkem na podporu závěru, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou. Komise navíc vždy, kdy to bylo možné, ověřovala s pomocí dalších dostupných zdrojů, jako jsou články z novin, a informace používala, jen pokud měla dostatečnou jistotu, že jsou rozumné a uspokojivě spolehlivé. Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(54)

Na základě informací, které poskytl žadatel, se navíc v Číně v posledních letech značně zvýšily zásoby glutamátu sodného a jejich množství odpovídalo dvojnásobku spotřeby Unie za období přezkumného šetření. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že informace o údajných nadměrných zásobách nejsou uvedeny v nedůvěrné verzi spisu, a zúčastněné strany by je tak nemohly ověřit, a neměly by proto být brány v potaz. Dále se tvrdilo, že nadbytečné zásoby nevypadají vzhledem ke snižování výrobních kapacit čínskou vládou pravděpodobně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana neposkytla žádné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Jak je již uvedeno v 27. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nezbytné využít dostupných údajů. Podle čl. 19 odst. 3 základního nařízení navíc nemusí Komise zohlednit informace předložené důvěrně v případě, že není poskytnuto žádné smysluplné nedůvěrné shrnutí; nepředložení takového shrnutí ale nevede k automatickému odmítnutí důvěrně poskytnutých informací. Přestože nebylo možné prověřit všechny prvky obsažené v žádosti, včetně informací o čínských zásobách, byly v tomto případě poskytnuté informace nicméně považovány za rozumné a správné, jelikož byly v souladu s informacemi poskytnutými žadatelem, u nichž ověření možné bylo. Dále vzhledem k tomu, že se celková výrobní kapacita v Číně zvýšila, jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění, nebyla existence nadměrných zásob jediným prvkem na podporu závěru, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou. Komise navíc vždy, kdy to bylo možné, ověřovala s pomocí dalších dostupných zdrojů, jako jsou články z novin, a informace používala, jen pokud měla dostatečnou jistotu, že jsou rozumné a uspokojivě spolehlivé. Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto.

| (55) | V návaznosti na poskytnutí informací stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise zřejmě při svých zjištěních vycházela nikoliv z dostupných údajů, jak vyžaduje čl. 11 odst. 3 antidumpingové dohody WTO (10), nýbrž z pouhých domněnek. Tato strana znovu zopakovala svá tvrzení, pokud jde o údajné snižování kapacity a volné kapacity v Číně. |
| --- | --- |

(55)

V návaznosti na poskytnutí informací stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise zřejmě při svých zjištěních vycházela nikoliv z dostupných údajů, jak vyžaduje čl. 11 odst. 3 antidumpingové dohody WTO (10), nýbrž z pouhých domněnek. Tato strana znovu zopakovala svá tvrzení, pokud jde o údajné snižování kapacity a volné kapacity v Číně.

| (56) | Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, nikdo z čínských vyvážejících výrobců při vyšetřování nespolupracoval a Komise tedy byla nucena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jak je popsáno také výše ve 29. a 51. bodě odůvodnění, byly použity především informace poskytnuté žadatelem v jeho žádosti, které byly náležitě prověřeny, pokud to bylo možné. Jelikož šlo o jediné dostupné informace, bylo tvrzení, že šlo o pouhé domněnky, odmítnuto. |
| --- | --- |

(56)

Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, nikdo z čínských vyvážejících výrobců při vyšetřování nespolupracoval a Komise tedy byla nucena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jak je popsáno také výše ve 29. a 51. bodě odůvodnění, byly použity především informace poskytnuté žadatelem v jeho žádosti, které byly náležitě prověřeny, pokud to bylo možné. Jelikož šlo o jediné dostupné informace, bylo tvrzení, že šlo o pouhé domněnky, odmítnuto.

| (57) | Byly posouzeny také informace, které poskytla dotčená zúčastněná strana. Pokud však jde o dostupnou kapacitu a volnou kapacitu v Číně, byly informace poskytnuté zúčastněnou stranou rozporuplné. V rozporu s tím, co uvedená strana tvrdila, například z údajů připojených k jejímu podání vyplývá, že v Číně došlo ke zvýšení výrobní kapacity glutamátu sodného a nikoliv k jejímu snížení. To je v souladu se zjištěními Komise uvedenými výše v 53. bodě odůvodnění. Tvrzení této strany, že se kapacita v Číně pravděpodobně sníží, bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(57)

Byly posouzeny také informace, které poskytla dotčená zúčastněná strana. Pokud však jde o dostupnou kapacitu a volnou kapacitu v Číně, byly informace poskytnuté zúčastněnou stranou rozporuplné. V rozporu s tím, co uvedená strana tvrdila, například z údajů připojených k jejímu podání vyplývá, že v Číně došlo ke zvýšení výrobní kapacity glutamátu sodného a nikoliv k jejímu snížení. To je v souladu se zjištěními Komise uvedenými výše v 53. bodě odůvodnění. Tvrzení této strany, že se kapacita v Číně pravděpodobně sníží, bylo proto zamítnuto.

| (58) | Závěrem tedy je, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou, která bude v případě, že antidumpingová opatření pozbydou platnosti, pravděpodobně využívána k významnému dalšímu vývozu do Unie, jak je vysvětleno dále v 61. a 62. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(58)

Závěrem tedy je, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou, která bude v případě, že antidumpingová opatření pozbydou platnosti, pravděpodobně využívána k významnému dalšímu vývozu do Unie, jak je vysvětleno dále v 61. a 62. bodě odůvodnění.

d)   Atraktivita trhu Unie

| (59) | Během posuzovaného období putovala na trh Unie díky zavedeným opatřením pouze malá část čínského vývozu. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Unie pro čínské vyvážející výrobce nebude atraktivním trhem, neboť se očekává, že poptávka po glutamátu sodném v Asii i v dalších rozvíjejících se ekonomikách, včetně Číny, poroste. Tato strana dále tvrdila, že vzhledem komu, že výše prodejních cen z Číny do dalších třetí zemí bude zřejmě průměrně vyšší nebo podobná výši cen čínského vývozu do Unie, neměli by čínští vyvážející výrobci motivaci zvyšovat svůj vývoz na trh Unie. |
| --- | --- |

(59)

Během posuzovaného období putovala na trh Unie díky zavedeným opatřením pouze malá část čínského vývozu. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Unie pro čínské vyvážející výrobce nebude atraktivním trhem, neboť se očekává, že poptávka po glutamátu sodném v Asii i v dalších rozvíjejících se ekonomikách, včetně Číny, poroste. Tato strana dále tvrdila, že vzhledem komu, že výše prodejních cen z Číny do dalších třetí zemí bude zřejmě průměrně vyšší nebo podobná výši cen čínského vývozu do Unie, neměli by čínští vyvážející výrobci motivaci zvyšovat svůj vývoz na trh Unie.

| (60) | I když se šetřením zjistilo, že ceny čínského vývozu do třetích zemí jsou průměrně o něco vyšší než vývozní ceny do Unie, může tomuto tak být proto, že čínští vyvážející výrobci snížili své vývozní ceny do Unie kvůli zavedeným antidumpingovým opatřením. Nemusí to tedy nutně nezbytně naznačovat možnou výši cen v případě, že opatření pozbydou platnosti. Čínští vyvážející výrobci by naopak vzhledem k výši platných antidumpingových cel mohli zvýšit své vývozní ceny, stále při tom zůstat na dumpingové úrovni a podbízet se vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(60)

I když se šetřením zjistilo, že ceny čínského vývozu do třetích zemí jsou průměrně o něco vyšší než vývozní ceny do Unie, může tomuto tak být proto, že čínští vyvážející výrobci snížili své vývozní ceny do Unie kvůli zavedeným antidumpingovým opatřením. Nemusí to tedy nutně nezbytně naznačovat možnou výši cen v případě, že opatření pozbydou platnosti. Čínští vyvážející výrobci by naopak vzhledem k výši platných antidumpingových cel mohli zvýšit své vývozní ceny, stále při tom zůstat na dumpingové úrovni a podbízet se vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.

| (61) | I když se očekává, že spotřeba v Číně, na trzích ve zbytku Asie i dalších rozvíjejících se trzích poroste, naznačuje úroveň nadměrné výrobní kapacity Číny silnou pobídku k hledání alternativních trhů, které by tuto nadměrnou kapacitu absorbovaly. |
| --- | --- |

(61)

I když se očekává, že spotřeba v Číně, na trzích ve zbytku Asie i dalších rozvíjejících se trzích poroste, naznačuje úroveň nadměrné výrobní kapacity Číny silnou pobídku k hledání alternativních trhů, které by tuto nadměrnou kapacitu absorbovaly.

| (62) | Komise také v návaznosti na souběžná antidumpingová a antisubvenční šetření vedená orgány Spojených států amerických proti Číně v souvislosti s glutamátem sodným brala v úvahu možné uložení opatření proti čínskému vývozu tohoto výrobku do USA. Orgány USA uložily antidumpingová opatření dne 26. listopadu 2014. Čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům byly uloženy individuální sazby ve výši 20,09 %, zatímco zbytkové clo bylo stanoveno ve výši 39,03 %. Přístup na trh Spojených států pro čínské vývozce tak bude pravděpodobně omezen a velké množství čínského glutamátu sodného může být přesměrováno na trh Unie, zejména pokud by zároveň pozbyla platnost opatření Unie. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v roce 2013 bylo do Spojených států z Číny dovezeno 26 600 tun glutamátu sodného, což odpovídá značné části spotřeby Unie za období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(62)

Komise také v návaznosti na souběžná antidumpingová a antisubvenční šetření vedená orgány Spojených států amerických proti Číně v souvislosti s glutamátem sodným brala v úvahu možné uložení opatření proti čínskému vývozu tohoto výrobku do USA. Orgány USA uložily antidumpingová opatření dne 26. listopadu 2014. Čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům byly uloženy individuální sazby ve výši 20,09 %, zatímco zbytkové clo bylo stanoveno ve výši 39,03 %. Přístup na trh Spojených států pro čínské vývozce tak bude pravděpodobně omezen a velké množství čínského glutamátu sodného může být přesměrováno na trh Unie, zejména pokud by zároveň pozbyla platnost opatření Unie. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v roce 2013 bylo do Spojených států z Číny dovezeno 26 600 tun glutamátu sodného, což odpovídá značné části spotřeby Unie za období přezkumného šetření.

| (63) | Průměrná cena výrobního odvětví Unie i průměrná dovozní cena indonéských vyvážejících výrobců do Unie, jak byly zjištěny v souběžném šetření zmíněném v 61. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly navíc vyšší jak ve srovnání s průměrnými čínskými dovozními cenami do Unie bez antidumpingových cel, tak s průměrnými čínskými dovozními cenami do dalších třetích zemí. Tato analýza byla vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců založena na dostupných informacích, tj. na databázi čínského vývozu. Z tvorby cen čínských vývozců vyplývá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stala by se Unie pro čínské vývozce atraktivním trhem, jelikož by mohli ceny svého vývozu do Unie zvýšit. |
| --- | --- |

(63)

Průměrná cena výrobního odvětví Unie i průměrná dovozní cena indonéských vyvážejících výrobců do Unie, jak byly zjištěny v souběžném šetření zmíněném v 61. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly navíc vyšší jak ve srovnání s průměrnými čínskými dovozními cenami do Unie bez antidumpingových cel, tak s průměrnými čínskými dovozními cenami do dalších třetích zemí. Tato analýza byla vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců založena na dostupných informacích, tj. na databázi čínského vývozu. Z tvorby cen čínských vývozců vyplývá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stala by se Unie pro čínské vývozce atraktivním trhem, jelikož by mohli ceny svého vývozu do Unie zvýšit.

| (64) | Zvyšující se podíl čínského dovozu na trhu i přes platná opatření rovněž dokládá, že se čínští vyvážející vývozci o trh Unie dále zajímají. Trh EU s glutamátem sodným podle zjištěných úrovní cen skutečně nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. Budou-li opatření zrušena, tento zájem se pravděpodobně ještě zvýší. |
| --- | --- |

(64)

Zvyšující se podíl čínského dovozu na trhu i přes platná opatření rovněž dokládá, že se čínští vyvážející vývozci o trh Unie dále zajímají. Trh EU s glutamátem sodným podle zjištěných úrovní cen skutečně nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. Budou-li opatření zrušena, tento zájem se pravděpodobně ještě zvýší.

| (65) | Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací zopakovala svá tvrzení týkající se zvýšení domácí poptávky po glutamátu sodném v Číně, nízkých objemů vývozu z Číny do Unie, jeho podíl na trhu a vyšší ceny čínského glutamátu sodného oproti ostatním třetím zemím dovážejícím do Unie. Tato strana uvedla, že tyto prvky nebyly v analýze Komise zohledněny. |
| --- | --- |

(65)

Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací zopakovala svá tvrzení týkající se zvýšení domácí poptávky po glutamátu sodném v Číně, nízkých objemů vývozu z Číny do Unie, jeho podíl na trhu a vyšší ceny čínského glutamátu sodného oproti ostatním třetím zemím dovážejícím do Unie. Tato strana uvedla, že tyto prvky nebyly v analýze Komise zohledněny.

| (66) | Zaprvé je nepodložené tvrzení, že nebyl zohledněn vývoj čínské výrobní a volné kapacity, rostoucí poptávka po glutamátu sodném v Číně, nízký objem vývozu z Číny do Unie a jeho podíl na trhu, jak je popsáno ve 49. bodě odůvodnění, ani výše cen čínského vývozu do Unie a třetích zemí. Tyto prvky ve skutečnosti analyzovány byly, jak je popsáno výše ve 49. a 64. bodě odůvodnění, a zúčastněným stranám byly sděleny příslušné závěry. Zadruhé dotčená strana neposkytla kromě zjištění Komise během šetření na podporu svých tvrzení žádné nové důkazy. |
| --- | --- |

(66)

Zaprvé je nepodložené tvrzení, že nebyl zohledněn vývoj čínské výrobní a volné kapacity, rostoucí poptávka po glutamátu sodném v Číně, nízký objem vývozu z Číny do Unie a jeho podíl na trhu, jak je popsáno ve 49. bodě odůvodnění, ani výše cen čínského vývozu do Unie a třetích zemí. Tyto prvky ve skutečnosti analyzovány byly, jak je popsáno výše ve 49. a 64. bodě odůvodnění, a zúčastněným stranám byly sděleny příslušné závěry. Zadruhé dotčená strana neposkytla kromě zjištění Komise během šetření na podporu svých tvrzení žádné nové důkazy.

| (67) | Dotčená strana navíc zpochybnila posouzení Komise uvedené v 62. bodě odůvodnění, že by čínský vývoz mohl být přesměrován ze Spojených států do Unie kvůli antidumpingovým opatřením uloženým orgány Spojených států na dovoz glutamátu sodného z Číny do Spojených států. |
| --- | --- |

(67)

Dotčená strana navíc zpochybnila posouzení Komise uvedené v 62. bodě odůvodnění, že by čínský vývoz mohl být přesměrován ze Spojených států do Unie kvůli antidumpingovým opatřením uloženým orgány Spojených států na dovoz glutamátu sodného z Číny do Spojených států.

| (68) | Jak již však bylo vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, má se zato, že pokud by antidumpingová opatření Unie pozbyla platnost, byl by čínský vývoz glutamátu sodného vzhledem k antidumpingovým opatřením uloženým na čínský vývoz Spojenými státy pravděpodobně přesměrován na trh Unie. |
| --- | --- |

(68)

Jak již však bylo vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, má se zato, že pokud by antidumpingová opatření Unie pozbyla platnost, byl by čínský vývoz glutamátu sodného vzhledem k antidumpingovým opatřením uloženým na čínský vývoz Spojenými státy pravděpodobně přesměrován na trh Unie.

| (69) | Tvrzení této strany v daném ohledu proto je proto třeba odmítnout. |
| --- | --- |

(69)

Tvrzení této strany v daném ohledu proto je proto třeba odmítnout.

4.   Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu

| (70) | Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Vzhledem ke zjištěním ohledně dostupnosti značné volné výrobní kapacity v Číně a k pravděpodobnosti, že by vývoz byl přesměrován na trh Unie ve značném množství a za dumpingové ceny, došla Komise k závěru, že existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by byla antidumpingová opatření odstraněna. |
| --- | --- |

(70)

Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Vzhledem ke zjištěním ohledně dostupnosti značné volné výrobní kapacity v Číně a k pravděpodobnosti, že by vývoz byl přesměrován na trh Unie ve značném množství a za dumpingové ceny, došla Komise k závěru, že existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by byla antidumpingová opatření odstraněna.

D.   VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

| (71) | Během období přezkumného šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(71)

Během období přezkumného šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (72) | Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí. |
| --- | --- |

(72)

Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.

E.   SITUACE NA TRHU UNIE

1.   Spotřeba v Unii

| (73) | Komise stanovila spotřebu Unie tak, že přičetla prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie k dovozu z Číny a dalších třetích zemí. Údaje čerpala z Eurostatu a z informací poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem antidumpingového šetření uvedeného v 7. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(73)

Komise stanovila spotřebu Unie tak, že přičetla prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie k dovozu z Číny a dalších třetích zemí. Údaje čerpala z Eurostatu a z informací poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem antidumpingového šetření uvedeného v 7. bodě odůvodnění.

| (74) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že se příslušné kódy KN ve statistikách Eurostatu vztahují také na jiné výrobky než na dotčený výrobek, a objem dovozu z Číny může tak zahrnovat i glutamovou kyselinu a její soli. Avšak vzhledem k tomu, že údaje o dovozu byly z Eurostatu získány na úrovni kódů TARIC (integrovaný sazebník Evropské unie), vztahovaly se pouze na dotčený výrobek a toto tvrzení bylo odmítnuto. |
| --- | --- |

(74)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že se příslušné kódy KN ve statistikách Eurostatu vztahují také na jiné výrobky než na dotčený výrobek, a objem dovozu z Číny může tak zahrnovat i glutamovou kyselinu a její soli. Avšak vzhledem k tomu, že údaje o dovozu byly z Eurostatu získány na úrovni kódů TARIC (integrovaný sazebník Evropské unie), vztahovaly se pouze na dotčený výrobek a toto tvrzení bylo odmítnuto.

| (75) | Tatáž zúčastněná strana uvedla, že ne všechen glutamát sodný vyrobený v Číně a dovezený do Unie vykazuje míru čistoty požadovanou u potravinářských přídatných látek, a zpochybnil, zda to bylo v případě objemu dovozu z Číny zohledněno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, spadají do působnosti současného vyšetřování všechny typy glutamátu sodného bez ohledu na míru jejich čistoty, a toto tvrzení tudíž bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(75)

Tatáž zúčastněná strana uvedla, že ne všechen glutamát sodný vyrobený v Číně a dovezený do Unie vykazuje míru čistoty požadovanou u potravinářských přídatných látek, a zpochybnil, zda to bylo v případě objemu dovozu z Číny zohledněno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, spadají do působnosti současného vyšetřování všechny typy glutamátu sodného bez ohledu na míru jejich čistoty, a toto tvrzení tudíž bylo zamítnuto.

| (76) | Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Spotřeba Unie (v tunách) | FR2010/2011 | FR2011/2012 | FR2012/2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (FR2010/FR2011 = 100) | 100 | 87 | 93 | 98 |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci. |

(76)

Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

Tabulka 1

Spotřeba Unie (v tunách)

FR2010/2011

FR2011/2012

FR2012/2013

Období přezkumného šetření

Index (FR2010/FR2011 = 100)

100

87

93

98

Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.

| (77) | Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření se opět mírně zvýšila. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, které zaznamenalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 100. bod odůvodnění). Celkový vývoz zůstal za totéž období obdobný. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením celkového dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období přezkumného šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 88. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(77)

Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření se opět mírně zvýšila. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, které zaznamenalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 100. bod odůvodnění). Celkový vývoz zůstal za totéž období obdobný. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením celkového dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období přezkumného šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 88. bod odůvodnění).

| (78) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že popis vývoje spotřeby prý není úplný, jelikož nepřihlíží k tomu, že indonéský dovoz nahradil dovoz glutamátu sodného z Vietnamu a že uživatelé v důsledku toho již nepředpokládali další zvyšování cen a zmenšili své zásoby. Přestože je pravda, že dovoz glutamátu sodného z dalších třetích zemích včetně Vietnamu se během posuzovaného období snížil a dovoz z Indonésie se zvýšil, neovlivňuje to vývoj celkové spotřeby v Unii jako takové. Stejně tak nemají na vývoj spotřeby jako takové vliv jakékoli další změny v dovozních tocích a případné reakce hospodářských subjektů, např. uživatelů, na tyto změny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(78)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že popis vývoje spotřeby prý není úplný, jelikož nepřihlíží k tomu, že indonéský dovoz nahradil dovoz glutamátu sodného z Vietnamu a že uživatelé v důsledku toho již nepředpokládali další zvyšování cen a zmenšili své zásoby. Přestože je pravda, že dovoz glutamátu sodného z dalších třetích zemích včetně Vietnamu se během posuzovaného období snížil a dovoz z Indonésie se zvýšil, neovlivňuje to vývoj celkové spotřeby v Unii jako takové. Stejně tak nemají na vývoj spotřeby jako takové vliv jakékoli další změny v dovozních tocích a případné reakce hospodářských subjektů, např. uživatelů, na tyto změny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

2.   Dovoz z dotčené země

a)   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (79) | Objem a podíl na trhu dovozu z Číny byly stanoveny na základě statistik Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem souběžného antidumpingového šetření zmíněného v 7. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(79)

Objem a podíl na trhu dovozu z Číny byly stanoveny na základě statistik Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem souběžného antidumpingového šetření zmíněného v 7. bodě odůvodnění.

| (80) | Objem dovozu z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:

  Tabulka 2


  Objem prodeje a podíl na trhu











  Země | | FR2010/2011 | FR2011/2012 | FR2012/2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína | Objem (v tunách) | 1 518 | 758 | 1 923 | 2 509 |
| Index | 100 | 50 | 127 | 165 |
| Index podílu na trhu | 100 | 57 | 136 | 168 |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci. |

(80)

Objem dovozu z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:

Tabulka 2

Objem prodeje a podíl na trhu

Země

FR2010/2011

FR2011/2012

FR2012/2013

Období přezkumného šetření

Čína

Objem (v tunách)

1 518

758

1 923

2 509

Index

100

50

127

165

Index podílu na trhu

100

57

136

168

Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.

| (81) | Objem dovozu z Číny se od FR2010/2011 do FR2011/2012 snížil, ale výrazně se zvýšil v FR2012/2013 a opět v období přezkumného šetření. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období celkově zvýšil o 65 %. Odpovídající podíl na trhu vykazoval podobnou tendenci, konkrétně se nejprve mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, a pak se až do období přezkumného šetření podstatně zvyšoval. Celkově se podíl na trhu v posuzovaném období zvýšil o 68 %. I přes toto relativní zvýšení zůstal jak objem, tak podíl čínského dovozu na trhu v absolutních hodnotách v posuzovaném odvětví nízký. |
| --- | --- |

(81)

Objem dovozu z Číny se od FR2010/2011 do FR2011/2012 snížil, ale výrazně se zvýšil v FR2012/2013 a opět v období přezkumného šetření. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období celkově zvýšil o 65 %. Odpovídající podíl na trhu vykazoval podobnou tendenci, konkrétně se nejprve mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, a pak se až do období přezkumného šetření podstatně zvyšoval. Celkově se podíl na trhu v posuzovaném období zvýšil o 68 %. I přes toto relativní zvýšení zůstal jak objem, tak podíl čínského dovozu na trhu v absolutních hodnotách v posuzovaném odvětví nízký.

b)   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

| (82) | Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(82)

Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu.

| (83) | Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Číny:

  Tabulka 3


  Dovozní ceny











  Země | | FR2010/2011 | FR2011/2012 | FR2012/2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína | Průměrná cena (EUR/tuna) (11) | 1 234 | 1 199 | 1 143 | 992 |
| Index | 100 | 97 | 93 | 80 |

(83)

Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Číny:

Tabulka 3

Dovozní ceny

Země

FR2010/2011

FR2011/2012

FR2012/2013

Období přezkumného šetření

Čína

Průměrná cena (EUR/tuna) (11)

1 234

1 199

1 143

992

Index

100

97

93

80

| (84) | Průměrné ceny vývozu z Číny se od FR2010/2011 a období přezkumného šetření postupně snižovaly; celkové za posuzované období o 20 %. |
| --- | --- |

(84)

Průměrné ceny vývozu z Číny se od FR2010/2011 a období přezkumného šetření postupně snižovaly; celkové za posuzované období o 20 %.

| (85) | Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:






  — | váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a |
| --- | --- | --- |

(85)

Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:

—

váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a

| — | vývozní ceny stanovené na základě dovozní statistiky, kterou má Komise k dispozici, konkrétně statistiky Eurostatu, vypočtené na základě váženého průměru, s příslušným úpravami spočívajícími v přičtení cel, antidumpingových cel a nákladů po dovozu. |
| --- | --- |

—

vývozní ceny stanovené na základě dovozní statistiky, kterou má Komise k dispozici, konkrétně statistiky Eurostatu, vypočtené na základě váženého průměru, s příslušným úpravami spočívajícími v přičtení cel, antidumpingových cel a nákladů po dovozu.

| (86) | Výsledek srovnání nevykázal žádné podbízení cen dovozu z Číny na trh Unie vůči cenám výrobního odvětví Unie. Nicméně po odečtení antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení úrovně vyšší než 10 %. |
| --- | --- |

(86)

Výsledek srovnání nevykázal žádné podbízení cen dovozu z Číny na trh Unie vůči cenám výrobního odvětví Unie. Nicméně po odečtení antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení úrovně vyšší než 10 %.

3.   Dovoz z Indonésie

a)   Objem a podíl na trhu dovozu Indonésie

| (87) | Komise stanovila objem dovozu z Indonésie na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(87)

Komise stanovila objem dovozu z Indonésie na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.

| (88) | Dovoz z Indonésie do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:

  Tabulka 4


  Objem prodeje a podíl na trhu











  Země | | FR2010/2011 | FR2011/2012 | FR2012/2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonésie | Objem (v tunách) | 8 638 | 9 478 | 18 317 | 24 385 |
| Index | 100 | 110 | 212 | 282 |
| Index podílu na trhu | 100 | 126 | 227 | 287 |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci. |

(88)

Dovoz z Indonésie do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:

Tabulka 4

Objem prodeje a podíl na trhu

Země

FR2010/2011

FR2011/2012

FR2012/2013

Období přezkumného šetření

Indonésie

Objem (v tunách)

8 638

9 478

18 317

24 385

Index

100

110

212

282

Index podílu na trhu

100

126

227

287

Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.

| (89) | Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 182 %. |
| --- | --- |

(89)

Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 182 %.

| (90) | Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (– 2 %) se zvýšil o 187 %. |
| --- | --- |

(90)

Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (– 2 %) se zvýšil o 187 %.

b)   Ceny dovozu z Indonésie

| (91) | Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném probíhajícím šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(91)

Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném probíhajícím šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.

| (92) | Průměrná dovozní cena z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 5


  Dovozní cena











  Země | | FR2010/2011 | FR2011/2012 | FR2012/2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonésie | Průměrná cena (EUR/tuna) | 1 266 | 1 279 | 1 226 | 1 162 |
| Index | 100 | 101 | 97 | 92 |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci. |

(92)

Průměrná dovozní cena z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 5

Dovozní cena

Země

FR2010/2011

FR2011/2012

FR2012/2013

Období přezkumného šetření

Indonésie

Průměrná cena (EUR/tuna)

1 266

1 279

1 226

1 162

Index

100

101

97

92

Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.

| (93) | V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná dovozní cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila a poté ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny glutamátu sodného z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 8 %. |
| --- | --- |

(93)

V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná dovozní cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila a poté ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny glutamátu sodného z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 8 %.

4.   Dovoz z ostatních třetích zemí, na které se nevztahují opatření

| (94) | Objem, podíl na trh a ceny dovozu z ostatních třetích zemí se vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Dovoz z jiných třetích zemí











  Země | | FR2010/2011 | FR2011/2012 | FR2012/2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazílie | Objem (v tunách) | 2 321 | 969 | 1 070 | 889 |
| Index | 100 | 42 | 46 | 38 |
| Index podílu na trhu | 100 | 48 | 49 | 39 |
| Průměrná cena (EUR/tuna) | 1 218 | 1 306 | 1 402 | 1 365 |
| Index | 100 | 107 | 115 | 112 |
| Korejská republika | Objem (v tunách) | 1 248 | 2 157 | 923 | 802 |
| Index | 100 | 173 | 74 | 64 |
| Index podílu na trhu | 100 | 198 | 79 | 65 |
| Průměrná cena (EUR/tuna) | 1 231 | 1 296 | 1 293 | 1 277 |
| Index | 100 | 105 | 105 | 104 |
| Vietnam | Objem (v tunách) | 5 707 | 6 042 | 1 820 | 769 |
| Index | 100 | 106 | 32 | 13 |
| Index podílu na trhu | 100 | 121 | 34 | 14 |
| Průměrná cena (EUR/tuna) | 1 284 | 1 291 | 1 361 | 1 318 |
| Index | 100 | 101 | 106 | 103 |
| Ostatní třetí země | Objem (v tunách) | 993 | 681 | 478 | 434 |
| Index | 100 | 69 | 48 | 44 |
| Index podílu na trhu | 100 | 79 | 52 | 45 |
| Průměrná cena (EUR/tuna) | 1 594 | 1 718 | 2 044 | 2 001 |
| Index | 100 | 108 | 128 | 126 |
| Ostatní třetí země celkem | Objem (v tunách) | 10 268 | 9 848 | 4 291 | 2 894 |
| Index | 100 | 96 | 42 | 28 |
| Index podílu na trhu | 100 | 110 | 45 | 29 |
| Průměrná cena (EUR/tuna) | 1 293 | 1 323 | 1 433 | 1 424 |
| Index | 100 | 102 | 111 | 110 |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci. |

(94)

Objem, podíl na trh a ceny dovozu z ostatních třetích zemí se vyvíjely takto:

Tabulka 6

Dovoz z jiných třetích zemí

Země

FR2010/2011

FR2011/2012

FR2012/2013

Období přezkumného šetření

Brazílie

Objem (v tunách)

2 321

969

1 070

889

Index

100

42

46

38

Index podílu na trhu

100

48

49

39

Průměrná cena (EUR/tuna)

1 218

1 306

1 402

1 365

Index

100

107

115

112

Korejská republika

Objem (v tunách)

1 248

2 157

923

802

Index

100

173

74

64

Index podílu na trhu

100

198

79

65

Průměrná cena (EUR/tuna)

1 231

1 296

1 293

1 277

Index

100

105

105

104

Vietnam

Objem (v tunách)

5 707

6 042

1 820

769

Index

100

106

32

13

Index podílu na trhu

100

121

34

14

Průměrná cena (EUR/tuna)

1 284

1 291

1 361

1 318

Index

100

101

106

103

Ostatní třetí země

Objem (v tunách)

993

681

478

434

Index

100

69

48

44

Index podílu na trhu

100

79

52

45

Průměrná cena (EUR/tuna)

1 594

1 718

2 044

2 001

Index

100

108

128

126

Ostatní třetí země celkem

Objem (v tunách)

10 268

9 848

4 291

2 894

Index

100

96

42

28

Index podílu na trhu

100

110

45

29

Průměrná cena (EUR/tuna)

1 293

1 323

1 433

1 424

Index

100

102

111

110

Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.

| (95) | Objem dovozu z ostatních třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období přezkumného šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se o 71 % zmenšil podíl na odpovídajícím trhu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %. |
| --- | --- |

(95)

Objem dovozu z ostatních třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období přezkumného šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se o 71 % zmenšil podíl na odpovídajícím trhu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.

| (96) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu čínského a indonéského se během posuzovaného období nezměnil. |
| --- | --- |

(96)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu čínského a indonéského se během posuzovaného období nezměnil.

| (97) | Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 7. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(97)

Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 7. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (98) | Celkový dovoz, včetně čínského a indonéského dovozu, se vyvíjel takto:

  Tabulka 7


  Celkový dovoz | | FR2010/2011 | FR2011/2012 | FR2012/2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový dovoz | Objem (v tunách) | 20 424 | 20 084 | 24 531 | 29 788 |
| Index | 100 | 98 | 120 | 146 |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci. |

(98)

Celkový dovoz, včetně čínského a indonéského dovozu, se vyvíjel takto:

Tabulka 7

Celkový dovoz

FR2010/2011

FR2011/2012

FR2012/2013

Období přezkumného šetření

Celkový dovoz

Objem (v tunách)

20 424

20 084

24 531

29 788

Index

100

98

120

146

Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.

5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (99) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(99)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.

a)   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (100) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | FR2010/2011 | FR2011/2012 | FR2012/2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby
  Index | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Index výrobní kapacity
  Index | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Využití kapacity
  Index | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Zdroj: odpověď na dotazník. |

(100)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

FR2010/2011

FR2011/2012

FR2012/2013

Období přezkumného šetření

Objem výroby

Index

100

95

107

91

Index výrobní kapacity

Index

100

100

100

100

Využití kapacity

Index

100

95

107

91

Zdroj: odpověď na dotazník.

| (101) | Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období přezkumného šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období přezkumného šetření byla odstávka kvůli údržbě prodloužena ve snaze zmenšit velký objem zásob. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %. |
| --- | --- |

(101)

Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období přezkumného šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období přezkumného šetření byla odstávka kvůli údržbě prodloužena ve snaze zmenšit velký objem zásob. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.

| (102) | Jedna strana tvrdila, že se objem výroby a využití kapacity snížily teprve poté, co se výrazně zvýšily v době před posuzovaným obdobím. Na základě toho strana tvrdila, že klesající tendence těchto faktorů tedy neprokazuje újmu. Při stanovování tendencí různých ukazatelů újmy Komise své posuzování založila na posuzovaném období, které bylo určeno při zahájení šetření. Posuzované období sestává z období přezkumného šetření a tří předcházejících finančních roků, což odpovídá obvyklé praxi. Pouhá skutečnost, že některé ukazatele újmy vykazují před posuzovaným obdobím vyšší hodnoty, není dostatečným důvodem k odklonu od této praxe. Přihlížet tedy lze pouze k tendencím v průběhu posuzovaného období. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(102)

Jedna strana tvrdila, že se objem výroby a využití kapacity snížily teprve poté, co se výrazně zvýšily v době před posuzovaným obdobím. Na základě toho strana tvrdila, že klesající tendence těchto faktorů tedy neprokazuje újmu. Při stanovování tendencí různých ukazatelů újmy Komise své posuzování založila na posuzovaném období, které bylo určeno při zahájení šetření. Posuzované období sestává z období přezkumného šetření a tří předcházejících finančních roků, což odpovídá obvyklé praxi. Pouhá skutečnost, že některé ukazatele újmy vykazují před posuzovaným obdobím vyšší hodnoty, není dostatečným důvodem k odklonu od této praxe. Přihlížet tedy lze pouze k tendencím v průběhu posuzovaného období. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (103) | Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní. |
| --- | --- |

(103)

Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.

| (104) | V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo stejně jako objem výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období přezkumného šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 %, tedy v souladu s poklesem objemu výroby. |
| --- | --- |

(104)

V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo stejně jako objem výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období přezkumného šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 %, tedy v souladu s poklesem objemu výroby.

b)   Objem prodeje a podíl na trhu

| (105) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

  Tabulka 9


  Objem prodeje a podíl na trhu | FR2010/2011 | FR2011/2012 | FR2012/2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie | 100 | 84 | 85 | 83 |
| Podíl na trhu
  Index | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci. |

(105)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 9

Objem prodeje a podíl na trhu

FR2010/2011

FR2011/2012

FR2012/2013

Období přezkumného šetření

Objem prodeje na trhu Unie

100

84

85

83

Podíl na trhu

Index

100

96

91

85

Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.

| (106) | Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu především z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl čínského a indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval. Podobně se zvýšily v posuzovaném období dovoz a podíl na trhu Číny, i když po celé toto období zůstal na nízké úrovni. |
| --- | --- |

(106)

Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu především z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl čínského a indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval. Podobně se zvýšily v posuzovaném období dovoz a podíl na trhu Číny, i když po celé toto období zůstal na nízké úrovni.

c)   Růst

| (107) | Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %. |
| --- | --- |

(107)

Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.

d)   Zaměstnanost a produktivita

| (108) | Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Zaměstnanost a produktivita | FR2010/2011 | FR2011/2012 | FR2012/2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců
  Index | 100 | 103 | 107 | 108 |
| Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
  Index | 100 | 92 | 100 | 85 |
| Zdroj: odpověď na dotazník. |

(108)

Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Zaměstnanost a produktivita

FR2010/2011

FR2011/2012

FR2012/2013

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců

Index

100

103

107

108

Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)

Index

100

92

100

85

Zdroj: odpověď na dotazník.

| (109) | Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. |
| --- | --- |

(109)

Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.

| (110) | Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 8 ve 100. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(110)

Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 8 ve 100. bodě odůvodnění.

6.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (111) | Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu bylo podstatně nad úrovní de minimis; objem dovozu z Číny ale zůstal v posuzovaném období nízký. Pokud by však byla opatření zrušena, byl by dopad skutečných antidumpingových rozpětí významný vzhledem ke zvětšujícímu se objemu a klesajícím cenám dovozu z Číny a očekávanému vývoji čínského dovozu, pokud by opatření přestala platit. Současně byla v souběžném antidumpingovém šetření dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněnému v 7. bodě odůvodnění zjištěna významná dumpingová rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců z Indonésie, kteří v posuzovaném období podstatně zvýšili svůj podíl na trhu Unie. |
| --- | --- |

(111)

Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu bylo podstatně nad úrovní de minimis; objem dovozu z Číny ale zůstal v posuzovaném období nízký. Pokud by však byla opatření zrušena, byl by dopad skutečných antidumpingových rozpětí významný vzhledem ke zvětšujícímu se objemu a klesajícím cenám dovozu z Číny a očekávanému vývoji čínského dovozu, pokud by opatření přestala platit. Současně byla v souběžném antidumpingovém šetření dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněnému v 7. bodě odůvodnění zjištěna významná dumpingová rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců z Indonésie, kteří v posuzovaném období podstatně zvýšili svůj podíl na trhu Unie.

| (112) | Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingového dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Číny, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Jelikož se dumpingový dovoz z Indonésie v posuzovaném období výrazně zvýšil a podle zjištění způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie (12) lze tvrdit, že tento proces zotavování byl narušen. |
| --- | --- |

(112)

Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingového dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Číny, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Jelikož se dumpingový dovoz z Indonésie v posuzovaném období výrazně zvýšil a podle zjištění způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie (12) lze tvrdit, že tento proces zotavování byl narušen.

a)   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (113) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Průměrné prodejní ceny | FR2010/2011 | FR2011/2012 | FR2012/2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
  Index | 100 | 107 | 101 | 97 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
  Index | 100 | 120 | 124 | 130 |
| Zdroj: odpověď na dotazník. |

(113)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Průměrné prodejní ceny

FR2010/2011

FR2011/2012

FR2012/2013

Období přezkumného šetření

Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)

Index

100

107

101

97

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)

Index

100

120

124

130

Zdroj: odpověď na dotazník.

| (114) | Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období přezkumného šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(114)

Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období přezkumného šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím přezkumného šetření.

| (115) | Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a náklady práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingového dovozu z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen. |
| --- | --- |

(115)

Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a náklady práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingového dovozu z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.

| (116) | Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby vyšetřila, zda mohlo potenciální zahrnutí vedlejších produktů do výrobních nákladů uměle zvýšit průměrnou výrobní cenu výrobního odvětví Unie. Šetřením se zjistilo, že vedlejší produkty byly správně zúčtovány a představu o újmě nijak nenarušily. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(116)

Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby vyšetřila, zda mohlo potenciální zahrnutí vedlejších produktů do výrobních nákladů uměle zvýšit průměrnou výrobní cenu výrobního odvětví Unie. Šetřením se zjistilo, že vedlejší produkty byly správně zúčtovány a představu o újmě nijak nenarušily. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

b)   Náklady práce

| (117) | Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 12


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | FR2010/2011 | FR2011/2012 | FR2012/2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
  Index | 100 | 117 | 125 | 124 |
| Zdroj: odpověď na dotazník. |

(117)

Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 12

Průměrné náklady práce na zaměstnance

FR2010/2011

FR2011/2012

FR2012/2013

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

Index

100

117

125

124

Zdroj: odpověď na dotazník.

| (118) | Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce bylo možné vysvětlit hlavně snahami výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu. |
| --- | --- |

(118)

Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce bylo možné vysvětlit hlavně snahami výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.

c)   Zásoby

| (119) | Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 13


  Zásoby | FR2010/2011 | FR2011/2012 | FR2012/2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečné zásoby
  Index | 100 | 82 | 164 | 143 |
| Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
  Index | 100 | 86 | 153 | 156 |
| Zdroj: odpověď na dotazník. |

(119)

Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 13

Zásoby

FR2010/2011

FR2011/2012

FR2012/2013

Období přezkumného šetření

Konečné zásoby

Index

100

82

164

143

Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby

Index

100

86

153

156

Zdroj: odpověď na dotazník.

| (120) | V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období přezkumného šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob. |
| --- | --- |

(120)

V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období přezkumného šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.

| (121) | Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingového dovozu z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej. |
| --- | --- |

(121)

Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingového dovozu z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.

d)   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál

| (122) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 14


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | FR2010/2011 | FR2011/2012 | FR2012/2013 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
  Index | 100 | 30 | – 31 | – 80 |
| Peněžní tok (v EUR)
  Index | 100 | 39 | – 48 | – 19 |
| Investice (v EUR)
  Index | 100 | 182 | 143 | 197 |
| Návratnost investic
  Index | 100 | 14 | – 61 | – 110 |
| Zdroj: odpověď na dotazník. |

(122)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 14

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

FR2010/2011

FR2011/2012

FR2012/2013

Období přezkumného šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)

Index

100

30

– 31

– 80

Peněžní tok (v EUR)

Index

100

39

– 48

– 19

Investice (v EUR)

Index

100

182

143

197

Návratnost investic

Index

100

14

– 61

– 110

Zdroj: odpověď na dotazník.

| (123) | Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ve FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od FR2012/2013 se ziskovost dostávala do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéského dovozu, který byl na trh Unie uváděn za dumpingové ceny a neumožňoval výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se tato tendence ještě vyhrotila. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %. |
| --- | --- |

(123)

Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ve FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od FR2012/2013 se ziskovost dostávala do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéského dovozu, který byl na trh Unie uváděn za dumpingové ceny a neumožňoval výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se tato tendence ještě vyhrotila. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.

| (124) | Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech. |
| --- | --- |

(124)

Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.

| (125) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo záporný trend vývoje ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %. |
| --- | --- |

(125)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo záporný trend vývoje ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.

| (126) | Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál. |
| --- | --- |

(126)

Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.

e)   Závěr ohledně újmy

| (127) | Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období přezkumného šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic. |
| --- | --- |

(127)

Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období přezkumného šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.

| (128) | Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě. |
| --- | --- |

(128)

Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.

| (129) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že záporný trend jen u některých ukazatelů újmy není dostatečný k vyslovení závěru, že dochází k podstatné újmě. Podle čl. 3 odst. základního nařízení není třeba, aby všechny ukazatele vykazovaly záporný trend; situaci výrobního odvětví Unie je však nutné analyzovat posouzením vývoje všech ukazatelů újmy jako celku. V předmětném případu téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly záporný trend, včetně hlavních ukazatelů, jako je objem prodeje a výroby, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny a ziskovost. |
| --- | --- |

(129)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že záporný trend jen u některých ukazatelů újmy není dostatečný k vyslovení závěru, že dochází k podstatné újmě. Podle čl. 3 odst. základního nařízení není třeba, aby všechny ukazatele vykazovaly záporný trend; situaci výrobního odvětví Unie je však nutné analyzovat posouzením vývoje všech ukazatelů újmy jako celku. V předmětném případu téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly záporný trend, včetně hlavních ukazatelů, jako je objem prodeje a výroby, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny a ziskovost.

| (130) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(130)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

F.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ ÚJMY

1.   Předběžná poznámka

| (131) | Jak se uvádí v 99. a 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Dovoz z Číny se v celém posuzovaném období na trhu Unie vyskytoval jen v omezeném množství, zatímco objem dovozu a podíl na trhu Indonésie se během téhož období téměř ztrojnásobil. V rámci souběžného šetření ohledně dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněného v 7. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že dovoz z Indonésie byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zatímco dovoz z Číny k této újmě vzhledem k malému objemu a výši cen nepřispěl (13). Z šetření navíc, jak je popsáno v 48. a 70. bodě odůvodnění, vyplývá, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbydou platnost, bude dumping pokračovat. |
| --- | --- |

(131)

Jak se uvádí v 99. a 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Dovoz z Číny se v celém posuzovaném období na trhu Unie vyskytoval jen v omezeném množství, zatímco objem dovozu a podíl na trhu Indonésie se během téhož období téměř ztrojnásobil. V rámci souběžného šetření ohledně dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněného v 7. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že dovoz z Indonésie byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zatímco dovoz z Číny k této újmě vzhledem k malému objemu a výši cen nepřispěl (13). Z šetření navíc, jak je popsáno v 48. a 70. bodě odůvodnění, vyplývá, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbydou platnost, bude dumping pokračovat.

2.   Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě zrušení opatření

| (132) | Komise posoudila pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, konkrétně byl analyzován možný dopad čínského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(132)

Komise posoudila pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, konkrétně byl analyzován možný dopad čínského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

| (133) | Tato analýza se zaměřila na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců, atraktivitu trhu Unie a tvorbu cen čínských výrobců v Unii. Zohledněna byla také antidumpingová opatření uložená na dovoz glutamátu sodného z Indonésie. |
| --- | --- |

(133)

Tato analýza se zaměřila na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců, atraktivitu trhu Unie a tvorbu cen čínských výrobců v Unii. Zohledněna byla také antidumpingová opatření uložená na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.

| (134) | Jak je stanoveno v 51. bodě odůvodnění, celková volná kapacita glutamátu sodného v Číně se v roce 2012 odhadovala 600 000 až 900 000 tun. Toto množství výrazně překračuje celkovou spotřebu glutamátu sodného v Unii za stejné období. |
| --- | --- |

(134)

Jak je stanoveno v 51. bodě odůvodnění, celková volná kapacita glutamátu sodného v Číně se v roce 2012 odhadovala 600 000 až 900 000 tun. Toto množství výrazně překračuje celkovou spotřebu glutamátu sodného v Unii za stejné období.

| (135) | Lze rozumně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 59. až 64. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této volné kapacity přesměrována na trh Unie. |
| --- | --- |

(135)

Lze rozumně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 59. až 64. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této volné kapacity přesměrována na trh Unie.

| (136) | Jak je uvedeno výše v 50. bodě odůvodnění, představovaly by čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel podbízení vůči prodejním cenám Unie v průměru o více než 10 %. Byly by také nižší než indonéské dovozní ceny. Z toho vyplynul závěr, že čínští vyvážející výrobci v případě neexistence opatření pravděpodobně zvýší cenový tlak na trhu Unie a zhorší tak podstatnou újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. V tomto ohledu je třeba připomenout, že zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit. |
| --- | --- |

(136)

Jak je uvedeno výše v 50. bodě odůvodnění, představovaly by čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel podbízení vůči prodejním cenám Unie v průměru o více než 10 %. Byly by také nižší než indonéské dovozní ceny. Z toho vyplynul závěr, že čínští vyvážející výrobci v případě neexistence opatření pravděpodobně zvýší cenový tlak na trhu Unie a zhorší tak podstatnou újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. V tomto ohledu je třeba připomenout, že zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit.

| (137) | Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se mohou v případě, že opatření pozbydou platnosti, zvýšit. Vzhledem k výraznému rozpětí podbízení, které bylo zjištěno při odečtení antidumpingových cel, přestože se čínské dovozní ceny skutečně zvýšily, stále existuje prostor, který čínským vývozcům umožňuje udržovat dovozní ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což jim velmi pravděpodobně umožní získat další podíl na trhu Unie. Pokud by k tomu došlo, výrobní odvětví Unie by zaznamenalo okamžitý pokles svého prodeje i prodejních cen. |
| --- | --- |

(137)

Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se mohou v případě, že opatření pozbydou platnosti, zvýšit. Vzhledem k výraznému rozpětí podbízení, které bylo zjištěno při odečtení antidumpingových cel, přestože se čínské dovozní ceny skutečně zvýšily, stále existuje prostor, který čínským vývozcům umožňuje udržovat dovozní ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což jim velmi pravděpodobně umožní získat další podíl na trhu Unie. Pokud by k tomu došlo, výrobní odvětví Unie by zaznamenalo okamžitý pokles svého prodeje i prodejních cen.

| (138) | Vzhledem k souběžnému šetření týkajícímu se Indonésie a k odpovídajícím opatřením proti dovozu glutamátu sodného z této země se očekává, že výrobní odvětví unie bude schopno překonat účinky podstatné újmy, která mu byla způsobena. Pokud by došlo k obnově dovozu z Číny ve velkém množství a za dumpingové ceny, byl by tento proces zotavování ohrožen. |
| --- | --- |

(138)

Vzhledem k souběžnému šetření týkajícímu se Indonésie a k odpovídajícím opatřením proti dovozu glutamátu sodného z této země se očekává, že výrobní odvětví unie bude schopno překonat účinky podstatné újmy, která mu byla způsobena. Pokud by došlo k obnově dovozu z Číny ve velkém množství a za dumpingové ceny, byl by tento proces zotavování ohrožen.

3.   Připomínky obdržené po poskytnutí informací

| (139) | Jedna zúčastněná strana po poskytnutí informací tvrdila, že zachování opatření situaci výrobce v Unii nezlepší, jelikož zhoršování jeho situace je v prvé řadě způsobováno jinými faktory než dovozem glutamátu sodného z Číny. Uvedená strana argumentovala, že mezi tyto faktory zřejmě patří zejména dopad investiční politiky výrobního odvětví na jeho ziskovost, zvýšení nákladů práce a údajně neefektivní využívání zdrojů. Tvrdila, že při posuzování celkové situace výrobního odvětví Unie nebyly dostatečně zohledněny účinky těchto faktorů. |
| --- | --- |

(139)

Jedna zúčastněná strana po poskytnutí informací tvrdila, že zachování opatření situaci výrobce v Unii nezlepší, jelikož zhoršování jeho situace je v prvé řadě způsobováno jinými faktory než dovozem glutamátu sodného z Číny. Uvedená strana argumentovala, že mezi tyto faktory zřejmě patří zejména dopad investiční politiky výrobního odvětví na jeho ziskovost, zvýšení nákladů práce a údajně neefektivní využívání zdrojů. Tvrdila, že při posuzování celkové situace výrobního odvětví Unie nebyly dostatečně zohledněny účinky těchto faktorů.

| (140) | Je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana na podporu těchto tvrzení neposkytla žádné nové informace ani důkazy. |
| --- | --- |

(140)

Je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana na podporu těchto tvrzení neposkytla žádné nové informace ani důkazy.

| (141) | Pokud jde o investice uskutečněné výrobním odvětvím Unie, tato strana nevysvětlila, do jaké míry by tyto investice měly vliv na ziskovost odvětví. Jak je popsáno ve 124. bodě odůvodnění, byly investice, které výrobní odvětví Unie uskutečnilo, založeny na rozumných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nesprávné. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemají na ziskovost výrobního odvětví Unie žádný významný dopad. |
| --- | --- |

(141)

Pokud jde o investice uskutečněné výrobním odvětvím Unie, tato strana nevysvětlila, do jaké míry by tyto investice měly vliv na ziskovost odvětví. Jak je popsáno ve 124. bodě odůvodnění, byly investice, které výrobní odvětví Unie uskutečnilo, založeny na rozumných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nesprávné. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemají na ziskovost výrobního odvětví Unie žádný významný dopad.

| (142) | Pokud jde o zvýšení nákladů práce, z šetření i přesto, že přesné údaje nelze kvůli důvěrnosti poskytnout, vyplývá, že dopad tohoto zvýšení na celkové výrobní náklady nebyl podstatný. |
| --- | --- |

(142)

Pokud jde o zvýšení nákladů práce, z šetření i přesto, že přesné údaje nelze kvůli důvěrnosti poskytnout, vyplývá, že dopad tohoto zvýšení na celkové výrobní náklady nebyl podstatný.

| (143) | Co se týče neefektivního využívání zdrojů, strana nespecifikovala povahu údajné neefektivnosti a ani šetření případnou neefektivnost výrobního odvětví Unie neosvětlilo. |
| --- | --- |

(143)

Co se týče neefektivního využívání zdrojů, strana nespecifikovala povahu údajné neefektivnosti a ani šetření případnou neefektivnost výrobního odvětví Unie neosvětlilo.

| (144) | Tato tvrzení byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(144)

Tato tvrzení byla proto zamítnuta.

4.   Závěr

| (145) | Vzhledem k tomu, co bylo v rámci šetření zjištěno, konkrétně ohledně volné kapacity, atraktivity trhu Unie a očekávané výše cen čínského dovozu se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k opakování újmy a došlo by k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie, v níž vznikala újma, kvůli pravděpodobnému zvýšení čínského dovozu za dumpingové ceny, které představují podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(145)

Vzhledem k tomu, co bylo v rámci šetření zjištěno, konkrétně ohledně volné kapacity, atraktivity trhu Unie a očekávané výše cen čínského dovozu se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k opakování újmy a došlo by k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie, v níž vznikala újma, kvůli pravděpodobnému zvýšení čínského dovozu za dumpingové ceny, které představují podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.

G.   ZÁJEM UNIE

| (146) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(146)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

| (147) | Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(147)

Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

| (148) | Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(148)

Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.

1.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (149) | Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Jak je uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, byla podstatná újma způsobena dovozem z Indonésie. Šetřením se také zjistilo, že pokud by opatření proti čínskému dovozu pozbyla platnost, existuje pravděpodobnost opakování podstatné újmy. Zejména je ohroženo očekávané zotavení výrobního odvětví Unie z újmy, kterou utrpělo v důsledku dovozu z Indonésie, díky antidumpingovým opatřením uloženým proti této zemi, pokud by se obnovil čínský dovoz glutamátu sodného na trh Unie za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(149)

Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Jak je uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, byla podstatná újma způsobena dovozem z Indonésie. Šetřením se také zjistilo, že pokud by opatření proti čínskému dovozu pozbyla platnost, existuje pravděpodobnost opakování podstatné újmy. Zejména je ohroženo očekávané zotavení výrobního odvětví Unie z újmy, kterou utrpělo v důsledku dovozu z Indonésie, díky antidumpingovým opatřením uloženým proti této zemi, pokud by se obnovil čínský dovoz glutamátu sodného na trh Unie za dumpingové ceny.

| (150) | Pokud by byla opatření zachována, předpokládá se, že výrobní odvětví bude Unie schopno plně využít účinků opatření uložených v souvislosti se souběžným šetřením týkajícím se dovozu glutamátu sodného z Indonésie. Konkrétně to znamená, že překoná podstatnou újmu, kterou utrpělo. Mělo by nakonec dosáhnout i zlepšení ziskovosti. |
| --- | --- |

(150)

Pokud by byla opatření zachována, předpokládá se, že výrobní odvětví bude Unie schopno plně využít účinků opatření uložených v souvislosti se souběžným šetřením týkajícím se dovozu glutamátu sodného z Indonésie. Konkrétně to znamená, že překoná podstatnou újmu, kterou utrpělo. Mělo by nakonec dosáhnout i zlepšení ziskovosti.

| (151) | Byl proto učiněn závěr, že by zachování platných opatření proti Číně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(151)

Byl proto učiněn závěr, že by zachování platných opatření proti Číně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.

2.   Zájem dovozců a obchodních společností

| (152) | V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. |
| --- | --- |

(152)

V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela.

| (153) | Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům v Unii i mimo ni jako uživatel. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie, ale také od dovozců. Tato obchodní společnost nekupovala glutamát sodný čínského původu, nýbrž původu indonéského a ze třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že platná opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny nemají na situaci dané obchodní společnosti žádný významný nepříznivý účinek. |
| --- | --- |

(153)

Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům v Unii i mimo ni jako uživatel. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie, ale také od dovozců. Tato obchodní společnost nekupovala glutamát sodný čínského původu, nýbrž původu indonéského a ze třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že platná opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny nemají na situaci dané obchodní společnosti žádný významný nepříznivý účinek.

3.   Zájem uživatelů

| (154) | Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů. |
| --- | --- |

(154)

Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.

| (155) | Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě. |
| --- | --- |

(155)

Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.

a)   Odvětví produkce potravin a nápojů

| (156) | Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný. |
| --- | --- |

(156)

Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.

| (157) | Ze čtyř spolupracujících uživatelů jen jeden dovážel glutamát sodný z Číny. Tato spolupracující společnost nakupovala glutamát sodný od výrobního odvětví Unie a dovážela zhruba 40 % svých nákupů glutamátu sodného z Číny. Tato činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala asi jednu třetinu její celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla tyto společnost zisková. |
| --- | --- |

(157)

Ze čtyř spolupracujících uživatelů jen jeden dovážel glutamát sodný z Číny. Tato spolupracující společnost nakupovala glutamát sodný od výrobního odvětví Unie a dovážela zhruba 40 % svých nákupů glutamátu sodného z Číny. Tato činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala asi jednu třetinu její celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla tyto společnost zisková.

| (158) | Ostatní tři společnosti glutamát sodný z Činy v období přezkumného šetření nedovážely. U dvou těchto společností byla činnost spojená s glutamátem sodným ve srovnání s celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období přezkumného šetření ziskové. Pokud jde o třetí společnost, i když její činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala zhruba jednu třetinu její celkové činnosti, byla tato společnost v období přezkumného šetření shledána ziskovou. |
| --- | --- |

(158)

Ostatní tři společnosti glutamát sodný z Činy v období přezkumného šetření nedovážely. U dvou těchto společností byla činnost spojená s glutamátem sodným ve srovnání s celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období přezkumného šetření ziskové. Pokud jde o třetí společnost, i když její činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala zhruba jednu třetinu její celkové činnosti, byla tato společnost v období přezkumného šetření shledána ziskovou.

b)   Nepotravinářské odvětví

| (159) | Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období přezkumného šetření tato společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie. Dovážela také glutamát sodný z jiných třetích zemí, ale nikoliv z Číny. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %. |
| --- | --- |

(159)

Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období přezkumného šetření tato společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie. Dovážela také glutamát sodný z jiných třetích zemí, ale nikoliv z Číny. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.

| (160) | Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (14), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množství právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky. Tato strana zejména argumentovala tím, že úroveň platných antidumpingových opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny by znemožnila, aby na trh Unie pronikl, a Unie by byla vystavena riziku nedostatečného zásobování. Tato společnost dále tvrdila, že vzhledem k tomu, že jsou v platnosti také opatření proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie, existovalo by riziko absence alternativních zdrojů dodávek. |
| --- | --- |

(160)

Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (14), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množství právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky. Tato strana zejména argumentovala tím, že úroveň platných antidumpingových opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny by znemožnila, aby na trh Unie pronikl, a Unie by byla vystavena riziku nedostatečného zásobování. Tato společnost dále tvrdila, že vzhledem k tomu, že jsou v platnosti také opatření proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie, existovalo by riziko absence alternativních zdrojů dodávek.

| (161) | Tento uživatel dále tvrdil, že z toho bude mít výrobní odvětví Unie prospěch také vzhledem ke zvýšené spotřebě glutamátu sodného a dočká se zvýšení objemu svého prodeje na trhu Unie. Na druhou stranu uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo zvýšenou poptávku na trhu Unie. |
| --- | --- |

(161)

Tento uživatel dále tvrdil, že z toho bude mít výrobní odvětví Unie prospěch také vzhledem ke zvýšené spotřebě glutamátu sodného a dočká se zvýšení objemu svého prodeje na trhu Unie. Na druhou stranu uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo zvýšenou poptávku na trhu Unie.

| (162) | V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea. |
| --- | --- |

(162)

V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.

| (163) | Po poskytnutí informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném se kvůli zákazu fosfátů v Unii podstatně zvýší a že výrobní odvětví Unie nebude s to zvyšující se poptávku uspokojit. Dotčená strana však neposkytla žádné nové informace ani důkazy, aby tento argument podložila, a toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto. |
| --- | --- |

(163)

Po poskytnutí informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném se kvůli zákazu fosfátů v Unii podstatně zvýší a že výrobní odvětví Unie nebude s to zvyšující se poptávku uspokojit. Dotčená strana však neposkytla žádné nové informace ani důkazy, aby tento argument podložila, a toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.

| (164) | Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, byl podíl na trhu u dovozu z ostatních třetích zemí ve FR2010/2011 značný a snížil se jen díky nepoctivým cenám dovozu z Indonésie. Očekává se, že uložení cel proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie v souběžném šetření by mělo ostatním třetím zemím umožnit, aby obnovily svůj ztracený podíl na trhu Unie. Pokud by byla opatření pro Čínu zrušena, byl by očekávaný účinek antidumpingových opatření proti Indonésii ohrožen, jelikož na trh Unie pravděpodobně pronikne ve značně zvýšeném množství dovoz Číny za dumpingové ceny a bude podbízet prodejní ceny výrobního odvětví na trhu Unie (jak je popsáno ve 149. až 151. bodě odůvodnění). |
| --- | --- |

(164)

Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, byl podíl na trhu u dovozu z ostatních třetích zemí ve FR2010/2011 značný a snížil se jen díky nepoctivým cenám dovozu z Indonésie. Očekává se, že uložení cel proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie v souběžném šetření by mělo ostatním třetím zemím umožnit, aby obnovily svůj ztracený podíl na trhu Unie. Pokud by byla opatření pro Čínu zrušena, byl by očekávaný účinek antidumpingových opatření proti Indonésii ohrožen, jelikož na trh Unie pravděpodobně pronikne ve značně zvýšeném množství dovoz Číny za dumpingové ceny a bude podbízet prodejní ceny výrobního odvětví na trhu Unie (jak je popsáno ve 149. až 151. bodě odůvodnění).

| (165) | Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací znovu opakovala, že neexistují žádné skutečné alternativní zdroje dodávek, jelikož výrobci na trzích v ostatních třetích zemích náležejí do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(165)

Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací znovu opakovala, že neexistují žádné skutečné alternativní zdroje dodávek, jelikož výrobci na trzích v ostatních třetích zemích náležejí do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie.

| (166) | Jak je uvedeno výše v 94. a 95. bodě odůvodnění, alternativní zdroje dodávek glutamátu sodného existují v několika třetích zemích, mimo jiné v Brazílii, Korejské republice či Vietnamu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí než z Číny nebo Indonésie na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Pokud by opatření týkající se dovozu z Číny pokračovala, není důvod, proč by dovoz z jiných třetích zemí nepokryl alespoň částečně potřebu uživatelů glutamátu sodného odpovídajícím podílem na trhu z FR2010/2011 nebo nad jeho rámec. Podle dostupných informací, které měly strany k dispozici v nedůvěrném spisu, tyto alternativní zdroje patří buď společnostem/skupinám společností, které na skupině Ajinomoto nebo této skupině nejsou závislé. I kdyby však tyto alternativní zdroje patřily ke skupině Ajinomoto, neexistují náznaky, proč by na trh Unie nedodávaly za spravedlivých podmínek. Tento argument by proto měl být odmítnut. |
| --- | --- |

(166)

Jak je uvedeno výše v 94. a 95. bodě odůvodnění, alternativní zdroje dodávek glutamátu sodného existují v několika třetích zemích, mimo jiné v Brazílii, Korejské republice či Vietnamu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí než z Číny nebo Indonésie na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Pokud by opatření týkající se dovozu z Číny pokračovala, není důvod, proč by dovoz z jiných třetích zemí nepokryl alespoň částečně potřebu uživatelů glutamátu sodného odpovídajícím podílem na trhu z FR2010/2011 nebo nad jeho rámec. Podle dostupných informací, které měly strany k dispozici v nedůvěrném spisu, tyto alternativní zdroje patří buď společnostem/skupinám společností, které na skupině Ajinomoto nebo této skupině nejsou závislé. I kdyby však tyto alternativní zdroje patřily ke skupině Ajinomoto, neexistují náznaky, proč by na trh Unie nedodávaly za spravedlivých podmínek. Tento argument by proto měl být odmítnut.

| (167) | Stejná strana rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie zastává dominantní postavení a že prý na trhu Unie panuje nedostatečná hospodářská soutěž. Argumentovala, že zachování opatření proti čínskému glutamátu sodnému by ještě posílilo pozici výrobního odvětví Unie na trhu Unie. |
| --- | --- |

(167)

Stejná strana rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie zastává dominantní postavení a že prý na trhu Unie panuje nedostatečná hospodářská soutěž. Argumentovala, že zachování opatření proti čínskému glutamátu sodnému by ještě posílilo pozici výrobního odvětví Unie na trhu Unie.

| (168) | Šetření jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie není schopno udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout. |
| --- | --- |

(168)

Šetření jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie není schopno udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.

| (169) | Po poskytnutí informací dotyčná zúčastněná strana tvrdila, že by nebylo v zájmu Unie, aby uživatelé v Unii museli spoléhat na výrobní odvětví Unie, a že je třeba, aby měli k dispozici více alternativních zdrojů dodávek. Na podporu tohoto tvrzení dotyčná strana poznamenala, že snížení spotřeby mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 bylo způsobeno především snížením objemu výroby výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(169)

Po poskytnutí informací dotyčná zúčastněná strana tvrdila, že by nebylo v zájmu Unie, aby uživatelé v Unii museli spoléhat na výrobní odvětví Unie, a že je třeba, aby měli k dispozici více alternativních zdrojů dodávek. Na podporu tohoto tvrzení dotyčná strana poznamenala, že snížení spotřeby mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 bylo způsobeno především snížením objemu výroby výrobního odvětví Unie.

| (170) | Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, výroba se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížila o 5 % a spotřeba poklesla o 13 % (viz 76. a 78. bod odůvodnění). Ve FR2011/2012 bylo využití kapacity o 5 % nižší než ve FR2010/2011, což znamená, že ve FR 2011/2012 existovala rezervní kapacita. Produkce výrobního odvětví Unie proto nelze považovat za faktor mající dopad na snížení spotřeby ve FR2011/2012. Jak je popsáno výše ve 166. bodě odůvodnění, ve třetích zemích existují alternativní zdroje dodávek. Tento argument je proto třeba odmítnout. |
| --- | --- |

(170)

Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, výroba se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížila o 5 % a spotřeba poklesla o 13 % (viz 76. a 78. bod odůvodnění). Ve FR2011/2012 bylo využití kapacity o 5 % nižší než ve FR2010/2011, což znamená, že ve FR 2011/2012 existovala rezervní kapacita. Produkce výrobního odvětví Unie proto nelze považovat za faktor mající dopad na snížení spotřeby ve FR2011/2012. Jak je popsáno výše ve 166. bodě odůvodnění, ve třetích zemích existují alternativní zdroje dodávek. Tento argument je proto třeba odmítnout.

| (171) | Na základě toho a zejména na základě skutečnosti, že opatření proti Číně zjevně nemají na spolupracující uživatele podstatný nepříznivý účinek, došla Komise k závěru, že pokud by opatření zůstala zachována, dopad na hospodářskou situaci těchto hospodářských subjektů by pravděpodobně nebyl významný. |
| --- | --- |

(171)

Na základě toho a zejména na základě skutečnosti, že opatření proti Číně zjevně nemají na spolupracující uživatele podstatný nepříznivý účinek, došla Komise k závěru, že pokud by opatření zůstala zachována, dopad na hospodářskou situaci těchto hospodářských subjektů by pravděpodobně nebyl významný.

4.   Zájem dodavatelů

| (172) | Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Dva z těchto dodavatelů tento závěr zpochybnili a tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich hospodářskou činnost. Tito dodavatelé argumentovali tím, že účinek potenciálního zastavení výroby glutamátu sodného v Unii by měl škodlivý účinek na jejich celkovou hospodářskou činnost, jelikož cukrovary musí produkovat určitý objem cukerných sirupů a melasy, jejichž je výrobní odvětví Unie hlavním odběratelem. Pokud se cukr v této podobě neprodá, bude nepříznivě postižena celková efektivita dotyčného závodu. |
| --- | --- |

(172)

Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Dva z těchto dodavatelů tento závěr zpochybnili a tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich hospodářskou činnost. Tito dodavatelé argumentovali tím, že účinek potenciálního zastavení výroby glutamátu sodného v Unii by měl škodlivý účinek na jejich celkovou hospodářskou činnost, jelikož cukrovary musí produkovat určitý objem cukerných sirupů a melasy, jejichž je výrobní odvětví Unie hlavním odběratelem. Pokud se cukr v této podobě neprodá, bude nepříznivě postižena celková efektivita dotyčného závodu.

| (173) | Na podporu těchto argumentů však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto byly odmítnuty. |
| --- | --- |

(173)

Na podporu těchto argumentů však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto byly odmítnuty.

5.   Jiné argumenty

| (174) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že účinky platných opatření proti Číně je třeba posuzovat kumulativně s účinky opatření uložených na dovoz glutamátu sodného z Indonésie. |
| --- | --- |

(174)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že účinky platných opatření proti Číně je třeba posuzovat kumulativně s účinky opatření uložených na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.

| (175) | Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován v kontextu dostupnosti alternativních zdrojů dodávek. Z této analýzy vyplynulo, že řada třetích zemí opravdu disponuje potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země skutečně na trhu Unie působily před tím, než na něj vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie. |
| --- | --- |

(175)

Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován v kontextu dostupnosti alternativních zdrojů dodávek. Z této analýzy vyplynulo, že řada třetích zemí opravdu disponuje potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země skutečně na trhu Unie působily před tím, než na něj vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.

6.   Závěr ohledně zájmu Unie

| (176) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně. |
| --- | --- |

(176)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.

H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (177) | Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(177)

Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.

| (178) | Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření pro dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 1187/2008, zachována. |
| --- | --- |

(178)

Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření pro dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 1187/2008, zachována.

| (179) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Taková žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(179)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Taková žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

| (180) | Výboru zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko, |
| --- | --- |

(180)

Výboru zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro produkty popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:

| Společnost | Sazba antidumpingového cla (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd | 36,5 | A884 |
| Všechny ostatní společnosti | 39,7 | A999 |

Společnost

Sazba antidumpingového cla (v %)

Doplňkový kód TARIC

Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd

36,5

A884

Všechny ostatní společnosti

39,7

A999

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. ledna 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1187/2008 ze dne 27. listopadu 2008 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru uloženého prozatímního cla z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 322, 2.12.2008, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. C 60, 1.3.2013, s. 10.

3

(4)  Úř. věst. C 349, 29.11.2013, s. 14.

4

(5)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 349, 29.11.2013, s. 5).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 904/2014 ze dne 20. srpna 2014, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (Úř. věst. L 246, 21.8.2014, s. 1).

6

(7)  Odpovídá rozpočtovému období — duben až březen — jediného výrobce v Unii (FR2010/2011, FR2011/2012, FR2012/2013, OŠ).

7

(8)  Nařízení (ES) č. 1187/2008.

8

(9)  Úř. věst. C 349, 29.11.2013, s. 5.

9

(10)  Dohoda o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 (antidumpingová dohoda 1994).

10

(11)  Průměrné ceny nezahrnují zavedená antidumpingová cla.

11

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

(12)  Prováděcí nařízení (EU) č. 904/2014.

12

(13)  Prováděcí nařízení (EU) č. 904/2014.

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 259/2012 ze dne 14. března 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 648/2004, pokud jde o používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu v pracích prostředcích pro spotřebitele a v detergentech určených pro automatické myčky nádobí pro spotřebitele (Úř. věst. L 94, 30.3.2012, s. 16).

14

---

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/54

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/84

ze dne 21. ledna 2015,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   ŘÍZENÍ

1.   Prozatímní opatření

| (1) | Evropská komise (dále jen „Komise“) ode dne 22. srpna 2014 uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie prostřednictvím prováděcího nařízení Komise (EU) č. 904/2014 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“). |
| --- | --- |

(1)

Evropská komise (dále jen „Komise“) ode dne 22. srpna 2014 uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie prostřednictvím prováděcího nařízení Komise (EU) č. 904/2014 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“).

| (2) | Dne 29. listopadu 2013 bylo zahájeno řízení v návaznosti na podnět podaný dne 16. října 2013 společností Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii. |
| --- | --- |

(2)

Dne 29. listopadu 2013 bylo zahájeno řízení v návaznosti na podnět podaný dne 16. října 2013 společností Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.

| (3) | Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(3)

Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   Následný postup

| (4) | Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. |
| --- | --- |

(4)

Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení.

| (5) | Komise zvážila písemné a ústní připomínky předložené zúčastněnými stranami a v případě potřeby prozatímní zjištění náležitě upravila. |
| --- | --- |

(5)

Komise zvážila písemné a ústní připomínky předložené zúčastněnými stranami a v případě potřeby prozatímní zjištění náležitě upravila.

| (6) | Všem účastníkům řízení Komise následně sdělila základní skutečnosti a úvahy, na nichž založila svůj záměr uložit konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie a provést konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit. |
| --- | --- |

(6)

Všem účastníkům řízení Komise následně sdělila základní skutečnosti a úvahy, na nichž založila svůj záměr uložit konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie a provést konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.

| (7) | Stanoviska předložená zúčastněnými stranami byla zvážena a případně vzata v úvahu. |
| --- | --- |

(7)

Stanoviska předložená zúčastněnými stranami byla zvážena a případně vzata v úvahu.

3.   Výběr vzorků

| (8) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se metody výběru vzorků dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 7. až 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se metody výběru vzorků dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 7. až 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (9) | Jak je stanoveno ve 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je glutamát sodný pocházející z Indonésie, vedený v současnosti pod kódem KN ex-2922 42 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůniv polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Neexistují však žádné rozdíly ve vlastnostech glutamátu sodného na základě velikosti balení nebo stupně čistoty. |
| --- | --- |

(9)

Jak je stanoveno ve 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je glutamát sodný pocházející z Indonésie, vedený v současnosti pod kódem KN ex-2922 42 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůniv polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Neexistují však žádné rozdíly ve vlastnostech glutamátu sodného na základě velikosti balení nebo stupně čistoty.

| (10) | Jelikož k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se závěry učiněné ve 21. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(10)

Jelikož k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se závěry učiněné ve 21. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

C.   DUMPING

1.   Běžná hodnota

| (11) | Jelikož ohledně běžné hodnoty nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 26. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(11)

Jelikož ohledně běžné hodnoty nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 26. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   Vývozní cena

| (12) | Oba spolupracující vyvážející výrobci z Indonésie zopakovali svá tvrzení, že prodejní ceny, za něž svůj výrobek prodávali společnostem ve spojení, odpovídaly běžným tržním podmínkám, a že stanovení výše vývozních cen by proto mělo vycházet z výše prodejních cen, za které mateřská společnost z Indonésie prodává svůj výrobek prvnímu odběrateli ve spojení, a nikoli z početně zjištěné vývozní ceny. |
| --- | --- |

(12)

Oba spolupracující vyvážející výrobci z Indonésie zopakovali svá tvrzení, že prodejní ceny, za něž svůj výrobek prodávali společnostem ve spojení, odpovídaly běžným tržním podmínkám, a že stanovení výše vývozních cen by proto mělo vycházet z výše prodejních cen, za které mateřská společnost z Indonésie prodává svůj výrobek prvnímu odběrateli ve spojení, a nikoli z početně zjištěné vývozní ceny.

| (13) | Oba vyvážející výrobci na podporu tohoto tvrzení argumentovali, že nebyly k dispozici žádné důkazy týkající se křížové kompenzace mezi výrobky nebo jinými náklady vzniklými mezi mateřskou společností v Indonésii a jejími společnostmi ve spojení. Závěry ve 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení proto neměly vycházet z těchto prvků. |
| --- | --- |

(13)

Oba vyvážející výrobci na podporu tohoto tvrzení argumentovali, že nebyly k dispozici žádné důkazy týkající se křížové kompenzace mezi výrobky nebo jinými náklady vzniklými mezi mateřskou společností v Indonésii a jejími společnostmi ve spojení. Závěry ve 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení proto neměly vycházet z těchto prvků.

| (14) | Jeden vyvážející výrobce uvedl, že jeho společnost ve spojení v Unii nebyla dovozcem, ale zprostředkovatelem, který uskutečňoval další prodej výrobku v Unii před celním odbavením. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že na tomto základě by závěry, k nimž se dospělo ve 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to že transferová cena mezi společnostmi ve spojení nedosahovala úrovně, která by dovozci ve spojení umožňovala dosáhnout přiměřeného zisku v Unii, neměly být použitelné. |
| --- | --- |

(14)

Jeden vyvážející výrobce uvedl, že jeho společnost ve spojení v Unii nebyla dovozcem, ale zprostředkovatelem, který uskutečňoval další prodej výrobku v Unii před celním odbavením. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že na tomto základě by závěry, k nimž se dospělo ve 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to že transferová cena mezi společnostmi ve spojení nedosahovala úrovně, která by dovozci ve spojení umožňovala dosáhnout přiměřeného zisku v Unii, neměly být použitelné.

| (15) | Úvodem je třeba uvést, že již samotné spojení mezi vývozcem a dovozcem postačuje k tomu, aby mohla Komise považovat skutečné vývozní ceny za nespolehlivé, neboť existence spojení mezi vývozcem a dovozcem je jedním z řady důvodů, na jejichž základě lze skutečné vývozní ceny za nespolehlivé považovat. Vzhledem ke spojení mezi dodavatelem a dovozcem jsou ceny účtované dodavatelem jeho společnosti ve spojení v Unii transferovými cenami, které nejsou výsledkem jednání za tržních podmínek, které obvykle převládají mezi nezávislými společnostmi. Kromě toho je zřejmé, že náklady vzniklé z činností společnosti ve spojení a rozpětí zisku, kterého taková společnost dosáhne, účinně snižují částku, kterou vyvážející výrobce obdrží, protože zpravidla vznikají dovozci. |
| --- | --- |

(15)

Úvodem je třeba uvést, že již samotné spojení mezi vývozcem a dovozcem postačuje k tomu, aby mohla Komise považovat skutečné vývozní ceny za nespolehlivé, neboť existence spojení mezi vývozcem a dovozcem je jedním z řady důvodů, na jejichž základě lze skutečné vývozní ceny za nespolehlivé považovat. Vzhledem ke spojení mezi dodavatelem a dovozcem jsou ceny účtované dodavatelem jeho společnosti ve spojení v Unii transferovými cenami, které nejsou výsledkem jednání za tržních podmínek, které obvykle převládají mezi nezávislými společnostmi. Kromě toho je zřejmé, že náklady vzniklé z činností společnosti ve spojení a rozpětí zisku, kterého taková společnost dosáhne, účinně snižují částku, kterou vyvážející výrobce obdrží, protože zpravidla vznikají dovozci.

| (16) | V tomto případě navíc šetření odhalilo, že příslušné společnosti ve spojení nedosahují v Unii udržitelné ziskové rozpětí. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že ziskové rozpětí nezávislého spolupracujícího dovozce nemohlo být použito, neboť bylo důvěrné povahy, a tudíž nemohlo být zpřístupněno účastníkům hospodářské soutěže. Proto se jako referenční hodnota použilo ziskové rozpětí, které bylo používáno v dřívějším řízení týkajícím se jiného chemického výrobku vyráběného podobným odvětvím a dováženého do Unie za podobných okolností jako v tomto případě (3). Toto ziskové rozpětí je nejobjektivnějším dostupným základem pro účel dosažení uspokojivého odhadu tržní vývozní ceny. Toto přiměřené ziskové rozpětí dosahovalo výše 5 %. Vzhledem k tomu, že zisk dosažený společnostmi ve spojení v Unii je výrazně nižší než tato referenční hodnota, a s ohledem na neudržitelnost takového zisku, nebylo možné transferovou cenu považovat za spolehlivou. |
| --- | --- |

(16)

V tomto případě navíc šetření odhalilo, že příslušné společnosti ve spojení nedosahují v Unii udržitelné ziskové rozpětí. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že ziskové rozpětí nezávislého spolupracujícího dovozce nemohlo být použito, neboť bylo důvěrné povahy, a tudíž nemohlo být zpřístupněno účastníkům hospodářské soutěže. Proto se jako referenční hodnota použilo ziskové rozpětí, které bylo používáno v dřívějším řízení týkajícím se jiného chemického výrobku vyráběného podobným odvětvím a dováženého do Unie za podobných okolností jako v tomto případě (3). Toto ziskové rozpětí je nejobjektivnějším dostupným základem pro účel dosažení uspokojivého odhadu tržní vývozní ceny. Toto přiměřené ziskové rozpětí dosahovalo výše 5 %. Vzhledem k tomu, že zisk dosažený společnostmi ve spojení v Unii je výrazně nižší než tato referenční hodnota, a s ohledem na neudržitelnost takového zisku, nebylo možné transferovou cenu považovat za spolehlivou.

| (17) | Kromě toho, nesporné důkazy o tom, že skutečně došlo ke křížové kompenzaci nebo ke vzniku určitých nákladů, které vznikají dovozci a jsou jím obvykle hrazeny, ale které zaplatila libovolný strana, mezi společnostmi ve spojení nejsou nezbytně zapotřebí. Jak již bylo uvedeno výše, tyto náklady vždy vznikají až společnosti ve spojení, a to tehdy, když tato společnost vykonává funkce prodeje a dovozu. V důsledku spojení mezi společnostmi ve spojení nelze vyloučit existenci křížové kompenzace prostřednictvím jiných výrobků ani vznik takových nákladů, a proto jsou transferové ceny nespolehlivé. |
| --- | --- |

(17)

Kromě toho, nesporné důkazy o tom, že skutečně došlo ke křížové kompenzaci nebo ke vzniku určitých nákladů, které vznikají dovozci a jsou jím obvykle hrazeny, ale které zaplatila libovolný strana, mezi společnostmi ve spojení nejsou nezbytně zapotřebí. Jak již bylo uvedeno výše, tyto náklady vždy vznikají až společnosti ve spojení, a to tehdy, když tato společnost vykonává funkce prodeje a dovozu. V důsledku spojení mezi společnostmi ve spojení nelze vyloučit existenci křížové kompenzace prostřednictvím jiných výrobků ani vznik takových nákladů, a proto jsou transferové ceny nespolehlivé.

| (18) | Rovněž není relevantní, zda společnost ve spojení v Unii provádí veškeré funkce dovozce či jiné funkce. Rozhodujícím faktorem je, zda je spolehlivá vývozní cena na úrovni hranice Společenství. Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, současné šetření ukázalo, že úroveň cen mezi společnostmi ve spojení neumožnila společnostem ve spojení v Unii dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí. Žádný z vývozců neposkytl důkazy, proč by toto ziskové rozpětí mělo být nepřiměřené, a proto by tvrzení v tomto ohledu měla být považována za neopodstatněná. Argument, že jedna z těchto společností ve spojení nevykonávala v Unii funkce dovozce, není odůvodněný, jelikož, jak se uvádí výše, není relevantní, které konkrétní funkce společnost v Unii vykonávala. Navíc se skutečnost, že společnost prováděla pouze některé funkce dovozce, nutně odráží v částce prodejních, správních a režijních nákladů společností ve spojení, ale zajisté ne v použitém ziskovém rozpětí. Kromě toho je třeba uvést, že skutečnost, že určité činnosti vykonává společnost ve spojení před dovozem, neznamená, že vývozní cenu nelze zjistit početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli, a že by neměly být provedeny nezbytné úpravy podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. |
| --- | --- |

(18)

Rovněž není relevantní, zda společnost ve spojení v Unii provádí veškeré funkce dovozce či jiné funkce. Rozhodujícím faktorem je, zda je spolehlivá vývozní cena na úrovni hranice Společenství. Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, současné šetření ukázalo, že úroveň cen mezi společnostmi ve spojení neumožnila společnostem ve spojení v Unii dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí. Žádný z vývozců neposkytl důkazy, proč by toto ziskové rozpětí mělo být nepřiměřené, a proto by tvrzení v tomto ohledu měla být považována za neopodstatněná. Argument, že jedna z těchto společností ve spojení nevykonávala v Unii funkce dovozce, není odůvodněný, jelikož, jak se uvádí výše, není relevantní, které konkrétní funkce společnost v Unii vykonávala. Navíc se skutečnost, že společnost prováděla pouze některé funkce dovozce, nutně odráží v částce prodejních, správních a režijních nákladů společností ve spojení, ale zajisté ne v použitém ziskovém rozpětí. Kromě toho je třeba uvést, že skutečnost, že určité činnosti vykonává společnost ve spojení před dovozem, neznamená, že vývozní cenu nelze zjistit početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli, a že by neměly být provedeny nezbytné úpravy podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení.

| (19) | Po poskytnutí konečných informací dva spolupracující indonéští vyvážející výrobci zopakovali svoje tvrzení týkající se stanovení vývozní ceny. Jeden vyvážející výrobce zpochybnil zjištění uvedená v 15. bodě odůvodnění, tj. že samotná existence spojení mezi vývozcem a dovozcem postačuje k tomu, aby Komise mohla považovat skutečné vývozní ceny za nespolehlivé, a tvrdil, že je to v rozporu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Týž vyvážející výrobce kromě toho tvrdil, že úvahy uvedené v 17. bodě odůvodnění, tj. že některé náklady vznikly společnosti ve spojení, když vykonávala funkce prodeje a dovozu, nevycházely z okolností tohoto případu. A nakonec tento vyvážející výrobce tvrdil, že se Komise nezabývala skutečností, že úroveň cen účtovaných společnosti ve spojení a úroveň cen účtovaných nezávislým zákazníkům v Unii byly podobné. |
| --- | --- |

(19)

Po poskytnutí konečných informací dva spolupracující indonéští vyvážející výrobci zopakovali svoje tvrzení týkající se stanovení vývozní ceny. Jeden vyvážející výrobce zpochybnil zjištění uvedená v 15. bodě odůvodnění, tj. že samotná existence spojení mezi vývozcem a dovozcem postačuje k tomu, aby Komise mohla považovat skutečné vývozní ceny za nespolehlivé, a tvrdil, že je to v rozporu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Týž vyvážející výrobce kromě toho tvrdil, že úvahy uvedené v 17. bodě odůvodnění, tj. že některé náklady vznikly společnosti ve spojení, když vykonávala funkce prodeje a dovozu, nevycházely z okolností tohoto případu. A nakonec tento vyvážející výrobce tvrdil, že se Komise nezabývala skutečností, že úroveň cen účtovaných společnosti ve spojení a úroveň cen účtovaných nezávislým zákazníkům v Unii byly podobné.

| (20) | Druhý vyvážející výrobce zopakoval svoje tvrzení, že při stanovení vývozní ceny by se měla zohlednit jeho vývozní cena účtovaná prvnímu nezávislému zákazníkovi na hranici Unie, přičemž zdůraznil, že společnost ve spojení vystupovala jen jako zprostředkovatel a že, mimo jiné, celní vybavení provedli zákazníci, kteří nebyli ve spojení, v Unii. |
| --- | --- |

(20)

Druhý vyvážející výrobce zopakoval svoje tvrzení, že při stanovení vývozní ceny by se měla zohlednit jeho vývozní cena účtovaná prvnímu nezávislému zákazníkovi na hranici Unie, přičemž zdůraznil, že společnost ve spojení vystupovala jen jako zprostředkovatel a že, mimo jiné, celní vybavení provedli zákazníci, kteří nebyli ve spojení, v Unii.

| (21) | V odpovědi na tato tvrzení je třeba uvést, že Komise se v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení domnívala, že na základě okolností tohoto případu by se vývozní ceny měly početně zjistit, protože existuje spojení mezi vývozci a stranami ve spojení. Šetřením se ve skutečnosti ukázalo, že příslušné strany ve spojení nedosáhly během období šetření v Unii udržitelného ziskového rozpětí. V této souvislosti není při určení toho, zda by se měly v tomto případě ceny početně zjistit, funkce společnosti ve spojení v Unii relevantní. Navíc, jak se uvádí v 18. bodě odůvodnění, skutečnost, že společnosti ve spojení provádějí jen určité funkce, není překážkou pro použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení, odráží se však v nižší částce prodejních, správních a režijních nákladů, která se odečte od ceny, za níž se dotčený výrobek poprvé opětovně prodá nezávislému kupujícímu. Závěrem je třeba uvést, že vyvážející výrobci neposkytli žádné nové konkrétní důkazy, které by mohly tyto závěry zvrátit. Pokud jde o tvrzení týkající se podobné úrovně cen účtovaných zákazníkům ve spojení a nezávislým zákazníkům v Unii, je třeba poznamenat, že toto tvrzení se řešilo ve 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Šetřením se zjistilo, že navzdory podobnosti s úrovní cen účtovaných nezávislým zákazníkům nedosahovaly transferové ceny účtované mezi společnostmi ve spojení výše, která by dovozcům ve spojení umožňovala dosáhnout udržitelný zisk. Tyto argumenty by se proto měly zamítnout. |
| --- | --- |

(21)

V odpovědi na tato tvrzení je třeba uvést, že Komise se v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení domnívala, že na základě okolností tohoto případu by se vývozní ceny měly početně zjistit, protože existuje spojení mezi vývozci a stranami ve spojení. Šetřením se ve skutečnosti ukázalo, že příslušné strany ve spojení nedosáhly během období šetření v Unii udržitelného ziskového rozpětí. V této souvislosti není při určení toho, zda by se měly v tomto případě ceny početně zjistit, funkce společnosti ve spojení v Unii relevantní. Navíc, jak se uvádí v 18. bodě odůvodnění, skutečnost, že společnosti ve spojení provádějí jen určité funkce, není překážkou pro použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení, odráží se však v nižší částce prodejních, správních a režijních nákladů, která se odečte od ceny, za níž se dotčený výrobek poprvé opětovně prodá nezávislému kupujícímu. Závěrem je třeba uvést, že vyvážející výrobci neposkytli žádné nové konkrétní důkazy, které by mohly tyto závěry zvrátit. Pokud jde o tvrzení týkající se podobné úrovně cen účtovaných zákazníkům ve spojení a nezávislým zákazníkům v Unii, je třeba poznamenat, že toto tvrzení se řešilo ve 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Šetřením se zjistilo, že navzdory podobnosti s úrovní cen účtovaných nezávislým zákazníkům nedosahovaly transferové ceny účtované mezi společnostmi ve spojení výše, která by dovozcům ve spojení umožňovala dosáhnout udržitelný zisk. Tyto argumenty by se proto měly zamítnout.

| (22) | Argumenty týkající se použití početně zjištěných vývozních cen v tomto šetření by se proto měly zamítnout. |
| --- | --- |

(22)

Argumenty týkající se použití početně zjištěných vývozních cen v tomto šetření by se proto měly zamítnout.

| (23) | Titíž dva vyvážející výrobci tvrdili, že pokud budou vývozní ceny početně zjištěny navzdory jejich argumentům uvedeným ve 12. až 14. bodě odůvodnění, bylo přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 % použité pro výpočet vývozní ceny nadhodnocené a mělo by se místo toho použít skutečné ziskové rozpětí jejich společností ve spojení, neboť ceny mezi stranami ve spojení byly na stejné úrovni jako ceny účtované nezávislým zákazníkům. |
| --- | --- |

(23)

Titíž dva vyvážející výrobci tvrdili, že pokud budou vývozní ceny početně zjištěny navzdory jejich argumentům uvedeným ve 12. až 14. bodě odůvodnění, bylo přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 % použité pro výpočet vývozní ceny nadhodnocené a mělo by se místo toho použít skutečné ziskové rozpětí jejich společností ve spojení, neboť ceny mezi stranami ve spojení byly na stejné úrovni jako ceny účtované nezávislým zákazníkům.

| (24) | Na základě úvah uvedených v 15. až 18. bodě odůvodnění, které se týkají spolehlivosti transferových cen a ziskových rozpětí společností ve spojení v Unii, by měl být tento argument zamítnut. V každém případě vycházely úpravy provedené u nákladů vzniklých v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení z příslušných vlastních prodejních, správních a režijních nákladů společností, a odrážely proto činnost těchto společností bez ohledu na jejich funkce. Tento argument by proto měl být zamítnut. |
| --- | --- |

(24)

Na základě úvah uvedených v 15. až 18. bodě odůvodnění, které se týkají spolehlivosti transferových cen a ziskových rozpětí společností ve spojení v Unii, by měl být tento argument zamítnut. V každém případě vycházely úpravy provedené u nákladů vzniklých v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení z příslušných vlastních prodejních, správních a režijních nákladů společností, a odrážely proto činnost těchto společností bez ohledu na jejich funkce. Tento argument by proto měl být zamítnut.

| (25) | Jeden z výše uvedených vyvážejících výrobců tvrdil, že v případě specifických transakcí se společností, která není ve spojení s vyvážejícím výrobcem, by vývozní cena neměla vycházet ze skutečné zaplacené ceny nebo ceny splatné v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. Komise však zjistila, že dotčené prodeje nebyly vývozníprodeje do Unie. Na tomto základě byly dotčené transakce ze stanovení vývozní ceny vyřazeny. Po poskytnutí konečných informací daný vyvážející výrobce zpochybnil toto vyřazení, a to z toho důvodu, že Komise by měla zohlednit celý prodej dotčeného výrobku vyrobeného vyvážejícím výrobcem v Unii. Pro účely stanovení vývozní ceny se však zohlednil celý prodej nezávislému zákazníkovi. Všechny následné transakce ze strany tohoto nezávislého zákazníka se nesmí brát v úvahu, protože zaprvé nejde o prodej na vývoz ve smyslu článku 2 odst. 8 a 9 základního nařízení a za druhé existuje riziko dvojího započtení tohoto prodeje. Na tomto základě bylo tvrzení vyvážejícího výrobce zamítnuto. |
| --- | --- |

(25)

Jeden z výše uvedených vyvážejících výrobců tvrdil, že v případě specifických transakcí se společností, která není ve spojení s vyvážejícím výrobcem, by vývozní cena neměla vycházet ze skutečné zaplacené ceny nebo ceny splatné v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. Komise však zjistila, že dotčené prodeje nebyly vývozníprodeje do Unie. Na tomto základě byly dotčené transakce ze stanovení vývozní ceny vyřazeny. Po poskytnutí konečných informací daný vyvážející výrobce zpochybnil toto vyřazení, a to z toho důvodu, že Komise by měla zohlednit celý prodej dotčeného výrobku vyrobeného vyvážejícím výrobcem v Unii. Pro účely stanovení vývozní ceny se však zohlednil celý prodej nezávislému zákazníkovi. Všechny následné transakce ze strany tohoto nezávislého zákazníka se nesmí brát v úvahu, protože zaprvé nejde o prodej na vývoz ve smyslu článku 2 odst. 8 a 9 základního nařízení a za druhé existuje riziko dvojího započtení tohoto prodeje. Na tomto základě bylo tvrzení vyvážejícího výrobce zamítnuto.

| (26) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzují se závěry, k nimž se dospělo ve 32. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzují se závěry, k nimž se dospělo ve 32. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   Srovnání

| (27) | Po poskytnutí prozatímních informací dva spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili, že je vzniklé náklady na přesun zboží z výrobního závodu do skladu možné považovat za vnitřní logistické náklady, které nemají vliv na srovnatelnost cen. |
| --- | --- |

(27)

Po poskytnutí prozatímních informací dva spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili, že je vzniklé náklady na přesun zboží z výrobního závodu do skladu možné považovat za vnitřní logistické náklady, které nemají vliv na srovnatelnost cen.

| (28) | Jeden z vyvážejících výrobců měl na domácím trhu několik distribučních skladů, z nichž se glutamát sodný zasílal konečným zákazníkům. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že by přepravní náklady z továrny do skladů měly být považovány za náklady na vnitrostátní přepravu nákladů a měly by být odečteny od běžné hodnoty, neboť při prodeji na vývoz žádné takové náklady nevznikají. Druhý vyvážející výrobce tvrdil, že v některých případech náklady na přepravu zboží do skladu mohou být spojeny s konkrétní fakturou, a proto představují přímé prodejní náklady, přičemž tyto náklady jsou zahrnuty do ceny účtované odběratelům, a tedy ovlivňují srovnatelnost cen. Proto by se měly odečíst od běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(28)

Jeden z vyvážejících výrobců měl na domácím trhu několik distribučních skladů, z nichž se glutamát sodný zasílal konečným zákazníkům. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že by přepravní náklady z továrny do skladů měly být považovány za náklady na vnitrostátní přepravu nákladů a měly by být odečteny od běžné hodnoty, neboť při prodeji na vývoz žádné takové náklady nevznikají. Druhý vyvážející výrobce tvrdil, že v některých případech náklady na přepravu zboží do skladu mohou být spojeny s konkrétní fakturou, a proto představují přímé prodejní náklady, přičemž tyto náklady jsou zahrnuty do ceny účtované odběratelům, a tedy ovlivňují srovnatelnost cen. Proto by se měly odečíst od běžné hodnoty.

| (29) | Sklady jsou považovány za součást prostor vyvážejícího výrobce a teprve od okamžiku, kdy je výrobek ve skladu, je připraven k prodeji. Vzdálenost skladu od výrobního závodu je nepodstatná stejně jako to, zda přeprava z výrobního závodu do skladu může být spojena s určitou transakcí domácího prodeje, neboť to jsou obvykle náklady vzniklé před prodejem, a tedy nikoli přímé prodejní náklady, které mají vliv na srovnatelnost cen. Proto by na základě čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení měla být tvrzení v tomto ohledu zamítnuta. |
| --- | --- |

(29)

Sklady jsou považovány za součást prostor vyvážejícího výrobce a teprve od okamžiku, kdy je výrobek ve skladu, je připraven k prodeji. Vzdálenost skladu od výrobního závodu je nepodstatná stejně jako to, zda přeprava z výrobního závodu do skladu může být spojena s určitou transakcí domácího prodeje, neboť to jsou obvykle náklady vzniklé před prodejem, a tedy nikoli přímé prodejní náklady, které mají vliv na srovnatelnost cen. Proto by na základě čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení měla být tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.

| (30) | Po zveřejnění prozatímních zjištění spolupracující vyvážející výrobce, který vyvážel glutamát sodný prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem mimo Unii, tvrdil, že jeho vývoz by již neměl být upravován podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, jelikož společnost ve spojení mimo Unii nejednala jako zprostředkovatel a nepobírá za práci provizi. Vyvážející výrobce dále tvrdil, že přirážka pro dotyčnou společnost ve spojení, která sloužila jako základ pro provedenou úpravu, nemá vliv na srovnatelnost cen, protože Komise již při početním určení vývozní ceny odečtla přiměřené ziskové rozpětí na úrovni společnosti ve spojení v Unii, které se vztahovalo na veškerá ziskové rozpětí týkající se všech transakcí mezi společnostmi. Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že má-li být od početně zjištěné vývozní ceny něco odečítáno, pak pouze prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení se sídlem mimo Unii. |
| --- | --- |

(30)

Po zveřejnění prozatímních zjištění spolupracující vyvážející výrobce, který vyvážel glutamát sodný prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem mimo Unii, tvrdil, že jeho vývoz by již neměl být upravován podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, jelikož společnost ve spojení mimo Unii nejednala jako zprostředkovatel a nepobírá za práci provizi. Vyvážející výrobce dále tvrdil, že přirážka pro dotyčnou společnost ve spojení, která sloužila jako základ pro provedenou úpravu, nemá vliv na srovnatelnost cen, protože Komise již při početním určení vývozní ceny odečtla přiměřené ziskové rozpětí na úrovni společnosti ve spojení v Unii, které se vztahovalo na veškerá ziskové rozpětí týkající se všech transakcí mezi společnostmi. Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že má-li být od početně zjištěné vývozní ceny něco odečítáno, pak pouze prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení se sídlem mimo Unii.

| (31) | Šetřením bylo zjištěno, že společnost ve spojení se sídlem mimo Unii zachovávala přirážku v případě každého prodeje na vývoz do Unie. Přirážka ovlivnila srovnatelnost cen, neboť byla zachována pouze u prodeje na vývoz, a nikoli u prodeje na domácím trhu. Tvrzení, že ziskové rozpětí společnosti ve spojení již bylo zohledněno při výpočtu vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nemohlo být přijato. Je tomu tak proto, že úpravy podle čl. 2 odst. 9 a čl. 2 odst. 10 základního nařízení mají odlišné cíle, jsou samostatné, navzájem se liší a řídí se rozdílnými podstatnými pravidly. Cílem čl. 2 odst. 9 základního nařízení je stanovit spolehlivou vývozní cenu, zatímco cílem čl. 2 odst. 10 základního nařízení je zajistit srovnatelnost mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou. Poté, co byla řádně stanovena vývozní cena podle čl. 2 odst. 8 nebo 9 základního nařízení, veškeré další úpravy podle čl. 2 odst. 10 se již vývozní ceny jako takové netýkají a nejsou v žádném případě určeny ke stanovení běžné hodnoty a vývozní ceny jako takové. Spolupracující vyvážející výrobce tedy přehlíží účel úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, jímž je učinit cenu srovnatelnou s běžnou hodnotou, a nikoli stanovit vývozní cenu jako takovou. Přiměřené ziskové rozpětí odečtené v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení se proto nevztahuje na žádnou možnou přirážku uplatněnou v rámci stejného prodejního kanálu. Pokud jde o částku, která má být upravena, provedená úprava odráží přirážku skutečně účtovanou mezi společnostmi vespojení, a tedy skutečně ovlivňuje ceny a srovnatelnost cen. Není proto důvod nahrazovat ji jinou teoretickou částkou. Komise je nakonec oprávněna zohlednit skutečnost, že platbu obdrží společnost ve spojení se sídlem mimo území Unie (ve formě přirážky, kterou si při prodeji zachová společnost ve spojení při prodeji a kterou fakturuje zákazníkům v Unii). K tomu, aby se mohla společnost ve spojení považovat za společnost podléhající dani z příjmu právnických osob v zemi mimo Unii (která má podstatně nižší sazby daně z příjmu právnických osob než Indonésie), pokud jde o tyto platby, musí v dané zemi skutečně provozovat hospodářskou činnost. Indonéský vyvážející výrobce si takto nemůže zajistit příznivé daňové zacházení, které získá za přítomnosti společnosti ve spojení v zemi mimo Unii a o její hospodářské činnosti v jurisdikci uvedené země, a současně v rámci antidumpingového řízení tvrdit, že společnost ve spojení nevykonává hospodářskou činnost. Proto se tato tvrzení zamítají. |
| --- | --- |

(31)

Šetřením bylo zjištěno, že společnost ve spojení se sídlem mimo Unii zachovávala přirážku v případě každého prodeje na vývoz do Unie. Přirážka ovlivnila srovnatelnost cen, neboť byla zachována pouze u prodeje na vývoz, a nikoli u prodeje na domácím trhu. Tvrzení, že ziskové rozpětí společnosti ve spojení již bylo zohledněno při výpočtu vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nemohlo být přijato. Je tomu tak proto, že úpravy podle čl. 2 odst. 9 a čl. 2 odst. 10 základního nařízení mají odlišné cíle, jsou samostatné, navzájem se liší a řídí se rozdílnými podstatnými pravidly. Cílem čl. 2 odst. 9 základního nařízení je stanovit spolehlivou vývozní cenu, zatímco cílem čl. 2 odst. 10 základního nařízení je zajistit srovnatelnost mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou. Poté, co byla řádně stanovena vývozní cena podle čl. 2 odst. 8 nebo 9 základního nařízení, veškeré další úpravy podle čl. 2 odst. 10 se již vývozní ceny jako takové netýkají a nejsou v žádném případě určeny ke stanovení běžné hodnoty a vývozní ceny jako takové. Spolupracující vyvážející výrobce tedy přehlíží účel úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, jímž je učinit cenu srovnatelnou s běžnou hodnotou, a nikoli stanovit vývozní cenu jako takovou. Přiměřené ziskové rozpětí odečtené v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení se proto nevztahuje na žádnou možnou přirážku uplatněnou v rámci stejného prodejního kanálu. Pokud jde o částku, která má být upravena, provedená úprava odráží přirážku skutečně účtovanou mezi společnostmi vespojení, a tedy skutečně ovlivňuje ceny a srovnatelnost cen. Není proto důvod nahrazovat ji jinou teoretickou částkou. Komise je nakonec oprávněna zohlednit skutečnost, že platbu obdrží společnost ve spojení se sídlem mimo území Unie (ve formě přirážky, kterou si při prodeji zachová společnost ve spojení při prodeji a kterou fakturuje zákazníkům v Unii). K tomu, aby se mohla společnost ve spojení považovat za společnost podléhající dani z příjmu právnických osob v zemi mimo Unii (která má podstatně nižší sazby daně z příjmu právnických osob než Indonésie), pokud jde o tyto platby, musí v dané zemi skutečně provozovat hospodářskou činnost. Indonéský vyvážející výrobce si takto nemůže zajistit příznivé daňové zacházení, které získá za přítomnosti společnosti ve spojení v zemi mimo Unii a o její hospodářské činnosti v jurisdikci uvedené země, a současně v rámci antidumpingového řízení tvrdit, že společnost ve spojení nevykonává hospodářskou činnost. Proto se tato tvrzení zamítají.

| (32) | Po poskytnutí konečných informací daný vyvážející výrobce zopakoval svoje tvrzení týkající se úpravy provedené v případě přirážky jeho společnosti ve spojení a vznesl námitku proti tomu, aby se v rámci antidumpingového šetření zohledňovala otázka daní. Vyvážející výrobce dále tvrdil, že sice nepopírá, že jeho společnost ve spojení provozovala obchodní činnost v dotčené třetí zemi, ale že rozsah této činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem byl omezený. Navíc zopakoval tvrzení, že činnost společnosti ve spojení se jasně odlišovala od činnosti zprostředkovatele, přičemž společnost ve spojení nepobírala od vyvážejícího výrobce v souvislosti s prodejem do Unie žádnou provizi. A závěrem vyvážející výrobce zopakoval svoje tvrzení, že Komise při početním zjištění vývozní ceny již odečetla přiměřené ziskové rozpětí na úrovni společnosti ve spojení v Unii, čímž se pokryla všechna zisková rozpětí vztahující se na všechny transakce mezi společnostmi. Vyvážející výrobce v této souvislosti tvrdil, že v případě následných prodejů mezi společnostmi ve spojení Komise skutečně běžně odečítá pouze ziskové rozpětí společnosti ve spojení, která prodává výrobky přímo nezávislému zákazníkovi v Unii, ale nikoli zisková rozpětí ostatních společností ve spojení v rámci téhož prodejního kanálu. |
| --- | --- |

(32)

Po poskytnutí konečných informací daný vyvážející výrobce zopakoval svoje tvrzení týkající se úpravy provedené v případě přirážky jeho společnosti ve spojení a vznesl námitku proti tomu, aby se v rámci antidumpingového šetření zohledňovala otázka daní. Vyvážející výrobce dále tvrdil, že sice nepopírá, že jeho společnost ve spojení provozovala obchodní činnost v dotčené třetí zemi, ale že rozsah této činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem byl omezený. Navíc zopakoval tvrzení, že činnost společnosti ve spojení se jasně odlišovala od činnosti zprostředkovatele, přičemž společnost ve spojení nepobírala od vyvážejícího výrobce v souvislosti s prodejem do Unie žádnou provizi. A závěrem vyvážející výrobce zopakoval svoje tvrzení, že Komise při početním zjištění vývozní ceny již odečetla přiměřené ziskové rozpětí na úrovni společnosti ve spojení v Unii, čímž se pokryla všechna zisková rozpětí vztahující se na všechny transakce mezi společnostmi. Vyvážející výrobce v této souvislosti tvrdil, že v případě následných prodejů mezi společnostmi ve spojení Komise skutečně běžně odečítá pouze ziskové rozpětí společnosti ve spojení, která prodává výrobky přímo nezávislému zákazníkovi v Unii, ale nikoli zisková rozpětí ostatních společností ve spojení v rámci téhož prodejního kanálu.

| (33) | Dlužno poznamenat, že v tomto případě může existence samostatného daňového subjektu sloužit jako ukazatel významné hospodářské činnosti provozované společností ve spojení se sídlem mimo Unii, pokud se taková činnost vyžaduje podle vnitrostátního daňového práva. V tomto případě, jak se uvádí ve 31. bodě odůvodnění, Komise zohlednila skutečnost, že dotčený vyvážející výrobce má mimo Unii stranu ve spojení, která provozuje významnou hospodářskou činnost, a skutečnost, že strana ve spojení mimo Unii odečítala u každé prodejní transakce týkající se dotčeného výrobku uskutečněné mezi stranami ve spojení přirážku, což ovlivnilo srovnatelnost cen v případě vývozu glutamátu sodného do Unie. Kromě toho, jak se uvádí ve 31. bodě odůvodnění, částka, z níž úprava vycházela, odrážela skutečnou ověřenou přirážku účtovanou mezi společnostmi ve spojení, a proto také přesně odrážela činnosti společnosti ve spojení. Tyto argumenty by se proto měly zamítnout. |
| --- | --- |

(33)

Dlužno poznamenat, že v tomto případě může existence samostatného daňového subjektu sloužit jako ukazatel významné hospodářské činnosti provozované společností ve spojení se sídlem mimo Unii, pokud se taková činnost vyžaduje podle vnitrostátního daňového práva. V tomto případě, jak se uvádí ve 31. bodě odůvodnění, Komise zohlednila skutečnost, že dotčený vyvážející výrobce má mimo Unii stranu ve spojení, která provozuje významnou hospodářskou činnost, a skutečnost, že strana ve spojení mimo Unii odečítala u každé prodejní transakce týkající se dotčeného výrobku uskutečněné mezi stranami ve spojení přirážku, což ovlivnilo srovnatelnost cen v případě vývozu glutamátu sodného do Unie. Kromě toho, jak se uvádí ve 31. bodě odůvodnění, částka, z níž úprava vycházela, odrážela skutečnou ověřenou přirážku účtovanou mezi společnostmi ve spojení, a proto také přesně odrážela činnosti společnosti ve spojení. Tyto argumenty by se proto měly zamítnout.

| (34) | Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce vznesl námitku proti úpravě provedené u provizí vyplacených na základě vývozní ceny, přičemž tvrdil, že nešlo o přímé prodejní náklady, ale provize vyplácené měsíčně, v důsledku čehož nebyly spojeny s konkrétními prodejními transakcemi a neovlivňovaly srovnatelnost cen. Tento vyvážející výrobce uvedl, že zaplacené provize měly účinek pouze mezi společnostmi ve spojení, a proto se na ně nevztahuje čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Vyvážející výrobce rovněž argumentoval, že na základě předpokladu, že by byl společně se svojí společností ve spojení považován za jediný hospodářský subjekt, není v rámci tohoto hospodářského subjektu žádný převod peněz výdajem ani příjmem. |
| --- | --- |

(34)

Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce vznesl námitku proti úpravě provedené u provizí vyplacených na základě vývozní ceny, přičemž tvrdil, že nešlo o přímé prodejní náklady, ale provize vyplácené měsíčně, v důsledku čehož nebyly spojeny s konkrétními prodejními transakcemi a neovlivňovaly srovnatelnost cen. Tento vyvážející výrobce uvedl, že zaplacené provize měly účinek pouze mezi společnostmi ve spojení, a proto se na ně nevztahuje čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Vyvážející výrobce rovněž argumentoval, že na základě předpokladu, že by byl společně se svojí společností ve spojení považován za jediný hospodářský subjekt, není v rámci tohoto hospodářského subjektu žádný převod peněz výdajem ani příjmem.

| (35) | Šetřením se zjistilo, že podle „dohody o provizích“ mezi tímto vyvážejícím výrobcem a jeho společností ve spojení se provize stanou splatnými tehdy, když vyvážející výrobce v Indonésii prodává výrobky přímo nezávislým odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie (nikoli prostřednictvím společnosti ve spojení). Vyplacená provize byla přímo provázána s čistou prodejní hodnotou. V důsledku toho přímý vztah mezi prodejem a vyplacenou provizí ovlivnil srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. |
| --- | --- |

(35)

Šetřením se zjistilo, že podle „dohody o provizích“ mezi tímto vyvážejícím výrobcem a jeho společností ve spojení se provize stanou splatnými tehdy, když vyvážející výrobce v Indonésii prodává výrobky přímo nezávislým odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie (nikoli prostřednictvím společnosti ve spojení). Vyplacená provize byla přímo provázána s čistou prodejní hodnotou. V důsledku toho přímý vztah mezi prodejem a vyplacenou provizí ovlivnil srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení.

| (36) | Předpoklad, že společnosti ve spojení byly považovány za jeden hospodářský subjekt, je v důsledku nepřesný. Šetřením se zjistilo, že tento vyvážející výrobce měl plně funkční vývozní oddělení a nedocházelo k žádné duplikaci úkolů souvisejících s vývozem mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení. Proto nelze společnost ve spojení považovat za interní prodejní oddělení a tyto argumenty by měly být zamítnuty. |
| --- | --- |

(36)

Předpoklad, že společnosti ve spojení byly považovány za jeden hospodářský subjekt, je v důsledku nepřesný. Šetřením se zjistilo, že tento vyvážející výrobce měl plně funkční vývozní oddělení a nedocházelo k žádné duplikaci úkolů souvisejících s vývozem mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení. Proto nelze společnost ve spojení považovat za interní prodejní oddělení a tyto argumenty by měly být zamítnuty.

| (37) | Alternativně, v případě, že by vývozní ceny byly upraveny na základě čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, by podle tvrzení vyvážejícího výrobce měla být částka vyplacených provizí rovněž vyřazena z prodejních, správních a režijních nákladů společnosti ve spojení, které byly odečteny od ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Nicméně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení při výpočtu spolehlivé vývozní ceny by měly být od ceny při dalším prodeji prvnímunezávislému odběrateli v Unii odečteny veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a neexistuje právní základ, který by umožnil kompenzovat takové náklady jakýmkoli příjmem, jak požaduje vyvážející výrobce. Kromě toho se prodejní, správní a režijní náklady společnosti ve spojení v Unii týkají jiného prodejního kanálu (tj. prostřednictvím zákazníka ve spojení) než příjmu, který se týkal kanálu prodeje nezávislým odběratelům. A konečně, úprava přirážky podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení a stanovení vývozní ceny podle téhož čl. 2 odst. 8 nebo 9 má často rozdílný účel a představuje dvě různé fáze analýzy dumpingu. |
| --- | --- |

(37)

Alternativně, v případě, že by vývozní ceny byly upraveny na základě čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, by podle tvrzení vyvážejícího výrobce měla být částka vyplacených provizí rovněž vyřazena z prodejních, správních a režijních nákladů společnosti ve spojení, které byly odečteny od ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Nicméně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení při výpočtu spolehlivé vývozní ceny by měly být od ceny při dalším prodeji prvnímunezávislému odběrateli v Unii odečteny veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a neexistuje právní základ, který by umožnil kompenzovat takové náklady jakýmkoli příjmem, jak požaduje vyvážející výrobce. Kromě toho se prodejní, správní a režijní náklady společnosti ve spojení v Unii týkají jiného prodejního kanálu (tj. prostřednictvím zákazníka ve spojení) než příjmu, který se týkal kanálu prodeje nezávislým odběratelům. A konečně, úprava přirážky podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení a stanovení vývozní ceny podle téhož čl. 2 odst. 8 nebo 9 má často rozdílný účel a představuje dvě různé fáze analýzy dumpingu.

| (38) | Po poskytnutí konečných informací daný vyvážející výrobce zopakoval svá tvrzení týkající se provize uvedené ve 35. bodě odůvodnění, přičemž argumentoval tím, že by bylo nekonzistentní na jedné straně považovat transferové ceny mezi stranami ve spojení za nespolehlivé a na druhé straně upravovat vývozní cenu na základě dohody o provizích uzavřené mezi stranami ve spojení. Vyvážející výrobce dále zpochybnil zjištění uvedená ve 35. bodě odůvodnění, tedy že vyplácená provize přímo souvisela s čistou hodnotou prodeje a že tedy existoval přímý vztah mezi prodejem a vyplacenou provizí, který měl tak vliv na srovnatelnost cen, neboť provize se vyplácela jednou za měsíc a podrobnosti výpočtu provize si smluvní strany navzájem neposkytly. |
| --- | --- |

(38)

Po poskytnutí konečných informací daný vyvážející výrobce zopakoval svá tvrzení týkající se provize uvedené ve 35. bodě odůvodnění, přičemž argumentoval tím, že by bylo nekonzistentní na jedné straně považovat transferové ceny mezi stranami ve spojení za nespolehlivé a na druhé straně upravovat vývozní cenu na základě dohody o provizích uzavřené mezi stranami ve spojení. Vyvážející výrobce dále zpochybnil zjištění uvedená ve 35. bodě odůvodnění, tedy že vyplácená provize přímo souvisela s čistou hodnotou prodeje a že tedy existoval přímý vztah mezi prodejem a vyplacenou provizí, který měl tak vliv na srovnatelnost cen, neboť provize se vyplácela jednou za měsíc a podrobnosti výpočtu provize si smluvní strany navzájem neposkytly.

| (39) | Vyvážející výrobce nepodložil tato tvrzení dalšími důkazy ani na podporu svého tvrzení neposkytl další doplňující faktické informace, které by mohly uvedené závěry vyvrátit. Z toho důvodu se závěry uvedené ve 35. až 37. bodě odůvodnění potvrzují. |
| --- | --- |

(39)

Vyvážející výrobce nepodložil tato tvrzení dalšími důkazy ani na podporu svého tvrzení neposkytl další doplňující faktické informace, které by mohly uvedené závěry vyvrátit. Z toho důvodu se závěry uvedené ve 35. až 37. bodě odůvodnění potvrzují.

| (40) | Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce tvrdil, že by měla být provedena úprava běžné hodnoty za propagační a motivační náklady. Vyvážející výrobce argumentoval tím, že tyto náklady nevznikly při prodeji na vývoz do Unie, přičemž měly přímý dopad na prodejní cenu na domácím trhu. Tento argument vyvážející výrobce opíral o tvrzení, že alespoň v některých případech tyto náklady mohly být vysledovány až ke specifickým prodejním transakcím na domácím trhu. Nakonec tento vyvážející výrobce argumentoval, že propagační a motivační náklady odrážejí různé úrovně obchodování na domácím trhu (kde byl glutamát sodný prodáván přímo maloobchodníkům) na jedné straně a prodeje do Unie (obchodníkům a distributorům) na straně druhé. |
| --- | --- |

(40)

Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce tvrdil, že by měla být provedena úprava běžné hodnoty za propagační a motivační náklady. Vyvážející výrobce argumentoval tím, že tyto náklady nevznikly při prodeji na vývoz do Unie, přičemž měly přímý dopad na prodejní cenu na domácím trhu. Tento argument vyvážející výrobce opíral o tvrzení, že alespoň v některých případech tyto náklady mohly být vysledovány až ke specifickým prodejním transakcím na domácím trhu. Nakonec tento vyvážející výrobce argumentoval, že propagační a motivační náklady odrážejí různé úrovně obchodování na domácím trhu (kde byl glutamát sodný prodáván přímo maloobchodníkům) na jedné straně a prodeje do Unie (obchodníkům a distributorům) na straně druhé.

| (41) | Šetření ukázalo, že propagační a motivační náklady byly většinou vázány na klienty, a nikoli na konkrétní prodejní transakce. Propagační a motivační náklady vznikají bez ohledu na to, zda je výrobek v konečném důsledku prodán. Kromě toho šetření ukázalo, že náklady, o nichž se tvrdilo, že byly spojeny se specifickými prodejními transakcemi, nebyly ve skutečnosti zohledněny v ceně. Na tomto základě byl učiněn závěr, že propagační a motivační náklady neměly na ceny a srovnatelnost cen vliv a toto tvrzení by mělo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(41)

Šetření ukázalo, že propagační a motivační náklady byly většinou vázány na klienty, a nikoli na konkrétní prodejní transakce. Propagační a motivační náklady vznikají bez ohledu na to, zda je výrobek v konečném důsledku prodán. Kromě toho šetření ukázalo, že náklady, o nichž se tvrdilo, že byly spojeny se specifickými prodejními transakcemi, nebyly ve skutečnosti zohledněny v ceně. Na tomto základě byl učiněn závěr, že propagační a motivační náklady neměly na ceny a srovnatelnost cen vliv a toto tvrzení by mělo být zamítnuto.

| (42) | Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný s velkými krystaly (velikost ok) má odlišné fyzikální vlastnosti a prodává se na odlišné obchodní úrovni než glutamát sodný dovážený do Unie. Vyvážející výrobce proto argumentoval, že glutamát sodný s velkými krystaly by měl být ze stanovení běžné hodnoty vyloučen. |
| --- | --- |

(42)

Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný s velkými krystaly (velikost ok) má odlišné fyzikální vlastnosti a prodává se na odlišné obchodní úrovni než glutamát sodný dovážený do Unie. Vyvážející výrobce proto argumentoval, že glutamát sodný s velkými krystaly by měl být ze stanovení běžné hodnoty vyloučen.

| (43) | Šetřením se zjistilo, že existuje několik velikostí ok: prášek, jemné, pravidelné, malé a velké. Všechny velikosti ok jsou zahrnuty do definice výrobku, neboť mají stejné základní vlastnosti, konečné využití a jsou zaměnitelné. Proto by všechny typy výrobků měly být zahrnuty do stanovení běžné hodnoty. Kromě toho se šetřením zjistilo, že různé velikosti ok nejsou nákladovým faktorem. |
| --- | --- |

(43)

Šetřením se zjistilo, že existuje několik velikostí ok: prášek, jemné, pravidelné, malé a velké. Všechny velikosti ok jsou zahrnuty do definice výrobku, neboť mají stejné základní vlastnosti, konečné využití a jsou zaměnitelné. Proto by všechny typy výrobků měly být zahrnuty do stanovení běžné hodnoty. Kromě toho se šetřením zjistilo, že různé velikosti ok nejsou nákladovým faktorem.

| (44) | Šetření dále prokázalo, že odběratelé na domácím trhu, kteří nakupovali glutamát sodný ve formě velkých ok, kupovali i další velikosti ok. Žádné důkazy neprokázaly, že by rozdíl v ceně pozorovaný u glutamátu sodného o velkosti velkých ok souvisel s fyzikálními vlastnostmi nebo obchodní úrovní, neboť bylo možné tento cenový rozdíl vztáhnout k dalším prvkům, jako jsou zákazníci a zakoupené objemy. Kromě toho vyvážející výrobce nevyčíslil údajný rozdíl ve fyzikálních vlastnostech. Argumenty v tomto ohledu by proto měly být zamítnuty. |
| --- | --- |

(44)

Šetření dále prokázalo, že odběratelé na domácím trhu, kteří nakupovali glutamát sodný ve formě velkých ok, kupovali i další velikosti ok. Žádné důkazy neprokázaly, že by rozdíl v ceně pozorovaný u glutamátu sodného o velkosti velkých ok souvisel s fyzikálními vlastnostmi nebo obchodní úrovní, neboť bylo možné tento cenový rozdíl vztáhnout k dalším prvkům, jako jsou zákazníci a zakoupené objemy. Kromě toho vyvážející výrobce nevyčíslil údajný rozdíl ve fyzikálních vlastnostech. Argumenty v tomto ohledu by proto měly být zamítnuty.

| (45) | Při nedostatku jakýchkoli dalších připomínek týkajících se srovnání se potvrzují závěry, k nimž se došlo ve 39. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Při nedostatku jakýchkoli dalších připomínek týkajících se srovnání se potvrzují závěry, k nimž se došlo ve 39. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.   Dumpingová rozpětí

| (46) | Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, metodika použitá pro výpočet dumpingového rozpětí, jak je uvedena ve 47. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje. |
| --- | --- |

(46)

Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, metodika použitá pro výpočet dumpingového rozpětí, jak je uvedena ve 47. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje.

| (47) | S ohledem na vyřazení některých transakcí ze stanovení vývozní ceny jednoho vyvážejícího výrobce, jak je popsáno ve 25. bodě odůvodnění, a jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, stanoví se tato konečná dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech ceny CIF (náklady, pojištění, přeprava) s dodáním na hranice Unie před proclením:






  Společnost | Dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 % |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 % |
| Všechny ostatní společnosti | 28,4 % |

(47)

S ohledem na vyřazení některých transakcí ze stanovení vývozní ceny jednoho vyvážejícího výrobce, jak je popsáno ve 25. bodě odůvodnění, a jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, stanoví se tato konečná dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech ceny CIF (náklady, pojištění, přeprava) s dodáním na hranice Unie před proclením:

Společnost

Dumpingové rozpětí

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2 %

PT. Miwon Indonesia

13,3 %

Všechny ostatní společnosti

28,4 %

D.   ÚJMA

1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (48) | Zúčastněné strany zopakovaly, že by Komise do výrobního odvětví Unie neměla zahrnovat spolupracujícího výrobce v Unii, protože vyvážející výrobce v Indonésii, který je s ním ve spojení, spolupráci odmítl. Tvrdila, že situace ohledně újmy může být tímto vztahem ovlivněna. |
| --- | --- |

(48)

Zúčastněné strany zopakovaly, že by Komise do výrobního odvětví Unie neměla zahrnovat spolupracujícího výrobce v Unii, protože vyvážející výrobce v Indonésii, který je s ním ve spojení, spolupráci odmítl. Tvrdila, že situace ohledně újmy může být tímto vztahem ovlivněna.

| (49) | Dotčené strany nepředložily v tomto ohledu žádné nové informace. Zejména nedoložily svá tvrzení o tom, do jaké míry mohla být situace ohledně újmy ovlivněna. Jak je stanoveno v 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v tomto případě však není třeba vylučovat spolupracujícího výrobce v Unii z výrobního odvětví Unie navzdory jeho vztahu s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii, neboť tento jediný výrobce v Unii s Komisí během šetření plně spolupracoval a byl podroben dokonalé prověrce. Proto neměla skutečnost, že vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval, na průběh šetření žádný dopad. Tento argument by měl být proto zamítnut. |
| --- | --- |

(49)

Dotčené strany nepředložily v tomto ohledu žádné nové informace. Zejména nedoložily svá tvrzení o tom, do jaké míry mohla být situace ohledně újmy ovlivněna. Jak je stanoveno v 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v tomto případě však není třeba vylučovat spolupracujícího výrobce v Unii z výrobního odvětví Unie navzdory jeho vztahu s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii, neboť tento jediný výrobce v Unii s Komisí během šetření plně spolupracoval a byl podroben dokonalé prověrce. Proto neměla skutečnost, že vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval, na průběh šetření žádný dopad. Tento argument by měl být proto zamítnut.

| (50) | Po poskytnutí informací dotčené strany zopakovaly svůj argument, že by spolupracující výrobce v Unii neměl být zahrnut do výrobního odvětví Unie, protože vyvážející výrobce v Indonésii, který je s ním ve spojení, spolupráci odmítl. Tyto strany tvrdily, že odmítnutí spolupráce ze strany vyvážejícího výrobce ve spojení v Indonésii mohlo mít vliv na situaci týkající se újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. V podstatě tvrdily, že ceny glutamátu sodného se dohadují na celosvětovém základě a že vzhledem k uvedenému vztahu existovalo riziko křížové kompenzace, která spočívala ve snížení cen účtovaných zákazníkům na trhu Unie a účtování vyšších cen na trhu třetí země. Odmítnutím spolupráce v rámci šetření by vyvážející výrobce ve spojení v Indonésii zbavil Komisi možnosti zkontrolovat, zda docházelo ke křížové kompenzaci. |
| --- | --- |

(50)

Po poskytnutí informací dotčené strany zopakovaly svůj argument, že by spolupracující výrobce v Unii neměl být zahrnut do výrobního odvětví Unie, protože vyvážející výrobce v Indonésii, který je s ním ve spojení, spolupráci odmítl. Tyto strany tvrdily, že odmítnutí spolupráce ze strany vyvážejícího výrobce ve spojení v Indonésii mohlo mít vliv na situaci týkající se újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. V podstatě tvrdily, že ceny glutamátu sodného se dohadují na celosvětovém základě a že vzhledem k uvedenému vztahu existovalo riziko křížové kompenzace, která spočívala ve snížení cen účtovaných zákazníkům na trhu Unie a účtování vyšších cen na trhu třetí země. Odmítnutím spolupráce v rámci šetření by vyvážející výrobce ve spojení v Indonésii zbavil Komisi možnosti zkontrolovat, zda docházelo ke křížové kompenzaci.

| (51) | Dotčené strany sice předložily dané tvrzení, ale nepodložily jej žádnými skutečnými důkazy. V každém případě, pokud jde o ceny účtované výrobcem z Unie jeho zákazníkům na trhu Unie, které byly během šetření ověřeny, neexistovaly žádné náznaky, že byly tyto ceny sníženy z důvodu křížové kompenzace. Naopak, jak se uvádí ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dovozní ceny z Indonésie se během posuzovaného období snížily o 8 %, což vyvíjelo tlak na ceny na trhu Unie, takže výrobní odvětví Unie nemohlo svoje ceny zvýšit v souladu s nárůstem svých nákladů. Proto bylo výrobní odvětví Unie jako celek během posuzovaného období nuceno svoje ceny snížit. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(51)

Dotčené strany sice předložily dané tvrzení, ale nepodložily jej žádnými skutečnými důkazy. V každém případě, pokud jde o ceny účtované výrobcem z Unie jeho zákazníkům na trhu Unie, které byly během šetření ověřeny, neexistovaly žádné náznaky, že byly tyto ceny sníženy z důvodu křížové kompenzace. Naopak, jak se uvádí ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dovozní ceny z Indonésie se během posuzovaného období snížily o 8 %, což vyvíjelo tlak na ceny na trhu Unie, takže výrobní odvětví Unie nemohlo svoje ceny zvýšit v souladu s nárůstem svých nákladů. Proto bylo výrobní odvětví Unie jako celek během posuzovaného období nuceno svoje ceny snížit. Tento argument byl proto zamítnut.

| (52) | Jelikož k definici výrobního odvětví Unie a výroby v Unii nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(52)

Jelikož k definici výrobního odvětví Unie a výroby v Unii nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   Spotřeba v Unii

| (53) | Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana uvedla, že popis vývoje spotřeby v Unii v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl neúplný. Především pak strana tvrdila, že pokles spotřeby od roku FY2010/2011 do roku FY2011/2012 byl způsoben tím, že byl dovoz z Vietnamu nahrazen levnějším dovozem z Indonésie, a že proto odběratelé v Unii, kteří již neočekávali zvýšení cen, prodávali své nahromaděné zásoby, v důsledku čehož celkový objem prodeje v Unii klesl. |
| --- | --- |

(53)

Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana uvedla, že popis vývoje spotřeby v Unii v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl neúplný. Především pak strana tvrdila, že pokles spotřeby od roku FY2010/2011 do roku FY2011/2012 byl způsoben tím, že byl dovoz z Vietnamu nahrazen levnějším dovozem z Indonésie, a že proto odběratelé v Unii, kteří již neočekávali zvýšení cen, prodávali své nahromaděné zásoby, v důsledku čehož celkový objem prodeje v Unii klesl.

| (54) | Okolnosti uvedené dotčenou společností nebyly v rozporu se závěry uvedenými v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že pokles spotřeby v letech FY2010/2011 a FY2011/2012 byl zapříčiněn hlavně poklesem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Konkrétně mezi lety FY2010/2011 a FY2011/2012 poklesl prodej výrobního odvětví Unie i dovoz ze třetích zemí. Zatímco se však celkový dovoz snížil pouze o 2 % (viz 107. bod odůvodnění prozatímního nařízení), objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 16 % (72. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie se časově shodoval s poklesem objemu výroby výrobního odvětví Unie, jak se uvádí v tabulce v 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(54)

Okolnosti uvedené dotčenou společností nebyly v rozporu se závěry uvedenými v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že pokles spotřeby v letech FY2010/2011 a FY2011/2012 byl zapříčiněn hlavně poklesem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Konkrétně mezi lety FY2010/2011 a FY2011/2012 poklesl prodej výrobního odvětví Unie i dovoz ze třetích zemí. Zatímco se však celkový dovoz snížil pouze o 2 % (viz 107. bod odůvodnění prozatímního nařízení), objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 16 % (72. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie se časově shodoval s poklesem objemu výroby výrobního odvětví Unie, jak se uvádí v tabulce v 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (55) | Jak ale ukazuje tabulka ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dovoz z Vietnamu v letech FY2010/2011 a FY2011/2012 vzrostl, na rozdíl od toho, co tvrdí zúčastněná strana, zatímco dovoz z ostatních třetích zemí, např. z Brazílie, během stejného období poklesl téměř o 60 %. Zjištění proto nepotvrdila domněnku, že byl dovoz z Vietnamu nahrazen dovozem z Indonésie. |
| --- | --- |

(55)

Jak ale ukazuje tabulka ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dovoz z Vietnamu v letech FY2010/2011 a FY2011/2012 vzrostl, na rozdíl od toho, co tvrdí zúčastněná strana, zatímco dovoz z ostatních třetích zemí, např. z Brazílie, během stejného období poklesl téměř o 60 %. Zjištění proto nepotvrdila domněnku, že byl dovoz z Vietnamu nahrazen dovozem z Indonésie.

| (56) | Dotčená strana navíc nedoložila své tvrzení, že uživatelé nahromadili před posuzovaným obdobím zásoby, které ve zvýšeném množství prodávali, když se zvýšil dovoz z Indonésie. Ani tato tvrzení nemohla být během šetření potvrzena. Tvrzení zúčastněné strany v tomto ohledu by proto měla být zamítnuta. |
| --- | --- |

(56)

Dotčená strana navíc nedoložila své tvrzení, že uživatelé nahromadili před posuzovaným obdobím zásoby, které ve zvýšeném množství prodávali, když se zvýšil dovoz z Indonésie. Ani tato tvrzení nemohla být během šetření potvrzena. Tvrzení zúčastněné strany v tomto ohledu by proto měla být zamítnuta.

| (57) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se spotřeby v Unii, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo v 52. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(57)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se spotřeby v Unii, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo v 52. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   Dovoz z dotčené země

| (58) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se dovozu z dotčené země, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo v 56. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(58)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se dovozu z dotčené země, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo v 56. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (59) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že ačkoli objem výroby a využití kapacity během posuzovaného období klesly, bylo tomu pouze důsledkem výrazného zvýšení před uvedeným obdobím. Tato strana tvrdila, že snížení v posuzovaném období nelze považovat za negativní vývoj a že nesvědčí o újmě. Při posuzování vývoje ukazatelů újmy se nicméně zohledňují pouze tendence zjištěné během posuzovaného období. V projednávaném případě neexistuje žádný platný důvod pro odchylku od této praxe a pro posuzování vývoje ukazatelů újmy během delšího období. Tento argument by se měl proto zamítnout. |
| --- | --- |

(59)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že ačkoli objem výroby a využití kapacity během posuzovaného období klesly, bylo tomu pouze důsledkem výrazného zvýšení před uvedeným obdobím. Tato strana tvrdila, že snížení v posuzovaném období nelze považovat za negativní vývoj a že nesvědčí o újmě. Při posuzování vývoje ukazatelů újmy se nicméně zohledňují pouze tendence zjištěné během posuzovaného období. V projednávaném případě neexistuje žádný platný důvod pro odchylku od této praxe a pro posuzování vývoje ukazatelů újmy během delšího období. Tento argument by se měl proto zamítnout.

| (60) | Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že náklady výrobního odvětví Unie se mohly zvýšit případným zahrnutím vedlejších produktů, což by také ovlivnilo ziskovost. Toto tvrzení bylo nepravdivé. Výrobní náklady výrobního odvětví Unie, včetně vedlejších produktů, byly podrobeny ověření, přičemž byla uspokojivě doložena úplnost a správnost nákladů. Toto tvrzení by proto mělo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(60)

Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že náklady výrobního odvětví Unie se mohly zvýšit případným zahrnutím vedlejších produktů, což by také ovlivnilo ziskovost. Toto tvrzení bylo nepravdivé. Výrobní náklady výrobního odvětví Unie, včetně vedlejších produktů, byly podrobeny ověření, přičemž byla uspokojivě doložena úplnost a správnost nákladů. Toto tvrzení by proto mělo být zamítnuto.

| (61) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se vývoje ukazatelů újmy, byly potvrzeny závěry, k nimž se dospělo v 67. až 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(61)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se vývoje ukazatelů újmy, byly potvrzeny závěry, k nimž se dospělo v 67. až 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

5.   Závěr týkající se újmy

| (62) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že ne všechny ukazatele újmy vykazovaly klesající tendenci a že výskyt záporné tendence v případě jen několika ukazatelů újmy nestačí pro vyvození závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(62)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že ne všechny ukazatele újmy vykazovaly klesající tendenci a že výskyt záporné tendence v případě jen několika ukazatelů újmy nestačí pro vyvození závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.

| (63) | Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení nemusí všechny ukazatele újmy svědčit o nepříznivých tendencích, aby mohl být učiněn závěr o existenci újmy. Tvrzení bylo navíc nesprávné, jelikož šetření ukázalo, že téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období zápornou tendenci. Tvrzení by se proto mělo zamítnout. |
| --- | --- |

(63)

Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení nemusí všechny ukazatele újmy svědčit o nepříznivých tendencích, aby mohl být učiněn závěr o existenci újmy. Tvrzení bylo navíc nesprávné, jelikož šetření ukázalo, že téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období zápornou tendenci. Tvrzení by se proto mělo zamítnout.

| (64) | Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje Komise závěry učiněné v 94. až 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu č. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(64)

Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje Komise závěry učiněné v 94. až 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu č. 3 odst. 5 základního nařízení.

E.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   Vliv dumpingového dovozu

| (65) | Jedna strana tvrdila, že vzhledem ke zjištěním uvedeným v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že se vážené průměrné rozpětí cenového podbízení indonéského dovozu během období šetření pohybovalo mezi 0 % a 5 %, nemohl tento dovoz způsobit újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, neboť nemohl vyvíjet na trhu Unie žádný cenový tlak. |
| --- | --- |

(65)

Jedna strana tvrdila, že vzhledem ke zjištěním uvedeným v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že se vážené průměrné rozpětí cenového podbízení indonéského dovozu během období šetření pohybovalo mezi 0 % a 5 %, nemohl tento dovoz způsobit újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, neboť nemohl vyvíjet na trhu Unie žádný cenový tlak.

| (66) | Toto tvrzení však nedokládají skutečnosti, jež byly zjištěny během šetření. Jak je uvedeno v 99. a 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem dumpingového dovozu z Indonésie během posuzovaného období výrazně vzrostl, a to jak v absolutních hodnotách, tak co se týče podílu na trhu. Tento nárůst se odehrál ve stejné době jako pokles objemu prodeje a snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Dovoz v tak značném množství donutil výrobní odvětví Unie snížit své prodejní ceny, aby je sladilo s úrovní cen indonéského dovozu. V důsledku toho bylo zjištěné rozpětí cenového podbízení skutečně nízké. Zároveň však výrobní odvětví Unie nemohlo své ceny stanovit v souladu se zvyšováním nákladů, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti během posuzovaného období. To potvrzuje rozsah zjištěných rozpětí újmy, která se pohybují mezi 24,9 % a 47,0 %, jak je uvedeno ve 125. bodě odůvodnění níže. Tento argument by měl být proto zamítnut. |
| --- | --- |

(66)

Toto tvrzení však nedokládají skutečnosti, jež byly zjištěny během šetření. Jak je uvedeno v 99. a 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem dumpingového dovozu z Indonésie během posuzovaného období výrazně vzrostl, a to jak v absolutních hodnotách, tak co se týče podílu na trhu. Tento nárůst se odehrál ve stejné době jako pokles objemu prodeje a snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Dovoz v tak značném množství donutil výrobní odvětví Unie snížit své prodejní ceny, aby je sladilo s úrovní cen indonéského dovozu. V důsledku toho bylo zjištěné rozpětí cenového podbízení skutečně nízké. Zároveň však výrobní odvětví Unie nemohlo své ceny stanovit v souladu se zvyšováním nákladů, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti během posuzovaného období. To potvrzuje rozsah zjištěných rozpětí újmy, která se pohybují mezi 24,9 % a 47,0 %, jak je uvedeno ve 125. bodě odůvodnění níže. Tento argument by měl být proto zamítnut.

| (67) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se vlivu dumpingového dovozu, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo v 98. až 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(67)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se vlivu dumpingového dovozu, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo v 98. až 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   Vliv dalších faktorů

2.1.   Vliv dovozu z Číny

| (68) | Dvě zúčastněné strany tvrdily, že v rozporu se závěry ve 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení měl čínský dovoz negativní dopad na prodejní ceny výrobního odvětví Unie, a přispěl tedy k podstatné újmě. |
| --- | --- |

(68)

Dvě zúčastněné strany tvrdily, že v rozporu se závěry ve 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení měl čínský dovoz negativní dopad na prodejní ceny výrobního odvětví Unie, a přispěl tedy k podstatné újmě.

| (69) | V absolutních číslech zůstal objem dovozu z Číny během posuzovaného období na nízké úrovni, jak je uvedeno ve 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Navíc, pokud se vezmou v úvahu antidumpingová cla, byly dovozní ceny vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než indonéské dovozní ceny. Tvrzení, že čínský dovoz přispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, bylo s ohledem na objemy a ceny dovozu z Číny zamítnuto. |
| --- | --- |

(69)

V absolutních číslech zůstal objem dovozu z Číny během posuzovaného období na nízké úrovni, jak je uvedeno ve 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Navíc, pokud se vezmou v úvahu antidumpingová cla, byly dovozní ceny vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než indonéské dovozní ceny. Tvrzení, že čínský dovoz přispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, bylo s ohledem na objemy a ceny dovozu z Číny zamítnuto.

| (70) | Byly proto potvrzeny závěry, k nimž se došlo ve 102. a 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(70)

Byly proto potvrzeny závěry, k nimž se došlo ve 102. a 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

2.2.   Dovoz z jiných třetích zemí

| (71) | Jelikož ke vlivu dovozu z jiných třetích zemí nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné ve 104. až 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(71)

Jelikož ke vlivu dovozu z jiných třetích zemí nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné ve 104. až 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

2.3.   Vývoj spotřeby v Unii

| (72) | Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles prodeje výrobního odvětví Unie se časově shodoval s poklesem spotřeby v Unii, který byl proto hlavní příčinou podstatné újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. |
| --- | --- |

(72)

Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles prodeje výrobního odvětví Unie se časově shodoval s poklesem spotřeby v Unii, který byl proto hlavní příčinou podstatné újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.

| (73) | Jak je uvedeno ve 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokles spotřeby činil pouze 2 %, zatímco pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie dosahoval během posuzovaného období výše 17 %. Pokles spotřeby proto nemůže vysvětlit mnohem vyšší pokles objemu prodeje. Dovoz z Indonésie navíc vzdor klesající spotřebě vzrostl. Toto tvrzení by proto mělo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(73)

Jak je uvedeno ve 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokles spotřeby činil pouze 2 %, zatímco pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie dosahoval během posuzovaného období výše 17 %. Pokles spotřeby proto nemůže vysvětlit mnohem vyšší pokles objemu prodeje. Dovoz z Indonésie navíc vzdor klesající spotřebě vzrostl. Toto tvrzení by proto mělo být zamítnuto.

| (74) | Jelikož nebyla v tomto ohledu předložena žádná další připomínka, byl potvrzen závěr učiněný ve 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(74)

Jelikož nebyla v tomto ohledu předložena žádná další připomínka, byl potvrzen závěr učiněný ve 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

2.4.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (75) | Jelikož ke vlivu vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné ve 110. až 112. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(75)

Jelikož ke vlivu vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné ve 110. až 112. bodě odůvodnění.

2.5.   Údajná neefektivnost výrobního odvětví Unie

| (76) | Po poskytnutí prozatímních informací dvě strany zopakovaly, že příčinou újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, byla údajná neefektivnost výrobního procesu výrobního odvětví Unie, včetně neúčinného využívání zdrojů ze strany tohoto odvětví. |
| --- | --- |

(76)

Po poskytnutí prozatímních informací dvě strany zopakovaly, že příčinou újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, byla údajná neefektivnost výrobního procesu výrobního odvětví Unie, včetně neúčinného využívání zdrojů ze strany tohoto odvětví.

| (77) | Tyto strany neupřesnily povahu údajné neefektivnosti. Jak je stanoveno ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření neodhalilo žádnou potenciální neefektivnost výrobního odvětví Unie a tvrzení v tomto ohledu byla zamítnuta. |
| --- | --- |

(77)

Tyto strany neupřesnily povahu údajné neefektivnosti. Jak je stanoveno ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření neodhalilo žádnou potenciální neefektivnost výrobního odvětví Unie a tvrzení v tomto ohledu byla zamítnuta.

| (78) | Po poskytnutí informací zúčastněná strana zopakovala svá tvrzení týkající se neefektivnosti výrobního odvětví Unie. Daná strana v této souvislosti tvrdila, že odstávky výroby kvůli údržbě, začlenění její bývalé přidružené společnosti, zvýšení nákladů práce a nadcházející významné investice a jejich vliv na situaci výrobního odvětví Unie nebyly předmětem šetření. |
| --- | --- |

(78)

Po poskytnutí informací zúčastněná strana zopakovala svá tvrzení týkající se neefektivnosti výrobního odvětví Unie. Daná strana v této souvislosti tvrdila, že odstávky výroby kvůli údržbě, začlenění její bývalé přidružené společnosti, zvýšení nákladů práce a nadcházející významné investice a jejich vliv na situaci výrobního odvětví Unie nebyly předmětem šetření.

| (79) | Na rozdíl od toho, co tvrdila tato strana, Komise ve skutečnosti výše uvedené faktory analyzovala, jak se uvádí v 94. až 96. bodě odůvodnění (odstávky kvůli údržbě), v 89. a 90. bodě odůvodnění (začlenění bývalé přidružené společnosti), v 91. bodě odůvodnění (náklady práce) a v 82. a 83. bodě odůvodnění (investice) níže, tyto faktory ale nepoukazovaly na žádnou potenciální neefektivnost výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(79)

Na rozdíl od toho, co tvrdila tato strana, Komise ve skutečnosti výše uvedené faktory analyzovala, jak se uvádí v 94. až 96. bodě odůvodnění (odstávky kvůli údržbě), v 89. a 90. bodě odůvodnění (začlenění bývalé přidružené společnosti), v 91. bodě odůvodnění (náklady práce) a v 82. a 83. bodě odůvodnění (investice) níže, tyto faktory ale nepoukazovaly na žádnou potenciální neefektivnost výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (80) | Jelikož k výše uvedenému nebyla předložena žádná další připomínka, byl potvrzen závěr učiněný ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(80)

Jelikož k výše uvedenému nebyla předložena žádná další připomínka, byl potvrzen závěr učiněný ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

2.6.   Finanční krize

| (81) | Jelikož k dopadu finanční krize nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(81)

Jelikož k dopadu finanční krize nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

2.7.   Investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti

| (82) | Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že újmu způsobila vysoká úroveň investic ze strany výrobního odvětví Unie. Tato strana argumentovala, že není důležité, zda jsou investice nezbytné, neboť by se měl analyzovat pouze jejich vliv na situaci výrobního odvětví Unie a zejména jejich dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(82)

Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že újmu způsobila vysoká úroveň investic ze strany výrobního odvětví Unie. Tato strana argumentovala, že není důležité, zda jsou investice nezbytné, neboť by se měl analyzovat pouze jejich vliv na situaci výrobního odvětví Unie a zejména jejich dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.

| (83) | Tato strana nevysvětlila, do jaké míry mohly mít investice výrobního odvětví Unie dopad na jeho ziskovost. Jak je popsáno ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, investice výrobního odvětví Unie byly založeny na odůvodněných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nepřiměřené. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemohly mít žádný významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tvrzení zúčastněné strany v tomto ohledu byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(83)

Tato strana nevysvětlila, do jaké míry mohly mít investice výrobního odvětví Unie dopad na jeho ziskovost. Jak je popsáno ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, investice výrobního odvětví Unie byly založeny na odůvodněných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nepřiměřené. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemohly mít žádný významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tvrzení zúčastněné strany v tomto ohledu byla proto zamítnuta.

| (84) | Po zveřejnění informací tato zúčastněná strana zopakovala svoje tvrzení, že újma byla způsobena regulačními požadavky na bezpečnost a vysokou mírou investic výrobního odvětví Unie uskutečněných v zájmu splnění takových požadavků. Zopakovala též, že skutečnost, že tato rozhodnutí byla přiměřenými obchodními rozhodnutími a že při analýze by se měl zohlednit jen vliv na ziskovost, nebyla relevantní. V této souvislosti nakonec tvrdila, že skutečnost, že investiční náklady se v průběhu času odepisují, není relevantní. |
| --- | --- |

(84)

Po zveřejnění informací tato zúčastněná strana zopakovala svoje tvrzení, že újma byla způsobena regulačními požadavky na bezpečnost a vysokou mírou investic výrobního odvětví Unie uskutečněných v zájmu splnění takových požadavků. Zopakovala též, že skutečnost, že tato rozhodnutí byla přiměřenými obchodními rozhodnutími a že při analýze by se měl zohlednit jen vliv na ziskovost, nebyla relevantní. V této souvislosti nakonec tvrdila, že skutečnost, že investiční náklady se v průběhu času odepisují, není relevantní.

| (85) | Na rozdíl od toho, co tato strana tvrdila, se při hodnocení zohlednil vliv provedených investic na ziskovost výrobního odvětví Unie. Odpisy investičních nákladů jsou nákladovým faktorem, který je z hlediska stanovení ziskovosti relevantní, a proto se musí zohlednit. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(85)

Na rozdíl od toho, co tato strana tvrdila, se při hodnocení zohlednil vliv provedených investic na ziskovost výrobního odvětví Unie. Odpisy investičních nákladů jsou nákladovým faktorem, který je z hlediska stanovení ziskovosti relevantní, a proto se musí zohlednit. Tento argument byl proto zamítnut.

| (86) | Jelikož k vlivu investic a regulačních požadavků EU týkajících se bezpečnosti nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné ve 115. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(86)

Jelikož k vlivu investic a regulačních požadavků EU týkajících se bezpečnosti nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné ve 115. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

2.8.   Ceny surovin a další náklady

2.8.1.   Výrobní náklady

| (87) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že ziskovost poklesla vlivem souběžného zvýšení výrobních nákladů obecně. Proto je újma způsobena tímto zvýšením výrobních nákladů spíše než dovozem z Indonésie. |
| --- | --- |

(87)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že ziskovost poklesla vlivem souběžného zvýšení výrobních nákladů obecně. Proto je újma způsobena tímto zvýšením výrobních nákladů spíše než dovozem z Indonésie.

| (88) | Jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zvýšení výrobních nákladů se kvůli cenovému tlaku ze strany indonéského dovozu glutamátu sodného nemohlo promítnout do prodejní ceny. Klesající ziskovost byla tedy způsobena hlavně nárůstem dumpingového dovozu a tento argument by měl být zamítnut. |
| --- | --- |

(88)

Jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zvýšení výrobních nákladů se kvůli cenovému tlaku ze strany indonéského dovozu glutamátu sodného nemohlo promítnout do prodejní ceny. Klesající ziskovost byla tedy způsobena hlavně nárůstem dumpingového dovozu a tento argument by měl být zamítnut.

2.8.2.   Začlenění bývalé přidružené společnosti

| (89) | Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že nebyl dostatečně analyzován vliv začlenění bývalé přidružené společnosti na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tato strana tvrdila, že toto začlenění mělo negativní dopad na ziskovost, a proto způsobilo újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. |
| --- | --- |

(89)

Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že nebyl dostatečně analyzován vliv začlenění bývalé přidružené společnosti na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tato strana tvrdila, že toto začlenění mělo negativní dopad na ziskovost, a proto způsobilo újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.

| (90) | Komise dále prošetřila dopad začlenění bývalé přidružené společnosti na příslušné ukazatele újmy, jako jsou náklady výroby, zaměstnanost, investice a ziskovost. Je třeba poznamenat, že přidružená společnost byla zapojena pouze do prodeje dotyčného výrobku. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie bylo během rozpočtového roku, v němž došlo k začlenění (FY2011/2012), ziskové. Následující rozpočtový rok (FY2012/2013) byla ziskovost záporná. To se však časově shodovalo se zvýšením objemu dovozu z Indonésie, který se ve skutečnosti během téhož roku zdvojnásobil. Na tomto základě analýza nepotvrdila, že by začlenění bývalé přidružené společnosti mělo významný negativní dopad na ziskovost, a tvrzení v tomto ohledu by proto měla být zamítnuta. |
| --- | --- |

(90)

Komise dále prošetřila dopad začlenění bývalé přidružené společnosti na příslušné ukazatele újmy, jako jsou náklady výroby, zaměstnanost, investice a ziskovost. Je třeba poznamenat, že přidružená společnost byla zapojena pouze do prodeje dotyčného výrobku. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie bylo během rozpočtového roku, v němž došlo k začlenění (FY2011/2012), ziskové. Následující rozpočtový rok (FY2012/2013) byla ziskovost záporná. To se však časově shodovalo se zvýšením objemu dovozu z Indonésie, který se ve skutečnosti během téhož roku zdvojnásobil. Na tomto základě analýza nepotvrdila, že by začlenění bývalé přidružené společnosti mělo významný negativní dopad na ziskovost, a tvrzení v tomto ohledu by proto měla být zamítnuta.

2.8.3.   Náklady práce

| (91) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, zapříčinilo zvýšení mzdových nákladů. Zatímco růst celkových nákladů je rovněž způsoben zvýšením nákladů práce během posuzovaného období, šetření ukázalo, že dopad zvýšení nákladů na pracovní sílu na celkové náklady výroby nebyl významný (přesný údaj nelze uvést z důvodu jeho důvěrné povahy). Na tomto základě nelze nárůst nákladů práce považovat za příčinu podstatné újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a tvrzení v tomto ohledu by měla být zamítnuta. |
| --- | --- |

(91)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, zapříčinilo zvýšení mzdových nákladů. Zatímco růst celkových nákladů je rovněž způsoben zvýšením nákladů práce během posuzovaného období, šetření ukázalo, že dopad zvýšení nákladů na pracovní sílu na celkové náklady výroby nebyl významný (přesný údaj nelze uvést z důvodu jeho důvěrné povahy). Na tomto základě nelze nárůst nákladů práce považovat za příčinu podstatné újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a tvrzení v tomto ohledu by měla být zamítnuta.

| (92) | V návaznosti na zveřejnění informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že náklady práce by se neměly posuzovat izolovaně, ale měl by se zohlednit dopad zvýšení jednotlivých nákladových položek jako celek. |
| --- | --- |

(92)

V návaznosti na zveřejnění informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že náklady práce by se neměly posuzovat izolovaně, ale měl by se zohlednit dopad zvýšení jednotlivých nákladových položek jako celek.

| (93) | Jak se uvádí v 87. a 88. bodě odůvodnění, Komise zvýšení výrobních nákladů jako celku posoudila, a proto byl argument v této souvislosti zamítnut. |
| --- | --- |

(93)

Jak se uvádí v 87. a 88. bodě odůvodnění, Komise zvýšení výrobních nákladů jako celku posoudila, a proto byl argument v této souvislosti zamítnut.

2.8.4.   Odstávky kvůli údržbě

| (94) | Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles výroby a prodeje lze připsat na vrub odstávkám výrobního odvětví Unie kvůli údržbě, které způsobily pokles objemu prodeje. Proto by snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie nemělo být přičítáno dovozu z Indonésie. |
| --- | --- |

(94)

Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles výroby a prodeje lze připsat na vrub odstávkám výrobního odvětví Unie kvůli údržbě, které způsobily pokles objemu prodeje. Proto by snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie nemělo být přičítáno dovozu z Indonésie.

| (95) | Šetření ukázalo, že pokles výroby mezi FY2012/2013 a obdobím šetření skutečně časově korespondoval s prodlouženou odstávkou výroby kvůli údržbě, ta však byla prováděna pouze ve snaze snížit vysoké zásoby v důsledku klesajícího prodeje za předchozí roky posuzovaného období. |
| --- | --- |

(95)

Šetření ukázalo, že pokles výroby mezi FY2012/2013 a obdobím šetření skutečně časově korespondoval s prodlouženou odstávkou výroby kvůli údržbě, ta však byla prováděna pouze ve snaze snížit vysoké zásoby v důsledku klesajícího prodeje za předchozí roky posuzovaného období.

| (96) | Proto byl pokles výroby a prodeje důsledkem nárůstu dumpingového dovozu glutamátu sodného z Indonésie a tento argument by měl být zamítnut. |
| --- | --- |

(96)

Proto byl pokles výroby a prodeje důsledkem nárůstu dumpingového dovozu glutamátu sodného z Indonésie a tento argument by měl být zamítnut.

| (97) | Po zveřejnění informací další zúčastněná strana zopakovala svoje tvrzení, že ujmu lze připsat na vrub odstávkám kvůli údržbě a že je nepodstatné, zda byly tyto odstávky zapotřebí či nikoli. Tato strana tvrdila, že by se měl zohlednit dopad těchto odstávek na ziskovost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(97)

Po zveřejnění informací další zúčastněná strana zopakovala svoje tvrzení, že ujmu lze připsat na vrub odstávkám kvůli údržbě a že je nepodstatné, zda byly tyto odstávky zapotřebí či nikoli. Tato strana tvrdila, že by se měl zohlednit dopad těchto odstávek na ziskovost výrobního odvětví Unie.

| (98) | Jak se uvádí v 95. a 96. bodě odůvodnění, odstávky kvůli údržbě byly důsledkem klesajícího prodeje, který byl sám o sobě důsledkem nárůstu dumpingového dovozu z Indonésie. Dovoz z Indonésie proto skutečně způsobil odstávky kvůli údržbě, které z tohoto důvodu nelze posuzovat izolovaně ani považovat za přerušení příčinné souvislosti mezi tímto dovozem a způsobenou újmou. Argument dotčené zúčastněné strany byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(98)

Jak se uvádí v 95. a 96. bodě odůvodnění, odstávky kvůli údržbě byly důsledkem klesajícího prodeje, který byl sám o sobě důsledkem nárůstu dumpingového dovozu z Indonésie. Dovoz z Indonésie proto skutečně způsobil odstávky kvůli údržbě, které z tohoto důvodu nelze posuzovat izolovaně ani považovat za přerušení příčinné souvislosti mezi tímto dovozem a způsobenou újmou. Argument dotčené zúčastněné strany byl proto zamítnut.

2.8.5.   Oslabení indonéské rupie

| (99) | Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že vyvážející výrobci získali komparativní výhodu vlivem oslabení indonéské rupie v období mezi lednem 2012 a lednem 2014, které nesouviselo s jejich rozhodnutími o cenách. Tato strana tvrdila, že by měl být prošetřen dopad tohoto faktoru. |
| --- | --- |

(99)

Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že vyvážející výrobci získali komparativní výhodu vlivem oslabení indonéské rupie v období mezi lednem 2012 a lednem 2014, které nesouviselo s jejich rozhodnutími o cenách. Tato strana tvrdila, že by měl být prošetřen dopad tohoto faktoru.

| (100) | V této souvislosti je třeba připomenout, že pravděpodobný vliv dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení, cenového propadu a stlačení cen. Za tímto účelem se porovnávají dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, přičemž vývozní ceny použité pro výpočet újmy je třeba někdy přepočítat na jinou měnu v zájmu vytvoření srovnatelného základu. Proto použití směnných kurzů v této souvislosti pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Z toho je zřejmé, že směnný kurz nemůže být považován za faktor způsobující výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož je neoddělitelně spjat s dovozem samým. Tento argument je proto třeba zamítnout. |
| --- | --- |

(100)

V této souvislosti je třeba připomenout, že pravděpodobný vliv dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení, cenového propadu a stlačení cen. Za tímto účelem se porovnávají dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, přičemž vývozní ceny použité pro výpočet újmy je třeba někdy přepočítat na jinou měnu v zájmu vytvoření srovnatelného základu. Proto použití směnných kurzů v této souvislosti pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Z toho je zřejmé, že směnný kurz nemůže být považován za faktor způsobující výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož je neoddělitelně spjat s dovozem samým. Tento argument je proto třeba zamítnout.

2.8.6.   Závěry

| (101) | Jelikož k vlivu nákladů surovin a dalších nákladů nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné ve 117. až 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(101)

Jelikož k vlivu nákladů surovin a dalších nákladů nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné ve 117. až 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   Závěr týkající se příčinné souvislosti

| (102) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se příčinné souvislosti, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo ve 121. až 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(102)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se příčinné souvislosti, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo ve 121. až 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

F.   ZÁJEM UNIE

1.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (103) | Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 127. až 129. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(103)

Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 127. až 129. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   Zájem dovozců a obchodních společností

| (104) | Jelikož k zájmu dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení, nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 130. až 132. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(104)

Jelikož k zájmu dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení, nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 130. až 132. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   Zájem uživatelů

| (105) | Po poskytnutí prozatímních informací jeden uživatel zopakoval své tvrzení popsané ve 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle něhož spotřeba glutamátu sodného v Unii dle očekávání významně vzroste, zejména kvůli zákazu, který EU uvalila na fosforečnany a jiné sloučeniny fosforu, které budou údajně nahrazeny glutamátem sodným používaným pro nepotravinářské odvětví. Tento uživatel dále argumentoval, že kapacita výrobního odvětví Unie by nedostačovala k uspokojení rostoucí poptávky na trhu Unie. Tato strana dále tvrdila, že nárůst spotřeby bude pro výrobní odvětví Unie prospěšný, neboť bude moci zvýšit svůj objem prodeje. Stejný uživatel zopakoval své tvrzení, že nebude k dispozici dostatek alternativních zdrojů dodávek, a to zejména proto, že výrobci z jiných třetích zemí tvoří součást stejné skupiny společností jako výrobní odvětví Unie, a proto nebudou zásobovat trh Unie. |
| --- | --- |

(105)

Po poskytnutí prozatímních informací jeden uživatel zopakoval své tvrzení popsané ve 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle něhož spotřeba glutamátu sodného v Unii dle očekávání významně vzroste, zejména kvůli zákazu, který EU uvalila na fosforečnany a jiné sloučeniny fosforu, které budou údajně nahrazeny glutamátem sodným používaným pro nepotravinářské odvětví. Tento uživatel dále argumentoval, že kapacita výrobního odvětví Unie by nedostačovala k uspokojení rostoucí poptávky na trhu Unie. Tato strana dále tvrdila, že nárůst spotřeby bude pro výrobní odvětví Unie prospěšný, neboť bude moci zvýšit svůj objem prodeje. Stejný uživatel zopakoval své tvrzení, že nebude k dispozici dostatek alternativních zdrojů dodávek, a to zejména proto, že výrobci z jiných třetích zemí tvoří součást stejné skupiny společností jako výrobní odvětví Unie, a proto nebudou zásobovat trh Unie.

| (106) | Jak se nastiňuje ve 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je obtížné předvídat budoucí dopad nového regulačního rámce Unie týkajícího se zákazu fosforečnanů a dalších sloučenin fosforu na výrobní odvětví Unie. Dotyčná strana konkrétně neposkytla žádné informace nebo důkazy o tom, zda a do jaké míry tato událost zvýší poptávku po glutamátu sodném v Unii. |
| --- | --- |

(106)

Jak se nastiňuje ve 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je obtížné předvídat budoucí dopad nového regulačního rámce Unie týkajícího se zákazu fosforečnanů a dalších sloučenin fosforu na výrobní odvětví Unie. Dotyčná strana konkrétně neposkytla žádné informace nebo důkazy o tom, zda a do jaké míry tato událost zvýší poptávku po glutamátu sodném v Unii.

| (107) | Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie má volnou kapacitu a bude schopno objem své výroby zvýšit a alespoň částečně tak zvýšenou poptávku na trhu Unie uspokojit. Celková kapacita Unie během období šetření překročila celkovou spotřebu v Unii. |
| --- | --- |

(107)

Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie má volnou kapacitu a bude schopno objem své výroby zvýšit a alespoň částečně tak zvýšenou poptávku na trhu Unie uspokojit. Celková kapacita Unie během období šetření překročila celkovou spotřebu v Unii.

| (108) | Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, jak již bylo uvedeno ve 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že výroba glutamátu sodného existuje v několika třetích zemích. Na začátku posuzovaného období, tedy v roce FY2010/2011, byl podíl dovozu z jiných třetích zemí (například Brazílie, Vietnamu a Koreje) značný a poklesl teprve tehdy, když vzrostl dovoz za nízké ceny z Indonésie. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že v několika třetích zemích působí dodavatelé, kteří nepatří do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie. Dovoz z jiných třetích zemí by mohl pokračovat, pokud by se na trhu Unie obnovily rovné podmínky. |
| --- | --- |

(108)

Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, jak již bylo uvedeno ve 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že výroba glutamátu sodného existuje v několika třetích zemích. Na začátku posuzovaného období, tedy v roce FY2010/2011, byl podíl dovozu z jiných třetích zemí (například Brazílie, Vietnamu a Koreje) značný a poklesl teprve tehdy, když vzrostl dovoz za nízké ceny z Indonésie. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že v několika třetích zemích působí dodavatelé, kteří nepatří do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie. Dovoz z jiných třetích zemí by mohl pokračovat, pokud by se na trhu Unie obnovily rovné podmínky.

| (109) | Tvrzení v tomto ohledu by proto měla být zamítnuta. |
| --- | --- |

(109)

Tvrzení v tomto ohledu by proto měla být zamítnuta.

| (110) | V návaznosti na konečné zveřejnění táž zúčastněná strana zopakovala svoje tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném v Unii se výrazně zvýší v důsledku budoucího zákazu fosfátů a že výrobní odvětví Unie nebude schopné tuto rostoucí poptávku v Unii uspokojit. Tato strana však nepředložila žádné nové informace ani konkrétní důkazy, a proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(110)

V návaznosti na konečné zveřejnění táž zúčastněná strana zopakovala svoje tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném v Unii se výrazně zvýší v důsledku budoucího zákazu fosfátů a že výrobní odvětví Unie nebude schopné tuto rostoucí poptávku v Unii uspokojit. Tato strana však nepředložila žádné nové informace ani konkrétní důkazy, a proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (111) | Táž zúčastněná strana rovněž po konečném zveřejnění tvrdila, že Komise nezohlednila procentuální podíl, který glutamát sodný představuje v rámci celkových nákladů na detergenty. Příslušná strana však nepředložila žádný nový prvek, který by odporoval zjištěním uvedeným ve 138. a 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž bude možný dopad opatření na tuto společnost omezený. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(111)

Táž zúčastněná strana rovněž po konečném zveřejnění tvrdila, že Komise nezohlednila procentuální podíl, který glutamát sodný představuje v rámci celkových nákladů na detergenty. Příslušná strana však nepředložila žádný nový prvek, který by odporoval zjištěním uvedeným ve 138. a 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž bude možný dopad opatření na tuto společnost omezený. Tento argument byl proto zamítnut.

| (112) | Táž zúčastněná strana na závěr tvrdila, že se nezohlednily dodatečné náklady pro nepotravinářský průmysl a uživatele nepotravinářských výrobků. Nepředložila však žádné nové informace ani důkazy, a proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(112)

Táž zúčastněná strana na závěr tvrdila, že se nezohlednily dodatečné náklady pro nepotravinářský průmysl a uživatele nepotravinářských výrobků. Nepředložila však žádné nové informace ani důkazy, a proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (113) | Další uživatel tvrdil, že dopad opatření proti Indonésii a Číně na uživatele by se měl posuzovat společně. |
| --- | --- |

(113)

Další uživatel tvrdil, že dopad opatření proti Indonésii a Číně na uživatele by se měl posuzovat společně.

| (114) | Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován zejména v souvislosti s dostupností alternativních zdrojů dodávek ve 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jak bylo uvedeno ve 108. bodě odůvodnění, tato analýza ukázala, že existuje řada třetích zemí s potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země byly na trhu Unie přítomny předtím, než do Unie ve zvýšeném množství vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie. |
| --- | --- |

(114)

Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován zejména v souvislosti s dostupností alternativních zdrojů dodávek ve 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jak bylo uvedeno ve 108. bodě odůvodnění, tato analýza ukázala, že existuje řada třetích zemí s potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země byly na trhu Unie přítomny předtím, než do Unie ve zvýšeném množství vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.

| (115) | Tvrdilo se, že uživatelé nejsou, vzhledem k vysoké konkurenci na trhu Unie s hotovými potravinovými výrobky, schopni přenést dodatečné náklady antidumpingového cla na konečné spotřebitele. |
| --- | --- |

(115)

Tvrdilo se, že uživatelé nejsou, vzhledem k vysoké konkurenci na trhu Unie s hotovými potravinovými výrobky, schopni přenést dodatečné náklady antidumpingového cla na konečné spotřebitele.

| (116) | Jak se uvádí ve 135. až 137. bodě prozatímního nařízení, pokud jde o odvětví potravin a nápojů, glutamát sodný představuje pouze asi 5 % celkových nákladů výrobků obsahujících glutamát sodný, vyráběných spolupracujícími společnostmi. Zjistilo se, že tyto společnosti jsou ziskové. Zúčastněná strana neposkytla žádné informace, které by tato zjištění popíraly. Proto byly potvrzeny závěry uvedené ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že opatření budou mít na tyto společnosti pouze omezený dopad, a tvrzení učiněné v tomto ohledu by mělo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(116)

Jak se uvádí ve 135. až 137. bodě prozatímního nařízení, pokud jde o odvětví potravin a nápojů, glutamát sodný představuje pouze asi 5 % celkových nákladů výrobků obsahujících glutamát sodný, vyráběných spolupracujícími společnostmi. Zjistilo se, že tyto společnosti jsou ziskové. Zúčastněná strana neposkytla žádné informace, které by tato zjištění popíraly. Proto byly potvrzeny závěry uvedené ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že opatření budou mít na tyto společnosti pouze omezený dopad, a tvrzení učiněné v tomto ohledu by mělo být zamítnuto.

4.   Zájem dodavatelů surovin

| (117) | Po poskytnutí prozatímních informací dva dodavatelé zpochybnili závěr uvedený ve 143. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přičemž tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich obchodní činnost. Tito dodavatelé argumentovali, že vliv případného zastavení výroby glutamátu sodného ze strany výrobního odvětví Unie by měl negativní dopad na jejich celkový obchod, neboť závody na výrobu cukru musí neustále produkovat určité množství cukrového sirupu a melasy, jejichž hlavním odběratelem je výrobní odvětví Unie. Pokud by cukr v těchto formách zůstal neprodán, mohlo by to ovlivnit celkovou efektivnost příslušného závodu. |
| --- | --- |

(117)

Po poskytnutí prozatímních informací dva dodavatelé zpochybnili závěr uvedený ve 143. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přičemž tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich obchodní činnost. Tito dodavatelé argumentovali, že vliv případného zastavení výroby glutamátu sodného ze strany výrobního odvětví Unie by měl negativní dopad na jejich celkový obchod, neboť závody na výrobu cukru musí neustále produkovat určité množství cukrového sirupu a melasy, jejichž hlavním odběratelem je výrobní odvětví Unie. Pokud by cukr v těchto formách zůstal neprodán, mohlo by to ovlivnit celkovou efektivnost příslušného závodu.

| (118) | Tato tvrzení však nebyla doložena, a nemohla být proto zohledněna. |
| --- | --- |

(118)

Tato tvrzení však nebyla doložena, a nemohla být proto zohledněna.

5.   Další argumenty

| (119) | Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana zopakovala své připomínky ohledně údajného dominantního postavení výrobního odvětví Unie, a tvrdila, že uložením opatření na glutamát sodný by výrobní odvětví Unie mělo na trhu Unie komparativní výhodu. Nebyly však předloženy žádné nové důkazy, které by tato tvrzení podpořily. Závěry učiněné ve 145. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly proto potvrzeny a tvrzení učiněné v tomto ohledu by mělo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(119)

Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana zopakovala své připomínky ohledně údajného dominantního postavení výrobního odvětví Unie, a tvrdila, že uložením opatření na glutamát sodný by výrobní odvětví Unie mělo na trhu Unie komparativní výhodu. Nebyly však předloženy žádné nové důkazy, které by tato tvrzení podpořily. Závěry učiněné ve 145. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly proto potvrzeny a tvrzení učiněné v tomto ohledu by mělo být zamítnuto.

6.   Závěr týkající se zájmu Unie

| (120) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, byly potvrzeny závěry, k nimž se dospělo ve 126. až 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(120)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, byly potvrzeny závěry, k nimž se dospělo ve 126. až 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

G.   KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

1.   Úroveň odstranění újmy (rozpětí újmy)

| (121) | Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana zpochybnila výpočet cílového zisku použitý k určení úrovně pro odstranění újmy, jak je uvedeno ve 151. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že přiměřenou úrovní zisku související s trhem, založenou na čistém ziskovém rozpětí před zdaněním výrobců glutamátu sodného ve dvou asijských zemí dosaženém v roce 2013, by bylo ziskové rozpětí ve výši 3 % až 5 %. |
| --- | --- |

(121)

Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana zpochybnila výpočet cílového zisku použitý k určení úrovně pro odstranění újmy, jak je uvedeno ve 151. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že přiměřenou úrovní zisku související s trhem, založenou na čistém ziskovém rozpětí před zdaněním výrobců glutamátu sodného ve dvou asijských zemí dosaženém v roce 2013, by bylo ziskové rozpětí ve výši 3 % až 5 %.

| (122) | Ziskové rozpětí použité při určení úrovně pro odstranění újmy odpovídalo ziskovému rozpětí, jehož by mohlo výrobní odvětví Unie přiměřeně dosáhnout za obvyklých podmínek hospodářské soutěže. Jak je uvedeno ve 151. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vliv dumpingového dovozu z Indonésie začal působit až během třetího roku posuzovaného období. Proto se považovalo za vhodné stanovit ziskové rozpětí na základě prvních dvou let posuzovaného období. |
| --- | --- |

(122)

Ziskové rozpětí použité při určení úrovně pro odstranění újmy odpovídalo ziskovému rozpětí, jehož by mohlo výrobní odvětví Unie přiměřeně dosáhnout za obvyklých podmínek hospodářské soutěže. Jak je uvedeno ve 151. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vliv dumpingového dovozu z Indonésie začal působit až během třetího roku posuzovaného období. Proto se považovalo za vhodné stanovit ziskové rozpětí na základě prvních dvou let posuzovaného období.

| (123) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se úrovně pro odstranění újmy, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo ve 150. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(123)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se úrovně pro odstranění újmy, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo ve 150. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   Konečná opatření

| (124) | Vzhledem k závěrům, k nimž se dospělo ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku, a to na úrovni rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě byla revidována individuální celní sazba jednoho vyvážejícího výrobce po poskytnutí prozatímních informací, neboť některé transakce byly ze stanovení vývozní ceny vyřazeny. |
| --- | --- |

(124)

Vzhledem k závěrům, k nimž se dospělo ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku, a to na úrovni rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě byla revidována individuální celní sazba jednoho vyvážejícího výrobce po poskytnutí prozatímních informací, neboť některé transakce byly ze stanovení vývozní ceny vyřazeny.

| (125) | Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:









  Země | Společnost | Dumpingové rozpětí
  (v %) | Rozpětí újmy
  (%) | Konečné antidumpingové clo
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonésie | PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 | [24,9–40,2] | 7,2 |
| Indonésie | PT. Miwon Indonesia | 13,3 | [27,9-43,6] | 13,3 |
| Indonésie | Všechny ostatní společnosti | 28,4 | [31,4-47,0] | 28,4 |

(125)

Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:

Země

Společnost

Dumpingové rozpětí

(v %)

Rozpětí újmy

(%)

Konečné antidumpingové clo

(%)

Indonésie

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2

[24,9–40,2]

7,2

Indonésie

PT. Miwon Indonesia

13,3

[27,9-43,6]

13,3

Indonésie

Všechny ostatní společnosti

28,4

[31,4-47,0]

28,4

| (126) | Sazby antidumpingových cel pro individuální společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření s ohledem na tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení pod svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro individuální společnosti. |
| --- | --- |

(126)

Sazby antidumpingových cel pro individuální společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření s ohledem na tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení pod svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro individuální společnosti.

| (127) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi (4). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(127)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi (4). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

| (128) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutné přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro individuální společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v příloze. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, se vztahuje antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(128)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutné přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro individuální společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v příloze. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, se vztahuje antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (129) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, nebude se antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(129)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, nebude se antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

3.   Konečný výběr prozatímních cel

| (130) | Vzhledem ke zjištěným dumpingovým rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány. |
| --- | --- |

(130)

Vzhledem ke zjištěným dumpingovým rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány.

| (131) | Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení stanovisko nepředložil, |
| --- | --- |

(131)

Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení stanovisko nepředložil,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti vedeného pod kódem KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) a pocházejícího z Indonésie.

2.   Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený společnostmi uvedenými v tabulce stanoveny takto:

| Společnost | Konečné antidumpingové clo (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 | B961 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 | B962 |
| Všechny ostatní společnosti | 28,4 | B999 |

Společnost

Konečné antidumpingové clo (v %)

Doplňkový kód TARIC

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2

B961

PT. Miwon Indonesia

13,3

B962

Všechny ostatní společnosti

28,4

B999

3.   Uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle prováděcího nařízení (EU) č. 904/2014 se vyberou s konečnou platností.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. ledna 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 904/2014 ze dne 20. srpna 2014 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (Úř. věst. L 246, 21.8.2014, s. 1).

2

(3)  Nařízení Komise (EU) č. 1036/2010 ze dne 15. listopadu 2010 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny (Úř. věst. L 298, 16.11.2010, s. 27).

3

(4)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgie.

4

---

PŘÍLOHA

Platná obchodní faktura uvedená v čl. 1 odst. 3 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v tomto formátu:

| — | Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil. |
| --- | --- |

—

Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil.

| — | Toto prohlášení:

  „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) glutamátu sodného prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, byl vyroben společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v Indonésii. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a pravdivé.“ |
| --- | --- |

—

Toto prohlášení:

„Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) glutamátu sodného prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, byl vyroben společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v Indonésii. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a pravdivé.“

Datum a podpis

---

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/70

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/85

ze dne 21. ledna 2015

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. ledna 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | EG | 285,0 |
| IL | 160,5 |
| MA | 126,0 |
| TR | 157,8 |
| ZZ | 182,3 |
| 0707 00 05 | JO | 241,9 |
| MA | 66,8 |
| TR | 179,2 |
| ZZ | 162,6 |
| 0709 91 00 | EG | 119,3 |
| ZZ | 119,3 |
| 0709 93 10 | MA | 235,4 |
| TR | 179,6 |
| ZZ | 207,5 |
| 0805 10 20 | EG | 50,2 |
| MA | 67,7 |
| TN | 52,0 |
| TR | 64,8 |
| ZA | 97,5 |
| ZZ | 66,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,6 |
| MA | 88,9 |
| ZZ | 115,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 115,2 |
| JM | 118,0 |
| KR | 153,2 |
| MA | 143,8 |
| TR | 114,1 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,2 |
| ZZ | 65,2 |
| 0808 10 80 | BR | 65,4 |
| CL | 87,7 |
| MK | 24,4 |
| US | 185,5 |
| ZZ | 90,8 |
| 0808 30 90 | CL | 265,9 |
| CN | 92,1 |
| US | 138,7 |
| ZZ | 165,6 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

EG

285,0

IL

160,5

MA

126,0

TR

157,8

ZZ

182,3

0707 00 05

JO

241,9

MA

66,8

TR

179,2

ZZ

162,6

0709 91 00

EG

119,3

ZZ

119,3

0709 93 10

MA

235,4

TR

179,6

ZZ

207,5

0805 10 20

EG

50,2

MA

67,7

TN

52,0

TR

64,8

ZA

97,5

ZZ

66,4

0805 20 10

IL

141,6

MA

88,9

ZZ

115,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

115,2

JM

118,0

KR

153,2

MA

143,8

TR

114,1

ZZ

128,9

0805 50 10

TR

65,2

ZZ

65,2

0808 10 80

BR

65,4

CL

87,7

MK

24,4

US

185,5

ZZ

90,8

0808 30 90

CL

265,9

CN

92,1

US

138,7

ZZ

165,6

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/73

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/86

ze dne 21. ledna 2015,

kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence a žádosti o dovozní práva podané od 1. do 7. ledna 2015 v rámci celních kvót pro odvětví drůbežího masa otevřených nařízením (ES) č. 616/2007

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 188 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 616/2007 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Brazílie, Thajska a jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 616/2007 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Brazílie, Thajska a jiných třetích zemí.

| (2) | Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. ledna 2015 pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2015 převyšují u některých kvót dostupná množství. Je proto nutné určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a stanovit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství a vypočítá se podle čl. 7 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (3). |
| --- | --- |

(2)

Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. ledna 2015 pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2015 převyšují u některých kvót dostupná množství. Je proto nutné určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a stanovit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství a vypočítá se podle čl. 7 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (3).

| (3) | Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní práva podané od 1. do 7. ledna 2015 pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2015 převyšují u některých kvót dostupná množství. Je proto nutné určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní práva vydávána, a stanovit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství, vypočítaný v souladu s čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1301/2006 ve spojení s čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1301/2006. |
| --- | --- |

(3)

Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní práva podané od 1. do 7. ledna 2015 pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2015 převyšují u některých kvót dostupná množství. Je proto nutné určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní práva vydávána, a stanovit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství, vypočítaný v souladu s čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1301/2006 ve spojení s čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1301/2006.

| (4) | Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(4)

Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané podle nařízení (ES) č. 616/2007 pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2015, se vynásobí koeficientem přidělení stanoveným v části A přílohy tohoto nařízení.

2.   Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní práva podané podle nařízení (ES) č. 616/2007 pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2015, se vynásobí koeficientem přidělení stanoveným v části B přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. ledna 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 616/2007 ze dne 4. června 2007 o otevření a správě celních kvót Společenství v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Brazílie, Thajska a jiných třetích zemí (Úř. věst. L 142, 5.6.2007, s. 3).

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

PŘÍLOHA

ČÁST A

| Skupina číslo | Pořadové číslo | Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2015
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,401561 |
| 2 | 09.4212 | 0,975198 |
| 4A | 09.4214 | — |
| 09.4251 | 0,954412 |
| 09.4252 | — |
| 6A | 09.4216 | 0,449999 |
| 09.4260 | 0,997014 |
| 7 | 09.4217 | — |
| 8 | 09.4218 | — |

Skupina číslo

Pořadové číslo

Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2015

(%)

1

09.4211

0,401561

2

09.4212

0,975198

4A

09.4214

—

09.4251

0,954412

09.4252

—

6A

09.4216

0,449999

09.4260

0,997014

7

09.4217

—

8

09.4218

—

ČÁST B

| Skupina číslo | Pořadové číslo | Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2015
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,661893 |
| 09.4254 | — |
| 09.4255 | — |
| 09.4256 | — |

Skupina číslo

Pořadové číslo

Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2015

(%)

5A

09.4215

0,661893

09.4254

—

09.4255

—

09.4256

—

---

ROZHODNUTÍ

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/75

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/87

ze dne 21. ledna 2015,

kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 8 uvedeného nařízení,

po konzultaci s výborem zřízeným čl. 15 odst. 1 základního nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dne 30. listopadu 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečných prozatímních přezkumů (dále jen „přezkumy“) antidumpingových opatření použitelných na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 30. listopadu 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečných prozatímních přezkumů (dále jen „přezkumy“) antidumpingových opatření použitelných na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).

| (2) | Konečná zjištění a závěry přezkumů jsou uvedeny v prováděcím nařízení Komise (EU) 2015/82 (3), kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky. |
| --- | --- |

(2)

Konečná zjištění a závěry přezkumů jsou uvedeny v prováděcím nařízení Komise (EU) 2015/82 (3), kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky.

| (3) | Je třeba poznamenat, že platná opatření (4) mají formu závazků pro pět vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, které byly přijaty rozhodnutím Komise 2008/899/ES (5) (dále jen „závazky platné v současnosti“). |
| --- | --- |

(3)

Je třeba poznamenat, že platná opatření (4) mají formu závazků pro pět vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, které byly přijaty rozhodnutím Komise 2008/899/ES (5) (dále jen „závazky platné v současnosti“).

2.   ZÁVAZKY

| (4) | Před přijetím konečných antidumpingových opatření nabídlo týchž pět spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, kteří jsou stranami závazků platných v současnosti zmíněných výše v 3. bodě odůvodnění, a to COFCO Biochemical (Anhui), Jiangsu Guoxin Union Energy (dříve Yixing-Union Biochemical), skupina RZBC, TTCA a Weifang Ensign Industry nové cenové závazky v souladu s článkem 8 základního nařízení za účelem nahrazení závazků platných v současnosti. |
| --- | --- |

(4)

Před přijetím konečných antidumpingových opatření nabídlo týchž pět spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, kteří jsou stranami závazků platných v současnosti zmíněných výše v 3. bodě odůvodnění, a to COFCO Biochemical (Anhui), Jiangsu Guoxin Union Energy (dříve Yixing-Union Biochemical), skupina RZBC, TTCA a Weifang Ensign Industry nové cenové závazky v souladu s článkem 8 základního nařízení za účelem nahrazení závazků platných v současnosti.

| (5) | Stejně jako v případě závazků platných v současnosti vyvážející výrobci v těchto revidovaných nabídkách závazků uvedli, že budou prodávat kyselinu citronovou za ceny, které odstraní revidovaný poškozující účinek dumpingu, nebo nad těmito cenami. |
| --- | --- |

(5)

Stejně jako v případě závazků platných v současnosti vyvážející výrobci v těchto revidovaných nabídkách závazků uvedli, že budou prodávat kyselinu citronovou za ceny, které odstraní revidovaný poškozující účinek dumpingu, nebo nad těmito cenami.

| (6) | Nabídky dále stanoví indexaci minimálních dovozních cen, neboť ceny kyseliny citronové před obdobím šetření, během něj a po něm značně kolísaly. Indexace se provádí podle veřejných kotací kukuřice, hlavní suroviny obvykle používané při výrobě kyseliny citronové, v EU. |
| --- | --- |

(6)

Nabídky dále stanoví indexaci minimálních dovozních cen, neboť ceny kyseliny citronové před obdobím šetření, během něj a po něm značně kolísaly. Indexace se provádí podle veřejných kotací kukuřice, hlavní suroviny obvykle používané při výrobě kyseliny citronové, v EU.

| (7) | Kromě toho vyvážející výrobci nabídli, že pokud budou prodávat zboží odběratelům v EU, jejichž organizace nebo struktura přesahuje hranice EU, budou v zájmu snížení rizika nedodržení cen prostřednictvím křížové kompenzace cen informovat o každém prodeji mimo EU určeném pro takové odběratele. |
| --- | --- |

(7)

Kromě toho vyvážející výrobci nabídli, že pokud budou prodávat zboží odběratelům v EU, jejichž organizace nebo struktura přesahuje hranice EU, budou v zájmu snížení rizika nedodržení cen prostřednictvím křížové kompenzace cen informovat o každém prodeji mimo EU určeném pro takové odběratele.

| (8) | Vyvážející výrobci budou rovněž Komisi poskytovat pravidelné a podrobné informace týkající se vývozu svých výrobků do EU, což znamená, že Komise bude moci plnění závazků účinně sledovat. Navíc s ohledem na strukturu prodeje těchto společností Komise považuje riziko obcházení dohodnutých závazků za nízké. |
| --- | --- |

(8)

Vyvážející výrobci budou rovněž Komisi poskytovat pravidelné a podrobné informace týkající se vývozu svých výrobků do EU, což znamená, že Komise bude moci plnění závazků účinně sledovat. Navíc s ohledem na strukturu prodeje těchto společností Komise považuje riziko obcházení dohodnutých závazků za nízké.

| (9) | Je třeba poukázat na to, že čínská obchodní komora dovozců a vývozců kovů, nerostů a chemikálií (dále jen „CCCMC“) sdružuje pět společností uvedených ve 4. bodě odůvodnění, a že se proto CCCMC do sledování závazků také aktivně zapojí. |
| --- | --- |

(9)

Je třeba poukázat na to, že čínská obchodní komora dovozců a vývozců kovů, nerostů a chemikálií (dále jen „CCCMC“) sdružuje pět společností uvedených ve 4. bodě odůvodnění, a že se proto CCCMC do sledování závazků také aktivně zapojí.

| (10) | S ohledem na tyto skutečnosti jsou závazky, které nabízejí vyvážející výrobci a CCCMC, přijatelné. |
| --- | --- |

(10)

S ohledem na tyto skutečnosti jsou závazky, které nabízejí vyvážející výrobci a CCCMC, přijatelné.

| (11) | Aby mohla Komise účinně sledovat, zda společnosti plní závazky, bude osvobození od antidumpingového cla při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu podle těchto závazků příslušnému celnímu orgánu podmíněno předložením faktury obsahující alespoň údaje uvedené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2015/82. Tento rozsah informací je rovněž potřebný k tomu, aby celní orgány mohly s dostatečnou přesností ověřit, zda zásilka odpovídá obchodním dokladům. V případě, že tato faktura nebude předložena, nebo v případě, že nebudou splněny jiné podmínky stanovené ve výše uvedeném prováděcím nařízení, bude splatná příslušná sazba antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(11)

Aby mohla Komise účinně sledovat, zda společnosti plní závazky, bude osvobození od antidumpingového cla při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu podle těchto závazků příslušnému celnímu orgánu podmíněno předložením faktury obsahující alespoň údaje uvedené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2015/82. Tento rozsah informací je rovněž potřebný k tomu, aby celní orgány mohly s dostatečnou přesností ověřit, zda zásilka odpovídá obchodním dokladům. V případě, že tato faktura nebude předložena, nebo v případě, že nebudou splněny jiné podmínky stanovené ve výše uvedeném prováděcím nařízení, bude splatná příslušná sazba antidumpingového cla.

| (12) | Aby bylo zajištěno účinné dodržování závazků, byli dovozci výše uvedeným prováděcím nařízením informováni o tom, že nedodržení podmínek stanovených daným nařízením nebo odvolání přijetí závazků ze strany Komise může u příslušných transakcí vést ke vzniku celního dluhu. |
| --- | --- |

(12)

Aby bylo zajištěno účinné dodržování závazků, byli dovozci výše uvedeným prováděcím nařízením informováni o tom, že nedodržení podmínek stanovených daným nařízením nebo odvolání přijetí závazků ze strany Komise může u příslušných transakcí vést ke vzniku celního dluhu.

| (13) | V případě porušení nebo odvolání závazku nebo v případě odvolání přijetí závazku Komisí se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky použije antidumpingové clo uložené podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení, |
| --- | --- |

(13)

V případě porušení nebo odvolání závazku nebo v případě odvolání přijetí závazku Komisí se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky použije antidumpingové clo uložené podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Přijímají se závazky nabídnuté vyvážejícími výrobci uvedenými níže společně s čínskou obchodní komorou dovozců a vývozců kovů, nerostů a chemikálií v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky.

| Země | Společnost | Doplňkový kód Taric |
| --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province | A874 |
| vyrábí RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR a prodává její prodejce ve spojení RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province | A926 |
| vyrábí RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR a prodává její prodejce ve spojení RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province | A927 |
| TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province | A878 |
| Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province | A879 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province | A882 |

Země

Společnost

Doplňkový kód Taric

Čínská lidová republika

COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province

A874

vyrábí RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR a prodává její prodejce ve spojení RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province

A926

vyrábí RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR a prodává její prodejce ve spojení RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province

A927

TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province

A878

Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province

A879

Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province

A882

Článek 2

Rozhodnutí 2008/899/ES se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 21. ledna 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. C 351, 30.11.2013, s. 27.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/82 ze dne 21. ledna 2015, kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (Viz strana 8 v tomto čísle Úředního věstníku).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 1193/2008 ze dne 1. prosince 2008 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 323, 3.12.2008, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutí Komise 2008/899/ES ze dne 2. prosince 2008, kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 323, 3.12.2008, s. 62).

5

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/78

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 153/2014

ze dne 9. července 2014,

kterým se mění příloha X (Služby obecně) Dohody o EHP [2015/88]

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči (1) by měla být začleněna do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči (1) by měla být začleněna do Dohody o EHP.

| (2) | Prováděcí směrnice Komise 2012/52/EU ze dne 20. prosince 2012, kterou se stanoví opatření k usnadnění uznávání lékařských předpisů vystavených v jiném členském státě (2), by měla být začleněna do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí směrnice Komise 2012/52/EU ze dne 20. prosince 2012, kterou se stanoví opatření k usnadnění uznávání lékařských předpisů vystavených v jiném členském státě (2), by měla být začleněna do Dohody o EHP.

| (3) | Příloha X Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha X Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Za bod 1c (rozhodnutí Komise 2011/130/EU) přílohy X Dohody o EHP se doplňují nové body, které znějí:

| „2. | 32011 L 0024: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči (Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 45).
  Pro účely této Dohody se ustanovení směrnice upravují takto:
  Aniž je dotčen budoucí vývoj určený Smíšeným výborem EHP, je třeba poznamenat, že do Dohody o EHP nejsou začleněny tyto akty:






  a) | nařízení Rady (ES) č. 859/2003 ze dne 14. května 2003, kterým se působnost nařízení (EHS) č. 1408/71 a nařízení (EHS) č. 574/72 rozšiřuje na státní příslušníky třetích zemí, na které se tato nařízení dosud nevztahují pouze z důvodu jejich státní příslušnosti; |
| --- | --- | --- |

„2.

32011 L 0024: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči (Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 45).

Pro účely této Dohody se ustanovení směrnice upravují takto:

Aniž je dotčen budoucí vývoj určený Smíšeným výborem EHP, je třeba poznamenat, že do Dohody o EHP nejsou začleněny tyto akty:

a)

nařízení Rady (ES) č. 859/2003 ze dne 14. května 2003, kterým se působnost nařízení (EHS) č. 1408/71 a nařízení (EHS) č. 574/72 rozšiřuje na státní příslušníky třetích zemí, na které se tato nařízení dosud nevztahují pouze z důvodu jejich státní příslušnosti;

| b) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1231/2010 ze dne 24. listopadu 2010, kterým se rozšiřuje působnost nařízení (ES) č. 883/2004 a nařízení (ES) č. 987/2009 na státní příslušníky třetích zemí, na které se tato nařízení dosud nevztahují pouze z důvodu jejich státní příslušnosti. |
| --- | --- |

b)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1231/2010 ze dne 24. listopadu 2010, kterým se rozšiřuje působnost nařízení (ES) č. 883/2004 a nařízení (ES) č. 987/2009 na státní příslušníky třetích zemí, na které se tato nařízení dosud nevztahují pouze z důvodu jejich státní příslušnosti.

Proto se veškeré odkazy na tyto akty nevztahují na státy ESVO.

| 2a. | 32012 L 0052: prováděcí směrnice Komise 2012/52/EU ze dne 20. prosince 2012, kterou se stanoví opatření k usnadnění uznávání lékařských předpisů vystavených v jiném členském státě (Úř. věst. L 356, 22.12.2012, s. 68).“ |
| --- | --- |

2a.

32012 L 0052: prováděcí směrnice Komise 2012/52/EU ze dne 20. prosince 2012, kterou se stanoví opatření k usnadnění uznávání lékařských předpisů vystavených v jiném členském státě (Úř. věst. L 356, 22.12.2012, s. 68).“

Článek 2

Znění směrnice 2011/24/EU a prováděcí směrnice 2012/52/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 10. července 2014 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 9. července 2014.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Kurt JÄGER

---

(1)  Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 45.

1

(2)  Úř. věst. L 356, 22.12.2012, s. 68.

2

(3)  Byly oznámeny ústavní požadavky.

3

---

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/80

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 154/2014

ze dne 9. července 2014,

kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP [2015/89]

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 29 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění nařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (1), by měl být začleněn do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(1)

Článek 29 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění nařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (1), by měl být začleněn do Dohody o EHP.

| (2) | Příloha XIII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(2)

Příloha XIII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V bodě 41c (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010) přílohy XIII Dohody o EHP se doplňují nová slova a nová odrážka, které znějí:

„ve znění:

| — | 32013 R 1316: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).“ |
| --- | --- |

—

32013 R 1316: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).“

Článek 2

Znění nařízení (EU) č. 1316/2013 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 10. července 2014 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 9. července 2014.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Kurt JÄGER

---

(1)  Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129.

1

(2)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

2

---

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/81

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 155/2014

ze dne 9. července 2014,

kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP [2015/90]

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/288/EU ze dne 13. června 2013, kterým se mění rozhodnutí 2011/30/EU o rovnocennosti systémů veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí některých třetích zemí, které se vztahují na auditory a auditorské subjekty, a o přechodném období pro auditorské činnosti auditorů a auditorských subjektů z některých třetích zemí v Evropské unii (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/288/EU ze dne 13. června 2013, kterým se mění rozhodnutí 2011/30/EU o rovnocennosti systémů veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí některých třetích zemí, které se vztahují na auditory a auditorské subjekty, a o přechodném období pro auditorské činnosti auditorů a auditorských subjektů z některých třetích zemí v Evropské unii (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

| (2) | Příloha XXII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(2)

Příloha XXII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V bodě 10fd (rozhodnutí Komise 2011/30/EU) přílohy XXII Dohody o EHP se doplňují nová slova a nová odrážka, které znějí:

„ve znění:

| — | 32013 D 0288: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/288/EU ze dne 13. června 2013 (Úř. věst. L 163, 15.6.2013, s. 26).“ |
| --- | --- |

—

32013 D 0288: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/288/EU ze dne 13. června 2013 (Úř. věst. L 163, 15.6.2013, s. 26).“

Článek 2

Znění prováděcího rozhodnutí 2013/288/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 10. července 2014 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 9. července 2014.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Kurt JÄGER

---

(1)  Úř. věst. L 163, 15.6.2013, s. 26.

1

(2)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

2

---

Prohlášení států ESVO k rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 155/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se do Dohody o EHP začleňuje prováděcí rozhodnutí Komise 2013/288/EU

„Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/288/EU ze dne 13. června 2013 se zabývá rovnocenností pro třetí země. Začleněním tohoto rozhodnutí není dotčena působnost Dohody o EHP.“

---

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/83

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 156/2014

ze dne 9. července 2014,

kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP [2015/91]

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/280/EU ze dne 11. června 2013 o přiměřenosti příslušných orgánů Spojených států amerických podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (1) by mělo být začleněno do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/280/EU ze dne 11. června 2013 o přiměřenosti příslušných orgánů Spojených států amerických podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (1) by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

| (2) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/281/EU ze dne 11. června 2013 o rovnocennosti systémů veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahujících se na auditory a auditorské subjekty Spojených států amerických podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (2) by mělo být začleněno do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/281/EU ze dne 11. června 2013 o rovnocennosti systémů veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahujících se na auditory a auditorské subjekty Spojených států amerických podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (2) by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

| (3) | Příloha XXII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha XXII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Za bod 10fd (rozhodnutí Komise 2011/30/EU) přílohy XXII Dohody o EHP se vkládají nové body, které znějí:

| „10fe. | 32013 D 0280: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/280/EU ze dne 11. června 2013 o přiměřenosti příslušných orgánů Spojených států amerických podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (Úř. věst. L 161, 13.6.2013, s. 4). |
| --- | --- |

„10fe.

32013 D 0280: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/280/EU ze dne 11. června 2013 o přiměřenosti příslušných orgánů Spojených států amerických podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (Úř. věst. L 161, 13.6.2013, s. 4).

| 10ff. | 32013 D 0281: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/281/EU ze dne 11. června 2013 o rovnocennosti systémů veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahujících se na auditory a auditorské subjekty Spojených států amerických podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (Úř. věst. L 161, 13.6.2013, s. 8).“ |
| --- | --- |

10ff.

32013 D 0281: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/281/EU ze dne 11. června 2013 o rovnocennosti systémů veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahujících se na auditory a auditorské subjekty Spojených států amerických podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (Úř. věst. L 161, 13.6.2013, s. 8).“

Článek 2

Znění prováděcích rozhodnutí 2013/280/EU a 2013/281/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 10. července 2014 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (3).

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 9. července 2014.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Kurt JÄGER

---

(1)  Úř. věst. L 161, 13.6.2013, s. 4.

1

(2)  Úř. věst. L 161, 13.6.2013, s. 8.

2

(3)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

3

---

Prohlášení států ESVO k rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 156/2014 ze dne 9. července 2014, kterým se do Dohody o EHP začleňují prováděcí rozhodnutí Komise 2013/280/EU a 2013/281/EU

„Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/280/EU ze dne 11. června 2013 o přiměřenosti příslušných orgánů Spojených států amerických podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a prováděcí rozhodnutí Komise 2013/281/EU ze dne 11. června 2013 o rovnocennosti systémů veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahujících se na auditory a auditorské subjekty Spojených států amerických podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES se zabývají vztahy s třetími zeměmi. Začleněním těchto rozhodnutí není dotčena oblast působnosti Dohody o EHP.“

---

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/85 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/85

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 157/2014

ze dne 9. července 2014,

kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHPo spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody [2015/92]

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (1).

| (2) | Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn, aby mohla být tato rozšířená spolupráce uplatňována od 1. ledna 2014, |
| --- | --- |

(2)

Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn, aby mohla být tato rozšířená spolupráce uplatňována od 1. ledna 2014,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V čl. 2 odst. 5 protokolu 31 k Dohodě o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 R 1316: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).
  Státy ESVO se v rámci Nástroje pro propojení Evropy účastní pouze odvětví telekomunikací.
  Lichtenštejnsko se tohoto programu neúčastní, ani na něj finančně nepřispívá.“ |
| --- | --- |

„—

32013 R 1316: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).

Státy ESVO se v rámci Nástroje pro propojení Evropy účastní pouze odvětví telekomunikací.

Lichtenštejnsko se tohoto programu neúčastní, ani na něj finančně nepřispívá.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po učinění posledního oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2).

2

Použije se ode dne 1. ledna 2014.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

Úředního věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 9. července 2014.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Kurt JÄGER

---

(1)  Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129.

1

(2)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

2

---

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/86

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 158/2014

ze dne 9. července 2014,

kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody [2015/93]

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1381/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se zavádí program Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020 (1). |
| --- | --- |

(1)

Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1381/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se zavádí program Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020 (1).

| (2) | Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2014, |
| --- | --- |

(2)

Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2014,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V Protokolu 31 se článek 5 mění takto:

| 1) | V odstavci 5 se za slova „programu uvedeného v třinácté odrážce od 1. ledna 2012“ vkládají slova „a programu uvedeného ve čtrnácté odrážce od 1. ledna 2014“. |
| --- | --- |

1)

V odstavci 5 se za slova „programu uvedeného v třinácté odrážce od 1. ledna 2012“ vkládají slova „a programu uvedeného ve čtrnácté odrážce od 1. ledna 2014“.

| 2) | V odstavci 8 se doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | 32013 R 1381: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1381/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se zavádí program Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 62).
  Lichtenštejnsko se účastní pouze činností, které mohou být výsledkem rozpočtových linií 33 01 04 01 Výdaje na podporu programu Práva a občanství a 33 02 02 Podpora nediskriminace a rovnosti.
  Výjimka se uděluje Norsku, jež se tak programu neúčastní, ani na něj finančně nepřispívá.“ |
| --- | --- | --- |

2)

V odstavci 8 se doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

32013 R 1381: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1381/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se zavádí program Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 62).

Lichtenštejnsko se účastní pouze činností, které mohou být výsledkem rozpočtových linií 33 01 04 01 Výdaje na podporu programu Práva a občanství a 33 02 02 Podpora nediskriminace a rovnosti.

Výjimka se uděluje Norsku, jež se tak programu neúčastní, ani na něj finančně nepřispívá.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po učinění posledního oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2).

Použije se ode dne 1. ledna 2014.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 9. července 2014.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Kurt JÄGER

---

(1)  Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 62.

1

(2)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

2

---

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/87

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

č. 159/2014

ze dne 9. července 2014,

kterým se mění některé přílohy Dohody o EHP a protokoly k Dohodě o EHP [2015/94]

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 128 Dohody o EHP stanoví, že každý evropský stát, který se stane členem Evropské unie, požádá, aby se stal stranou Dohody o EHP, a že podmínky této účasti jsou předmětem dohody mezi smluvními stranami a žadatelským státem. |
| --- | --- |

(1)

Článek 128 Dohody o EHP stanoví, že každý evropský stát, který se stane členem Evropské unie, požádá, aby se stal stranou Dohody o EHP, a že podmínky této účasti jsou předmětem dohody mezi smluvními stranami a žadatelským státem.

| (2) | V návaznosti na úspěšné uzavření jednání o rozšíření Evropské unie předložila Chorvatská republika (dále jen „nová smluvní strana“) žádost o přistoupení k Dohodě o EHP. |
| --- | --- |

(2)

V návaznosti na úspěšné uzavření jednání o rozšíření Evropské unie předložila Chorvatská republika (dále jen „nová smluvní strana“) žádost o přistoupení k Dohodě o EHP.

| (3) | Dne 11. dubna 2014 byla podepsána Dohoda o účasti Chorvatské republiky v Evropském hospodářském prostoru (1) (dále jen „Dohoda o rozšíření EHP“). |
| --- | --- |

(3)

Dne 11. dubna 2014 byla podepsána Dohoda o účasti Chorvatské republiky v Evropském hospodářském prostoru (1) (dále jen „Dohoda o rozšíření EHP“).

| (4) | Podle čl. 1 odst. 2 Dohody o rozšíření EHP se ustanovení Dohody o EHP, ve znění rozhodnutí Smíšeného výboru EHP přijatých před 30. červnem 2011, stávají pro novou smluvní stranu závaznými od vstupu Dohody o rozšíření EHP v platnost za stejných podmínek jako pro stávající smluvní strany a za podmínek uvedených v Dohodě o rozšíření EHP. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 1 odst. 2 Dohody o rozšíření EHP se ustanovení Dohody o EHP, ve znění rozhodnutí Smíšeného výboru EHP přijatých před 30. červnem 2011, stávají pro novou smluvní stranu závaznými od vstupu Dohody o rozšíření EHP v platnost za stejných podmínek jako pro stávající smluvní strany a za podmínek uvedených v Dohodě o rozšíření EHP.

| (5) | Od 30. června 2011 se prostřednictvím rozhodnutí Smíšeného výboru EHP do Dohody o EHP začlenila řada aktů EU. |
| --- | --- |

(5)

Od 30. června 2011 se prostřednictvím rozhodnutí Smíšeného výboru EHP do Dohody o EHP začlenila řada aktů EU.

| (6) | Aby se zaručila stejnorodost Dohody o EHP a právní jistota pro jednotlivce a hospodářské subjekty, je třeba jasně uvést, že tyto akty EU, které jsou uvedeny nebo obsaženy ve výše zmíněných rozhodnutích, jsou pro novou smluvní stranu závazné od vstupu Dohody o rozšíření EHP v platnost. |
| --- | --- |

(6)

Aby se zaručila stejnorodost Dohody o EHP a právní jistota pro jednotlivce a hospodářské subjekty, je třeba jasně uvést, že tyto akty EU, které jsou uvedeny nebo obsaženy ve výše zmíněných rozhodnutích, jsou pro novou smluvní stranu závazné od vstupu Dohody o rozšíření EHP v platnost.

| (7) | V čl. 3 odst. 5 Dohody o rozšíření EHP se stanoví, že vyžadují-li akty EU, které byly začleněny do Dohody o EHP přede dnem vstupu Dohody o rozšíření EHP v platnost, úpravy z důvodu účasti nové smluvní strany a tyto nezbytné úpravy nejsou uvedeny v Dohodě o rozšíření EHP, budou tyto úpravy provedeny postupy stanovenými v Dohodě o EHP. |
| --- | --- |

(7)

V čl. 3 odst. 5 Dohody o rozšíření EHP se stanoví, že vyžadují-li akty EU, které byly začleněny do Dohody o EHP přede dnem vstupu Dohody o rozšíření EHP v platnost, úpravy z důvodu účasti nové smluvní strany a tyto nezbytné úpravy nejsou uvedeny v Dohodě o rozšíření EHP, budou tyto úpravy provedeny postupy stanovenými v Dohodě o EHP.

| (8) | Podle čl. 4 odst. 2 Dohody o rozšíření EHP budou kterákoli ujednání mající význam pro Dohodu o EHP, jež vyplývají z Aktu o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii a o úpravách Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (2) (dále jen „akt o přistoupení ze dne 9. prosince 2011“), nebo jež byla na jeho základě přijata a která nejsou v Dohodě o rozšíření EHP zmíněna, řešena v souladu s postupy stanovenými v Dohodě o EHP. |
| --- | --- |

(8)

Podle čl. 4 odst. 2 Dohody o rozšíření EHP budou kterákoli ujednání mající význam pro Dohodu o EHP, jež vyplývají z Aktu o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii a o úpravách Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (2) (dále jen „akt o přistoupení ze dne 9. prosince 2011“), nebo jež byla na jeho základě přijata a která nejsou v Dohodě o rozšíření EHP zmíněna, řešena v souladu s postupy stanovenými v Dohodě o EHP.

| (9) | Podle protokolu 44 k Dohodě o EHP o ochranných mechanismech na základě rozšíření Evropského hospodářského prostoru, který byl do Dohody o EHP začleněn prostřednictvím čl. 2 odst. 2 Dohody o rozšíření EHP, se všeobecný rozhodovací proces stanovený Dohodou o EHP vztahuje na rozhodnutí přijímaná Evropskou komisí při uplatňování článku 38 aktu o přistoupení ze dne 9. prosince 2011. |
| --- | --- |

(9)

Podle protokolu 44 k Dohodě o EHP o ochranných mechanismech na základě rozšíření Evropského hospodářského prostoru, který byl do Dohody o EHP začleněn prostřednictvím čl. 2 odst. 2 Dohody o rozšíření EHP, se všeobecný rozhodovací proces stanovený Dohodou o EHP vztahuje na rozhodnutí přijímaná Evropskou komisí při uplatňování článku 38 aktu o přistoupení ze dne 9. prosince 2011.

| (10) | Přílohy Dohody o EHP a protokoly k Dohodě o EHP by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(10)

Přílohy Dohody o EHP a protokoly k Dohodě o EHP by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (11) | Změny nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 ze dne 15. ledna 2008 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení lihovin a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1576/89 (3), které jsou stanoveny v aktu o přistoupení ze dne 9. prosince 2011, by měly být začleněny do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(11)

Změny nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 ze dne 15. ledna 2008 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení lihovin a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1576/89 (3), které jsou stanoveny v aktu o přistoupení ze dne 9. prosince 2011, by měly být začleněny do Dohody o EHP.

| (12) | Nařízení Komise (EU) č. 481/2013 ze dne 24. května 2013, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 788/2012, pokud jde o počet vzorků, které má odebrat a podrobit analýze pro kombinace pesticidů/produktů Chorvatsko (4), by mělo být začleněno do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(12)

Nařízení Komise (EU) č. 481/2013 ze dne 24. května 2013, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 788/2012, pokud jde o počet vzorků, které má odebrat a podrobit analýze pro kombinace pesticidů/produktů Chorvatsko (4), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

| (13) | Nařízení Rady (EU) č. 517/2013 ze dne 13. května 2013, kterým se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některá nařízení a rozhodnutí v oblasti volného pohybu zboží, volného pohybu osob, práva obchodních společností, politiky hospodářské soutěže, zemědělství, bezpečnosti potravin, veterinární a rostlinolékařské politiky, dopravní politiky, energetiky, daní, statistiky, transevropských sítí, soudnictví a základních práv, svobody, bezpečnosti a práva, životního prostředí, celní unie, vnějších vztahů, zahraniční, bezpečnostní a obranné politiky a orgánů (5), by mělo být začleněno do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(13)

Nařízení Rady (EU) č. 517/2013 ze dne 13. května 2013, kterým se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některá nařízení a rozhodnutí v oblasti volného pohybu zboží, volného pohybu osob, práva obchodních společností, politiky hospodářské soutěže, zemědělství, bezpečnosti potravin, veterinární a rostlinolékařské politiky, dopravní politiky, energetiky, daní, statistiky, transevropských sítí, soudnictví a základních práv, svobody, bezpečnosti a práva, životního prostředí, celní unie, vnějších vztahů, zahraniční, bezpečnostní a obranné politiky a orgánů (5), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

| (14) | Nařízení Komise (EU) č. 519/2013 ze dne 21. února 2013, kterým se v důsledku přistoupení Chorvatska upravují některá nařízení a rozhodnutí v oblasti volného pohybu zboží, volného pohybu osob, práva usazování a volného pohybu služeb, práva společností, politiky hospodářské soutěže, zemědělství, bezpečnosti potravin, veterinární a rostlinolékařské politiky, rybolovu, dopravy, energetiky, daní, statistiky, sociální politiky a zaměstnanosti, životního prostředí, cla, vnějších vztahů a zahraniční, bezpečnostní a obranné politiky (6), by mělo být začleněno do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(14)

Nařízení Komise (EU) č. 519/2013 ze dne 21. února 2013, kterým se v důsledku přistoupení Chorvatska upravují některá nařízení a rozhodnutí v oblasti volného pohybu zboží, volného pohybu osob, práva usazování a volného pohybu služeb, práva společností, politiky hospodářské soutěže, zemědělství, bezpečnosti potravin, veterinární a rostlinolékařské politiky, rybolovu, dopravy, energetiky, daní, statistiky, sociální politiky a zaměstnanosti, životního prostředí, cla, vnějších vztahů a zahraniční, bezpečnostní a obranné politiky (6), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

| (15) | Nařízení Komise (EU) č. 656/2013 ze dne 10. července 2013, kterým se stanoví přechodná opatření, pokud jde o vzor pasu vydaného v Chorvatsku pro psy, kočky a fretky (7), by mělo být začleněno do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(15)

Nařízení Komise (EU) č. 656/2013 ze dne 10. července 2013, kterým se stanoví přechodná opatření, pokud jde o vzor pasu vydaného v Chorvatsku pro psy, kočky a fretky (7), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

| (16) | Směrnice Rady 2013/15/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti volného pohybu zboží (8), by měla být začleněna do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(16)

Směrnice Rady 2013/15/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti volného pohybu zboží (8), by měla být začleněna do Dohody o EHP.

| (17) | Směrnice Rady 2013/16/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti veřejných zakázek (9), by měla být začleněna do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(17)

Směrnice Rady 2013/16/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti veřejných zakázek (9), by měla být začleněna do Dohody o EHP.

| (18) | Směrnice Rady 2013/17/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti životního prostředí (10), by měla být začleněna do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(18)

Směrnice Rady 2013/17/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti životního prostředí (10), by měla být začleněna do Dohody o EHP.

| (19) | Směrnice Rady 2013/18/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (11), by měla být začleněna do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(19)

Směrnice Rady 2013/18/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (11), by měla být začleněna do Dohody o EHP.

| (20) | Směrnice Rady 2013/20/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti bezpečnosti potravin, veterinární a rostlinolékařské politiky (12), by měla být začleněna do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(20)

Směrnice Rady 2013/20/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti bezpečnosti potravin, veterinární a rostlinolékařské politiky (12), by měla být začleněna do Dohody o EHP.

| (21) | Směrnice Rady 2013/21/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují směrnice Rady 67/548/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES v oblasti životního prostředí (13), by měla být začleněna do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(21)

Směrnice Rady 2013/21/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují směrnice Rady 67/548/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES v oblasti životního prostředí (13), by měla být začleněna do Dohody o EHP.

| (22) | Směrnice Rady 2013/22/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti dopravní politiky (14), by měla být začleněna do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(22)

Směrnice Rady 2013/22/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti dopravní politiky (14), by měla být začleněna do Dohody o EHP.

| (23) | Směrnice Rady 2013/23/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti finančních služeb (15), by měla být začleněna do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(23)

Směrnice Rady 2013/23/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti finančních služeb (15), by měla být začleněna do Dohody o EHP.

| (24) | Směrnice Rady 2013/24/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti práva obchodních společností (16), by měla být začleněna do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(24)

Směrnice Rady 2013/24/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti práva obchodních společností (16), by měla být začleněna do Dohody o EHP.

| (25) | Směrnice Rady 2013/25/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti práva usazování a volného pohybu služeb (17), by měla být začleněna do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(25)

Směrnice Rady 2013/25/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti práva usazování a volného pohybu služeb (17), by měla být začleněna do Dohody o EHP.

| (26) | Směrnice Komise 2013/26/EU ze dne 8. února 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatska upravují některé směrnice v oblasti bezpečnosti potravin a veterinární a rostlinolékařské politiky (18), by měla být začleněna do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(26)

Směrnice Komise 2013/26/EU ze dne 8. února 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatska upravují některé směrnice v oblasti bezpečnosti potravin a veterinární a rostlinolékařské politiky (18), by měla být začleněna do Dohody o EHP.

| (27) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/290/EU ze dne 14. června 2013, kterým se mění rozhodnutí 2009/821/ES, pokud jde o seznamy stanovišť hraniční kontroly a veterinární jednotky v TRACES v důsledku přistoupení Chorvatska (19), by mělo být začleněno do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(27)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/290/EU ze dne 14. června 2013, kterým se mění rozhodnutí 2009/821/ES, pokud jde o seznamy stanovišť hraniční kontroly a veterinární jednotky v TRACES v důsledku přistoupení Chorvatska (19), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

| (28) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/291/EU ze dne 14. června 2013, kterým se stanoví přechodná opatření pro některé produkty živočišného původu, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, dovezené ze třetích zemí do Chorvatska přede dnem 1. července 2013 (20), by mělo být začleněno do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(28)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/291/EU ze dne 14. června 2013, kterým se stanoví přechodná opatření pro některé produkty živočišného původu, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, dovezené ze třetích zemí do Chorvatska přede dnem 1. července 2013 (20), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

| (29) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/346/EU ze dne 28. června 2013, kterým se schvaluje Chorvatskem předložený plán schvalování zařízení pro obchod s drůbeží a násadovými vejci uvnitř Unie podle směrnice Rady 2009/158/ES (21), by mělo být začleněno do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(29)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/346/EU ze dne 28. června 2013, kterým se schvaluje Chorvatskem předložený plán schvalování zařízení pro obchod s drůbeží a násadovými vejci uvnitř Unie podle směrnice Rady 2009/158/ES (21), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

| (30) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/347/EU ze dne 28. června 2013, kterým se schvalují Chorvatskem předložené pohotovostní plány pro tlumení některých nákaz zvířat (22), by mělo být začleněno do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(30)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/347/EU ze dne 28. června 2013, kterým se schvalují Chorvatskem předložené pohotovostní plány pro tlumení některých nákaz zvířat (22), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

| (31) | Vzhledem k tomu, že Dohoda o EHP rozšiřuje vnitřní trh na státy ESVO, je v zájmu dobrého fungování vnitřního trhu nezbytné, aby se toto rozhodnutí použilo a vstoupilo v platnost bez zbytečného odkladu. |
| --- | --- |

(31)

Vzhledem k tomu, že Dohoda o EHP rozšiřuje vnitřní trh na státy ESVO, je v zájmu dobrého fungování vnitřního trhu nezbytné, aby se toto rozhodnutí použilo a vstoupilo v platnost bez zbytečného odkladu.

| (32) | Vzhledem k tomu, že Dohoda o rozšíření EHP dosud nevstoupila v platnost, avšak je prozatímně použitelná, použije se toto rozhodnutí rovněž prozatímně, a to do vstupu Dohody o rozšíření EHP v platnost, |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem k tomu, že Dohoda o rozšíření EHP dosud nevstoupila v platnost, avšak je prozatímně použitelná, použije se toto rozhodnutí rovněž prozatímně, a to do vstupu Dohody o rozšíření EHP v platnost,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP přijatá po 30. červnu 2011 jsou závazná pro novou smluvní stranu.

Článek 2

Znění rozhodnutí Smíšeného výboru EHP zmíněných v článku 1 smluvní strany vyhotoví a ověří v chorvatském jazyce.

Článek 3

V bodě 9 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008) kapitoly XXVII přílohy II Dohody o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 1 2012 J003: Akt o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky a o úpravách Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii přijatý dne 9. prosince 2011 (Úř. věst. L 112, 24.4.2012, s. 21).“ |
| --- | --- |

„—

1 2012 J003: Akt o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky a o úpravách Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii přijatý dne 9. prosince 2011 (Úř. věst. L 112, 24.4.2012, s. 21).“

Článek 4

Přechodná opatření uvedená v příloze I tohoto rozhodnutí se začleňují do Dohody o EHP a stávají se její součástí.

Článek 5

1.   V bodech příloh Dohody o EHP a protokolů k Dohodě o EHP uvedených v příloze II tohoto rozhodnutí se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 R 0517: nařízení Rady (EU) č. 517/2013 ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 1).“ |
| --- | --- |

„—

32013 R 0517: nařízení Rady (EU) č. 517/2013 ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 1).“

2.   V bodech příloh Dohody o EHP a protokolů k Dohodě o EHP uvedených v příloze III tohoto rozhodnutí se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 R 0519: nařízení Komise (EU) č. 519/2013 ze dne 21. února 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 74).“ |
| --- | --- |

„—

32013 R 0519: nařízení Komise (EU) č. 519/2013 ze dne 21. února 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 74).“

3.   Je-li odrážka uvedená v předchozích odstavcích první odrážkou, která má být doplněna do daného bodu, předchází jí slova „, ve znění:“.

Článek 6

1.   V bodech příloh Dohody o EHP uvedených v příloze IV tohoto rozhodnutí se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 L 0015: směrnice Rady 2013/15/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 172).“ |
| --- | --- |

„—

32013 L 0015: směrnice Rady 2013/15/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 172).“

2.   V bodech příloh Dohody o EHP a protokolů k Dohodě o EHP uvedených v příloze V tohoto rozhodnutí se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 L 0016: směrnice Rady 2013/16/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 184).“ |
| --- | --- |

„—

32013 L 0016: směrnice Rady 2013/16/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 184).“

3.   V bodech příloh Dohody o EHP a protokolů k Dohodě o EHP uvedených v příloze VI tohoto rozhodnutí se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 L 0017: směrnice Rady 2013/17/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 193).“ |
| --- | --- |

„—

32013 L 0017: směrnice Rady 2013/17/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 193).“

4.   V bodech příloh Dohody o EHP a protokolů k Dohodě o EHP uvedených v příloze VII tohoto rozhodnutí se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 L 0018: směrnice Rady 2013/18/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 230).“ |
| --- | --- |

„—

32013 L 0018: směrnice Rady 2013/18/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 230).“

5.   V bodech příloh Dohody o EHP a protokolů k Dohodě o EHP uvedených v příloze VIII tohoto rozhodnutí se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 L 0020: směrnice Rady 2013/20/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 234).“ |
| --- | --- |

„—

32013 L 0020: směrnice Rady 2013/20/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 234).“

6.   V bodech příloh Dohody o EHP a protokolů k Dohodě o EHP uvedených v příloze IX tohoto rozhodnutí se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 L 0021: směrnice Rady 2013/21/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 240).“ |
| --- | --- |

„—

32013 L 0021: směrnice Rady 2013/21/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 240).“

7.   V bodech příloh Dohody o EHP a protokolů k Dohodě o EHP uvedených v příloze X tohoto rozhodnutí se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 L 0022: směrnice Rady 2013/22/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 356).“ |
| --- | --- |

„—

32013 L 0022: směrnice Rady 2013/22/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 356).“

8.   V bodech příloh Dohody o EHP a protokolů k Dohodě o EHP uvedených v příloze XI tohoto rozhodnutí se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 L 0023: směrnice Rady 2013/23/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 362).“ |
| --- | --- |

„—

32013 L 0023: směrnice Rady 2013/23/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 362).“

9.   V bodech příloh Dohody o EHP a protokolů k Dohodě o EHP uvedených v příloze XII tohoto rozhodnutí se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 L 0024: směrnice Rady 2013/24/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 365).“ |
| --- | --- |

„—

32013 L 0024: směrnice Rady 2013/24/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 365).“

10.   V bodech příloh Dohody o EHP a protokolů k Dohodě o EHP uvedených v příloze XIII tohoto rozhodnutí se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 L 0025: směrnice Rady 2013/25/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 368).“ |
| --- | --- |

„—

32013 L 0025: směrnice Rady 2013/25/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 368).“

11.   V bodech příloh Dohody o EHP a protokolů k Dohodě o EHP uvedených v příloze XIV tohoto rozhodnutí se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 L 0026: směrnice Rady 2013/26/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 376).“ |
| --- | --- |

„—

32013 L 0026: směrnice Rady 2013/26/EU ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 376).“

12.   Je-li odrážka uvedená v předchozích odstavcích první odrážkou, která má být doplněna do daného bodu, předchází jí slova „, ve znění:“.

13.   Ostatní změny nutné na základě začlenění aktů předchozími odstavci jsou uvedeny v části II příslušných příloh tohoto rozhodnutí.

Článek 7

1.   V bodě 39 (rozhodnutí Komise 2009/821/ES) části 1.2 kapitoly I přílohy I Dohody o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 D 0290: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/290/EU ze dne 14. června 2013 (Úř. věst. L 164, 18.6.2013, s. 22).“ |
| --- | --- |

„—

32013 D 0290: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/290/EU ze dne 14. června 2013 (Úř. věst. L 164, 18.6.2013, s. 22).“

2.   V bodě 74 (prováděcí nařízení Komise (EU) č. 788/2012) kapitoly XII přílohy II Dohody o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 R 0481: nařízení Komise (EU) č. 481/2013 ze dne 24. května 2013 (Úř. věst. L 139, 25.5.2013, s. 5)“. |
| --- | --- |

„—

32013 R 0481: nařízení Komise (EU) č. 481/2013 ze dne 24. května 2013 (Úř. věst. L 139, 25.5.2013, s. 5)“.

3.   Je-li odrážka uvedená v předchozích odstavcích první odrážkou, která má být doplněna do daného bodu, předchází jí slova „, ve znění:“.

Článek 8

V příloze I Dohody o EHP se kapitola I mění takto:

| 1. | V bodě 121 (rozhodnutí Komise 2003/803/ES) části 1.2 se doplňuje následující:
  „Použijí se přechodná opatření stanovená v tomto aktu:






  — | 32013 R 0656: nařízení Komise (EU) č. 656/2013 ze dne 10. července 2013, kterým se stanoví přechodná opatření, pokud jde o vzor pasu vydaného v Chorvatsku pro psy, kočky a fretky (Úř. věst. L 190, 11.7.2013, s. 35).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V bodě 121 (rozhodnutí Komise 2003/803/ES) části 1.2 se doplňuje následující:

„Použijí se přechodná opatření stanovená v tomto aktu:

—

32013 R 0656: nařízení Komise (EU) č. 656/2013 ze dne 10. července 2013, kterým se stanoví přechodná opatření, pokud jde o vzor pasu vydaného v Chorvatsku pro psy, kočky a fretky (Úř. věst. L 190, 11.7.2013, s. 35).“

32013 R 0656

| 2. | V bodě 17 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004) části 6.1 pod položkou o přechodných opatřeních se doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | 32013 D 0291: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/291/EU ze dne 14. června 2013, kterým se stanoví přechodná opatření pro některé produkty živočišného původu, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, dovezené ze třetích zemí do Chorvatska přede dnem 1. července 2013 (Úř. věst. L 164, 18.6.2013, s. 25).“ |
| --- | --- | --- |

2.

V bodě 17 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004) části 6.1 pod položkou o přechodných opatřeních se doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

32013 D 0291: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/291/EU ze dne 14. června 2013, kterým se stanoví přechodná opatření pro některé produkty živočišného původu, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, dovezené ze třetích zemí do Chorvatska přede dnem 1. července 2013 (Úř. věst. L 164, 18.6.2013, s. 25).“

32013 D 0291

| 3. | V části 4.2 v položce „AKTY, KTERÉ BEROU STÁTY ESVO A KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO NÁLEŽITĚ V ÚVAHU“ se za bod 58 (rozhodnutí Komise 2007/17/ES) vkládá nový bod, který zní:






  „59. | 32013 D 0346: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/346/EU ze dne 28. června 2013, kterým se schvaluje Chorvatskem předložený plán schvalování zařízení pro obchod s drůbeží a násadovými vejci uvnitř Unie podle směrnice Rady 2009/158/ES (Úř. věst. L 183, 2.7.2013, s. 12).
  Tento akt se nevztahuje na Island.“ |
| --- | --- | --- |

3.

V části 4.2 v položce „AKTY, KTERÉ BEROU STÁTY ESVO A KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO NÁLEŽITĚ V ÚVAHU“ se za bod 58 (rozhodnutí Komise 2007/17/ES) vkládá nový bod, který zní:

AKTY, KTERÉ BEROU STÁTY ESVO A KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO NÁLEŽITĚ V ÚVAHU

„59.

32013 D 0346: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/346/EU ze dne 28. června 2013, kterým se schvaluje Chorvatskem předložený plán schvalování zařízení pro obchod s drůbeží a násadovými vejci uvnitř Unie podle směrnice Rady 2009/158/ES (Úř. věst. L 183, 2.7.2013, s. 12).

32013 D 0346

Tento akt se nevztahuje na Island.“

| 4. | V části 3.2 v položce „AKTY, KTERÉ BEROU STÁTY ESVO A KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO NÁLEŽITĚ V ÚVAHU“ se za bod 48 (prováděcí rozhodnutí Komise 2013/764/EU) vkládá nový bod, který zní:






  „49. | 32013 D 0347: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/347/EU ze dne 28. června 2013, kterým se schvalují Chorvatskem předložené pohotovostní plány pro tlumení některých nákaz zvířat (Úř. věst. L 183, 2.7.2013, s. 13.
  Tento akt se nevztahuje na Island.“ |
| --- | --- | --- |

4.

V části 3.2 v položce „AKTY, KTERÉ BEROU STÁTY ESVO A KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO NÁLEŽITĚ V ÚVAHU“ se za bod 48 (prováděcí rozhodnutí Komise 2013/764/EU) vkládá nový bod, který zní:

AKTY, KTERÉ BEROU STÁTY ESVO A KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO NÁLEŽITĚ V ÚVAHU

„49.

32013 D 0347: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/347/EU ze dne 28. června 2013, kterým se schvalují Chorvatskem předložené pohotovostní plány pro tlumení některých nákaz zvířat (Úř. věst. L 183, 2.7.2013, s. 13.

32013 D 0347

Tento akt se nevztahuje na Island.“

Článek 9

Znění nařízení (EU) č. 481/2013, (EU) č. 517/2013, (EU) č. 519/2013 a (EU) č. 68/2014 a směrnic 2013/15/EU, 2013/16/EU, 2013/17/EU, 2013/18/EU, 2013/20/EU, 2013/21/EU, 2013/22/EU, 2013/23/EU, 2013/24/EU, 2013/25/EU, 2013/26/EU a prováděcích rozhodnutí 2013/290/EU a 2013/291/EU v islandském a norském jazyce a nařízení (EU) č. 656/2013 a prováděcích rozhodnutí 2013/346/EU a 2013/347/EU v norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Úředního věstníku Evropské unie

Článek 10

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po posledním oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (23) nebo v den vstupu Dohody o rozšíření EHP v platnost, podle toho, co nastane později.

23

Do vstupu Dohody o rozšíření EHP v platnost se toto rozhodnutí použije prozatímně ode dne jeho přijetí.

Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny ústavní požadavky oznámené kteroukoli ze smluvních stran týkající se kteréhokoli rozhodnutí Smíšeného výboru EHP uvedeného v článku 1.

Článek 11

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

Úředního věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 9. července 2014.

Za Smíšený výbor EHP

předseda

Kurt JÄGER

---

(1)  Úř. věst. L 170, 11.6.2014, s. 18.

1

(2)  Úř. věst. L 112, 24.4.2012, s. 21.

2

(3)  Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 16.

3

(4)  Úř. věst. L 139, 25.5.2013, s. 5.

4

(5)  Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 74.

6

(7)  Úř. věst. L 190, 11.7.2013, s. 35.

7

(8)  Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 172.

8

(9)  Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 184.

9

(10)  Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 193.

10

(11)  Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 230.

11

(12)  Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 234.

12

(13)  Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 240.

13

(14)  Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 356.

14

(15)  Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 362.

15

(16)  Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 365.

16

(17)  Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 368.

17

(18)  Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 376.

18

(19)  Úř. věst. L 164, 18.6.2013, s. 22.

19

(20)  Úř. věst. L 164, 18.6.2013, s. 25.

20

(21)  Úř. věst. L 183, 2.7.2013, s. 12.

21

(22)  Úř. věst. L 183, 2.7.2013, s. 13.

22

(23)  Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

23

---

PŘÍLOHA I

PŘECHODNÁ OPATŘENÍ PODLE ČLÁNKU 4 TOHOTO ROZHODNUTÍ

Příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP se mění takto:

V bodě 25a (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1072/2009) se doplňují nová slova, která znějí:

„Použijí se přechodná opatření stanovená v přílohách aktu o přistoupení ze dne 9. prosince 2011 pro Chorvatsko (příloha V kapitola 7 bod 2).“

Příloha XX (Životní prostředí) Dohody o EHP se mění takto:

| 1. | V bodě 1f (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES) se doplňují nová slova, která znějí:
  „Použijí se přechodná opatření stanovená v přílohách aktu o přistoupení ze dne 9. prosince 2011 pro Chorvatsko (příloha V kapitola 10 oddíl V bod 3).“ |
| --- | --- |

1.

V bodě 1f (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES) se doplňují nová slova, která znějí:

„Použijí se přechodná opatření stanovená v přílohách aktu o přistoupení ze dne 9. prosince 2011 pro Chorvatsko (příloha V kapitola 10 oddíl V bod 3).“

| 2. | V bodě 14c (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES) se doplňují nová slova, která znějí:
  „Použijí se přechodná opatření stanovená v přílohách aktu o přistoupení ze dne 9. prosince 2011 pro Chorvatsko (příloha V kapitola 10 oddíl II).“ |
| --- | --- |

2.

V bodě 14c (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES) se doplňují nová slova, která znějí:

„Použijí se přechodná opatření stanovená v přílohách aktu o přistoupení ze dne 9. prosince 2011 pro Chorvatsko (příloha V kapitola 10 oddíl II).“

Protokol 47 k Dohodě o EHP o odstranění technických překážek obchodu s vínem se mění takto:

Před znění úpravy v bodě 8 (nařízení Rady (ES) č. 1234/2007) dodatku 1 se doplňují nová slova, která znějí:

„Použijí se přechodná opatření stanovená v přílohách aktu o přistoupení ze dne 9. prosince 2011 pro Chorvatsko (příloha V kapitola 4 bod 3).“

---

PŘÍLOHA II

SEZNAM PODLE ČL. 5 ODST. 1 TOHOTO ROZHODNUTÍ

Odrážka uvedená v čl. 5 odst. 1 se vloží na tato místa v přílohách Dohody o EHP a protokolech k Dohodě o EHP:

V příloze I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy):

| A. | v kapitole I (Veterinární předpisy):






  — | část 1.1 bod 7b (nařízení Rady (ES) č. 21/2004), |
| --- | --- | --- |

A.

v kapitole I (Veterinární předpisy):

—

část 1.1 bod 7b (nařízení Rady (ES) č. 21/2004),

| — | část 1.1 bod 7c (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000), |
| --- | --- |

—

část 1.1 bod 7c (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000),

| — | část 1.1 bod 10 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003), |
| --- | --- |

—

část 1.1 bod 10 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003),

| — | část 1.1 bod 11 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004), |
| --- | --- |

—

část 1.1 bod 11 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004),

| — | část 1.1 bod 12 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004), |
| --- | --- |

—

část 1.1 bod 12 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004),

| — | část 6.1 bod 17 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004), |
| --- | --- |

—

část 6.1 bod 17 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004),

| — | část 7.1 bod 8b (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003), |
| --- | --- |

—

část 7.1 bod 8b (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003),

| — | část 7.1 bod 12 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001); |
| --- | --- |

—

část 7.1 bod 12 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001);

| B. | v kapitole II (Krmiva):






  — | bod 31j (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004); |
| --- | --- | --- |

B.

v kapitole II (Krmiva):

—

bod 31j (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004);

v příloze II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace):

| A. | v kapitole I (Motorová vozidla):






  — | bod 45zy (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 78/2009); |
| --- | --- | --- |

A.

v kapitole I (Motorová vozidla):

—

bod 45zy (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 78/2009);

| B. | v kapitole XI (Textil):






  — | bod 4d (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1007/2011); |
| --- | --- | --- |

B.

v kapitole XI (Textil):

—

bod 4d (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1007/2011);

| C. | v kapitole XII (Potraviny):






  — | bod 54zzzi (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004); |
| --- | --- | --- |

C.

v kapitole XII (Potraviny):

—

bod 54zzzi (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004);

| D. | v kapitole XV (Nebezpečné látky):






  — | bod 12zc (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006), |
| --- | --- | --- |

D.

v kapitole XV (Nebezpečné látky):

—

bod 12zc (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006),

| — | bod 12zze (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008); |
| --- | --- |

—

bod 12zze (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008);

v příloze VI (Sociální zabezpečení):

| — | bod 1 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004); |
| --- | --- |

—

bod 1 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004);

v příloze XIII (Doprava):

| — | bod 1 (nařízení Rady (EHS) č. 1108/70), |
| --- | --- |

—

bod 1 (nařízení Rady (EHS) č. 1108/70),

| — | bod 5 (rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 661/2010/EU), |
| --- | --- |

—

bod 5 (rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 661/2010/EU),

| — | bod 19a (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009), |
| --- | --- |

—

bod 19a (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009),

| — | bod 21 (nařízení Rady (EHS) č. 3821/85), |
| --- | --- |

—

bod 21 (nařízení Rady (EHS) č. 3821/85),

| — | bod 25a (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1072/2009), |
| --- | --- |

—

bod 25a (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1072/2009),

| — | bod 32a (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009), |
| --- | --- |

—

bod 32a (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009),

| — | bod 39 (nařízení Rady (EHS) č. 1192/69); |
| --- | --- |

—

bod 39 (nařízení Rady (EHS) č. 1192/69);

v příloze XX (Životní prostředí):

| — | bod 1ea (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009); |
| --- | --- |

—

bod 1ea (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009);

v příloze XXI (Statistika):

| — | bod 1 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008), |
| --- | --- |

—

bod 1 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008),

| — | bod 7f (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 70/2012), |
| --- | --- |

—

bod 7f (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 70/2012),

| — | bod 7h (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 437/2003), |
| --- | --- |

—

bod 7h (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 437/2003),

| — | bod 18i (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003), |
| --- | --- |

—

bod 18i (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003),

| — | bod 19d (nařízení Rady (ES) č. 2223/96), |
| --- | --- |

—

bod 19d (nařízení Rady (ES) č. 2223/96),

| — | bod 19dc (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2002), |
| --- | --- |

—

bod 19dc (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2002),

| — | bod 19o (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004), |
| --- | --- |

—

bod 19o (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004),

| — | bod 19q (nařízení Rady (ES) č. 1222/2004), |
| --- | --- |

—

bod 19q (nařízení Rady (ES) č. 1222/2004),

| — | bod 19 t (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005), |
| --- | --- |

—

bod 19 t (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005),

| — | bod 19x (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 716/2007), |
| --- | --- |

—

bod 19x (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 716/2007),

| — | bod 25 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1921/2006), |
| --- | --- |

—

bod 25 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1921/2006),

| — | bod 25a (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009), |
| --- | --- |

—

bod 25a (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009),

| — | bod 25b (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009), |
| --- | --- |

—

bod 25b (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009),

| — | bod 25c (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009); |
| --- | --- |

—

bod 25c (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009);

v příloze XXII (Právo obchodních společností):

| — | bod 10a (nařízení Rady (ES) č. 2157/2001); |
| --- | --- |

—

bod 10a (nařízení Rady (ES) č. 2157/2001);

v protokolu 26 o pravomocích a funkcích Kontrolního úřadu ESVO v oblasti státních podpor:

| — | čl. 2 odst. 1 (nařízení Rady (ES) č. 659/1999). |
| --- | --- |

—

čl. 2 odst. 1 (nařízení Rady (ES) č. 659/1999).

---

PŘÍLOHA III

SEZNAM PODLE ČL. 5 ODST. 2 TOHOTO ROZHODNUTÍ

Odrážka uvedená v čl. 5 odst. 2 se vloží na tato místa v přílohách Dohody o EHP a protokolech k Dohodě o EHP:

v kapitole I (Veterinární předpisy) přílohy I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy):

| — | část 1.2 bod 39 (rozhodnutí Komise 2009/821/ES), |
| --- | --- |

—

část 1.2 bod 39 (rozhodnutí Komise 2009/821/ES),

| — | část 1.2 bod 115 (nařízení Komise (ES) č. 136/2004), |
| --- | --- |

—

část 1.2 bod 115 (nařízení Komise (ES) č. 136/2004),

| — | část 1.2 bod 141 (nařízení Komise (ES) č. 911/2004), |
| --- | --- |

—

část 1.2 bod 141 (nařízení Komise (ES) č. 911/2004),

| — | části 2.2 a 4.2 bod 33, resp. 85 (nařízení Komise (ES) č. 504/2008), |
| --- | --- |

—

části 2.2 a 4.2 bod 33, resp. 85 (nařízení Komise (ES) č. 504/2008),

| — | část 4.2 bod 86 (nařízení Komise (ES) č. 1251/2008), |
| --- | --- |

—

část 4.2 bod 86 (nařízení Komise (ES) č. 1251/2008),

| — | část 6.2 bod 39 (rozhodnutí Komise 98/536/ES), |
| --- | --- |

—

část 6.2 bod 39 (rozhodnutí Komise 98/536/ES),

| — | část 7.2 bod 14 (rozhodnutí Komise 98/179/ES), |
| --- | --- |

—

část 7.2 bod 14 (rozhodnutí Komise 98/179/ES),

| — | část 7.2 bod 49 (rozhodnutí Komise 2007/453/ES), |
| --- | --- |

—

část 7.2 bod 49 (rozhodnutí Komise 2007/453/ES),

| — | část 9.2 bod 4 (rozhodnutí Komise 2006/778/ES); |
| --- | --- |

—

část 9.2 bod 4 (rozhodnutí Komise 2006/778/ES);

v příloze II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace):

| A. | v kapitole I (Motorová vozidla):






  — | bod 45zr (nařízení Komise (ES) č. 706/2007), |
| --- | --- | --- |

A.

v kapitole I (Motorová vozidla):

—

bod 45zr (nařízení Komise (ES) č. 706/2007),

| — | bod 45zu (nařízení Komise (ES) č. 692/2008), |
| --- | --- |

—

bod 45zu (nařízení Komise (ES) č. 692/2008),

| — | bod 45zze (nařízení Komise (EU) č. 1008/2010), |
| --- | --- |

—

bod 45zze (nařízení Komise (EU) č. 1008/2010),

| — | bod 45zzh (nařízení Komise (EU) č. 109/2011), |
| --- | --- |

—

bod 45zzh (nařízení Komise (EU) č. 109/2011),

| — | bod 45zzl (nařízení Komise (EU) č. 582/2011), |
| --- | --- |

—

bod 45zzl (nařízení Komise (EU) č. 582/2011),

| — | bod 45zzm (nařízení Komise (EU) č. 406/2010); |
| --- | --- |

—

bod 45zzm (nařízení Komise (EU) č. 406/2010);

| B. | v kapitole XV (Nebezpečné látky):






  — | bod 12 l (rozhodnutí Komise 2000/657/ES), |
| --- | --- | --- |

B.

v kapitole XV (Nebezpečné látky):

—

bod 12 l (rozhodnutí Komise 2000/657/ES),

| — | bod 12zze (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008); |
| --- | --- |

—

bod 12zze (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008);

v příloze X (Služby obecně):

| — | bod 1b (rozhodnutí Komise 2009/767/ES); |
| --- | --- |

—

bod 1b (rozhodnutí Komise 2009/767/ES);

v příloze XIII (Doprava):

| — | bod 37da (rozhodnutí Komise 2007/756/ES), |
| --- | --- |

—

bod 37da (rozhodnutí Komise 2007/756/ES),

| — | bod 42gb (nařízení Komise (EU) č. 36/2010); |
| --- | --- |

—

bod 42gb (nařízení Komise (EU) č. 36/2010);

v příloze XX (Životní prostředí):

| — | bod 32cb (nařízení Komise (ES) č. 1418/2007); |
| --- | --- |

—

bod 32cb (nařízení Komise (ES) č. 1418/2007);

v příloze XXI (Statistika):

| — | bod 1k (nařízení Komise (ES) č. 250/2009), |
| --- | --- |

—

bod 1k (nařízení Komise (ES) č. 250/2009),

| — | bod 1 l (nařízení Komise (ES) č. 251/2009), |
| --- | --- |

—

bod 1 l (nařízení Komise (ES) č. 251/2009),

| — | bod 4ca (nařízení Komise (ES) č. 772/2005), |
| --- | --- |

—

bod 4ca (nařízení Komise (ES) č. 772/2005),

| — | bod 7bb (rozhodnutí Komise 2008/861/ES), |
| --- | --- |

—

bod 7bb (rozhodnutí Komise 2008/861/ES),

| — | bod 7i (nařízení Komise (ES) č. 1358/2003), |
| --- | --- |

—

bod 7i (nařízení Komise (ES) č. 1358/2003),

| — | bod 18wb (nařízení Komise (EU) č. 912/2013), |
| --- | --- |

—

bod 18wb (nařízení Komise (EU) č. 912/2013),

| — | bod 19s (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005); |
| --- | --- |

—

bod 19s (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005);

v příloze XXII (Právo obchodních společností):

| — | bod 10fd (rozhodnutí Komise 2011/30/EU); |
| --- | --- |

—

bod 10fd (rozhodnutí Komise 2011/30/EU);

v protokolu 21 o provádění pravidel hospodářské soutěže platných pro podniky:

| — | ustanovení čl. 3 odst. 1 bod 2 (nařízení Komise (ES) č. 802/2004), |
| --- | --- |

—

ustanovení čl. 3 odst. 1 bod 2 (nařízení Komise (ES) č. 802/2004),

| — | ustanovení čl. 3 odst. 1 bod 4 (nařízení Komise (ES) č. 773/2004); |
| --- | --- |

—

ustanovení čl. 3 odst. 1 bod 4 (nařízení Komise (ES) č. 773/2004);

v protokolu 47 o odstranění technických překážek obchodu s vínem:

| — | bod 11 dodatku 1 (nařízení Komise (ES) č. 607/2009). |
| --- | --- |

—

bod 11 dodatku 1 (nařízení Komise (ES) č. 607/2009).

---

PŘÍLOHA IV

SEZNAM PODLE ČL. 6 ODST. 1 TOHOTO ROZHODNUTÍ

Odrážka uvedená v čl. 6 odst. 1 se vloží na tato místa v příloze II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP:

| A. | v kapitole I (Motorová vozidla):






  — | bod 2 (směrnice Rady 70/157/EHS), |
| --- | --- | --- |

A.

v kapitole I (Motorová vozidla):

—

bod 2 (směrnice Rady 70/157/EHS),

| — | bod 4 (směrnice Rady 70/221/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 4 (směrnice Rady 70/221/EHS),

| — | bod 8 (směrnice Rady 70/388/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 8 (směrnice Rady 70/388/EHS),

| — | bod 10 (směrnice Rady 71/320/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 10 (směrnice Rady 71/320/EHS),

| — | bod 11 (směrnice Rady 72/245/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 11 (směrnice Rady 72/245/EHS),

| — | bod 14 (směrnice Rady 74/61/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 14 (směrnice Rady 74/61/EHS),

| — | bod 16 (směrnice Rady 74/408/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 16 (směrnice Rady 74/408/EHS),

| — | bod 17 (směrnice Rady 74/483/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 17 (směrnice Rady 74/483/EHS),

| — | bod 19 (směrnice Rady 76/114/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 19 (směrnice Rady 76/114/EHS),

| — | bod 22 (směrnice Rady 76/757/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 22 (směrnice Rady 76/757/EHS),

| — | bod 23 (směrnice Rady 76/758/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 23 (směrnice Rady 76/758/EHS),

| — | bod 24 (směrnice Rady 76/759/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 24 (směrnice Rady 76/759/EHS),

| — | bod 25 (směrnice Rady 76/760/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 25 (směrnice Rady 76/760/EHS),

| — | bod 26 (směrnice Rady 76/761/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 26 (směrnice Rady 76/761/EHS),

| — | bod 27 (směrnice Rady 76/762/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 27 (směrnice Rady 76/762/EHS),

| — | bod 29 (směrnice Rady 77/538/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 29 (směrnice Rady 77/538/EHS),

| — | bod 30 (směrnice Rady 77/539/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 30 (směrnice Rady 77/539/EHS),

| — | bod 31 (směrnice Rady 77/540/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 31 (směrnice Rady 77/540/EHS),

| — | bod 32 (směrnice Rady 77/541/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 32 (směrnice Rady 77/541/EHS),

| — | bod 36 (směrnice Rady 78/318/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 36 (směrnice Rady 78/318/EHS),

| — | bod 39 (směrnice Rady 78/932/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 39 (směrnice Rady 78/932/EHS),

| — | bod 45r (směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/20/ES), |
| --- | --- |

—

bod 45r (směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/20/ES),

| — | bod 45 t (směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/28/ES), |
| --- | --- |

—

bod 45 t (směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/28/ES),

| — | bod 45y (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/85/ES), |
| --- | --- |

—

bod 45y (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/85/ES),

| — | bod 45za (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/24/ES), |
| --- | --- |

—

bod 45za (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/24/ES),

| — | bod 45zc (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/97/ES), |
| --- | --- |

—

bod 45zc (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/97/ES),

| — | bod 45zx (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES), |
| --- | --- |

—

bod 45zx (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES),

| — | bod 45zzs (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/40/ES), |
| --- | --- |

—

bod 45zzs (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/40/ES),

| — | bod 45zzt (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/56/ES); |
| --- | --- |

—

bod 45zzt (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/56/ES);

| B. | v kapitole II (Zemědělské a lesnické traktory):






  — | bod 11 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/57/ES), |
| --- | --- | --- |

B.

v kapitole II (Zemědělské a lesnické traktory):

—

bod 11 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/57/ES),

| — | bod 13 (směrnice Rady 78/764/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 13 (směrnice Rady 78/764/EHS),

| — | bod 17 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/75/ES), |
| --- | --- |

—

bod 17 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/75/ES),

| — | bod 20 (směrnice Rady 86/298/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 20 (směrnice Rady 86/298/EHS),

| — | bod 22 (směrnice Rady 87/402/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 22 (směrnice Rady 87/402/EHS),

| — | bod 23 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/144/ES), |
| --- | --- |

—

bod 23 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/144/ES),

| — | bod 28 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/37/ES), |
| --- | --- |

—

bod 28 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/37/ES),

| — | bod 29 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/25/ES), |
| --- | --- |

—

bod 29 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/25/ES),

| — | bod 31 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/64/ES); |
| --- | --- |

—

bod 31 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/64/ES);

| C. | v kapitole XIX (Obecná ustanovení v oblasti technických překážek obchodu):






  — | bod 3e (směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/11/ES). |
| --- | --- | --- |

C.

v kapitole XIX (Obecná ustanovení v oblasti technických překážek obchodu):

—

bod 3e (směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/11/ES).

---

PŘÍLOHA V

SEZNAM PODLE ČL. 6 ODST. 2 TOHOTO ROZHODNUTÍ

Odrážka uvedená v čl. 6 odst. 2 se vloží na tato místa v příloze XVI (Veřejné zakázky) Dohody o EHP:

| — | bod 2 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES), |
| --- | --- |

—

bod 2 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES),

| — | bod 4 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES), |
| --- | --- |

—

bod 4 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES),

| — | bod 5c (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES). |
| --- | --- |

—

bod 5c (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES).

---

PŘÍLOHA VI

SEZNAM PODLE ČL. 6 ODST. 3 TOHOTO ROZHODNUTÍ

Odrážka uvedená v čl. 6 odst. 3 se vloží na toto místo v příloze XX (Životní prostředí) Dohody o EHP:

| — | bod 21ar (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES). |
| --- | --- |

—

bod 21ar (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES).

---

PŘÍLOHA VII

SEZNAM PODLE ČL. 6 ODST. 4 TOHOTO ROZHODNUTÍ

Odrážka uvedená v čl. 6 odst. 4 se vloží na toto místo v příloze IV (Energie) Dohody o EHP:

| — | bod 41 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES). |
| --- | --- |

—

bod 41 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES).

---

PŘÍLOHA VIII

ČÁST I

SEZNAM PODLE ČL. 6 ODST. 5 TOHOTO ROZHODNUTÍ

Odrážka uvedená v čl. 6 odst. 5 se vloží na tato místa v přílohách Dohody o EHP:

v příloze I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy), kapitole I (Veterinární předpisy):

| — | část 1.1 bod 4 (směrnice Rady 97/78/ES), |
| --- | --- |

—

část 1.1 bod 4 (směrnice Rady 97/78/ES),

| — | část 3.1 bod 1a (směrnice Rady 2003/85/ES), |
| --- | --- |

—

část 3.1 bod 1a (směrnice Rady 2003/85/ES),

| — | část 3.1 bod 9a (směrnice Rady 2000/75/ES), |
| --- | --- |

—

část 3.1 bod 9a (směrnice Rady 2000/75/ES),

| — | část 4.1 bod 1 (směrnice Rady 64/432/EHS), |
| --- | --- |

—

část 4.1 bod 1 (směrnice Rady 64/432/EHS),

| — | část 4.1 bod 2 (směrnice Rady 91/68/EHS), |
| --- | --- |

—

část 4.1 bod 2 (směrnice Rady 91/68/EHS),

| — | část 5.1 bod 6a (směrnice Rady 2002/99/ES), |
| --- | --- |

—

část 5.1 bod 6a (směrnice Rady 2002/99/ES),

| — | část 7.1 bod 2 (směrnice Rady 96/23/ES), |
| --- | --- |

—

část 7.1 bod 2 (směrnice Rady 96/23/ES),

| — | část 7.1 bod 8a (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/99/ES), |
| --- | --- |

—

část 7.1 bod 8a (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/99/ES),

| — | část 8.1 bod 2 (směrnice Rady 2009/156/ES); |
| --- | --- |

—

část 8.1 bod 2 (směrnice Rady 2009/156/ES);

v příloze II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) kapitole XII (Potraviny):

| — | bod 18 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES), |
| --- | --- |

—

bod 18 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES),

| — | bod 47 (směrnice Rady 89/108/EHS). |
| --- | --- |

—

bod 47 (směrnice Rady 89/108/EHS).

ČÁST II

OSTATNÍ ÚPRAVY PLYNOUCÍ Z PŘISTOUPENÍ

Znění úpravy v bodě 4 písm. b) (směrnice Rady 97/78/ES) části 1.1 kapitoly I přílohy I Dohody o EHP se nahrazuje tímto:

| „29. | Území Islandské republiky. |
| --- | --- |

„29.

Území Islandské republiky.

| 30. | Území Norského království, vyjma Špicberk.“ |
| --- | --- |

30.

Území Norského království, vyjma Špicberk.“

---

PŘÍLOHA IX

SEZNAM PODLE ČL. 6 ODST. 6 TOHOTO ROZHODNUTÍ

Odrážka uvedená v čl. 6 odst. 6 se vloží na tato místa v kapitole XV (Nebezpečné látky) přílohy II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP:

| — | bod 1 (směrnice Rady 67/548/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 1 (směrnice Rady 67/548/EHS),

| — | bod 12r (směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES). |
| --- | --- |

—

bod 12r (směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES).

---

PŘÍLOHA X

SEZNAM PODLE ČL. 6 ODST. 7 TOHOTO ROZHODNUTÍ

Odrážka uvedená v čl. 6 odst. 7 se vloží na tato místa v příloze XIII (Doprava) Dohody o EHP:

| — | bod 13 (směrnice Rady 92/106/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 13 (směrnice Rady 92/106/EHS),

| — | bod 18a (směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES), |
| --- | --- |

—

bod 18a (směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES),

| — | bod 24c (směrnice Rady 1999/37/ES), |
| --- | --- |

—

bod 24c (směrnice Rady 1999/37/ES),

| — | bod 24f (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/126/ES), |
| --- | --- |

—

bod 24f (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/126/ES),

| — | bod 36a (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/59/ES), |
| --- | --- |

—

bod 36a (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/59/ES),

| — | bod 46a (směrnice Rady 91/672/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 46a (směrnice Rady 91/672/EHS),

| — | bod 47a (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/87/ES). |
| --- | --- |

—

bod 47a (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/87/ES).

---

PŘÍLOHA XI

SEZNAM PODLE ČL. 6 ODST. 8 TOHOTO ROZHODNUTÍ

Odrážka uvedená v čl. 6 odst. 8 se vloží na toto místo v příloze IX (Finanční služby) Dohody o EHP:

| — | bod 1 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES). |
| --- | --- |

—

bod 1 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES).

---

PŘÍLOHA XII

SEZNAM PODLE ČL. 6 ODST. 9 TOHOTO ROZHODNUTÍ

Odrážka uvedená v čl. 6 odst. 9 se vloží na tato místa v příloze XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP:

| — | bod 1 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/101/ES), |
| --- | --- |

—

bod 1 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/101/ES),

| — | bod 2 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/30/EU), |
| --- | --- |

—

bod 2 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/30/EU),

| — | bod 3 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/35/EU), |
| --- | --- |

—

bod 3 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/35/EU),

| — | bod 4 (čtvrtá směrnice Rady 78/660/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 4 (čtvrtá směrnice Rady 78/660/EHS),

| — | druhá odrážka (sedmá směrnice Rady 83/349/EHS) bodu 4 (čtvrtá směrnice Rady 78/660/EHS), |
| --- | --- |

—

druhá odrážka (sedmá směrnice Rady 83/349/EHS) bodu 4 (čtvrtá směrnice Rady 78/660/EHS),

| — | bod 9 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/102/ES). |
| --- | --- |

—

bod 9 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/102/ES).

---

PŘÍLOHA XIII

SEZNAM PODLE ČL. 6 ODST. 10 TOHOTO ROZHODNUTÍ

Odrážka uvedená v čl. 6 odst. 10 se vloží na tato místa v příloze VII (Vzájemné uznávání odborných kvalifikací) Dohody o EHP:

| — | bod 1 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES), |
| --- | --- |

—

bod 1 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES),

| — | bod 2 (směrnice Rady 77/249/EHS), |
| --- | --- |

—

bod 2 (směrnice Rady 77/249/EHS),

| — | bod 2a (směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/5/ES), |
| --- | --- |

—

bod 2a (směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/5/ES),

| — | bod 4 (směrnice Rady 74/557/EHS). |
| --- | --- |

—

bod 4 (směrnice Rady 74/557/EHS).

---

PŘÍLOHA XIV

SEZNAM PODLE ČL. 6 ODST. 11 TOHOTO ROZHODNUTÍ

Odrážka uvedená v čl. 6 odst. 11 se vloží na tato místa v příloze II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) kapitoly XII (Potraviny) Dohody o EHP:

| — | bod 54w (směrnice Komise 1999/21/ES),






  — | bod 54zzzv (směrnice Komise 2006/141/ES). |
| --- | --- | --- |

—

bod 54w (směrnice Komise 1999/21/ES),

—

bod 54zzzv (směrnice Komise 2006/141/ES).

---

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/103

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 302/14/KOL

ze dne 16. července 2014,

kterým se po devadesáté deváté mění procesní a hmotněprávní úprava v oblasti státní podpory změnou určitých pokynů ke státní podpoře [2015/95]

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“),

S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 61 až 63 této dohody a na protokol 26 k této dohodě,

S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora („Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. b) a článek 24 této dohody a na článek 1 části I protokolu 3 k této dohodě,

Vzhledem K Těmto Důvodům:

Podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru uplatňuje Kontrolní úřad ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory.

Podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné.

Evropská komise přijala dne 21. května 2014 sdělení o změně sdělení Komise o Pokynech EU k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí, o Pokynech k regionální státní podpoře na období 2014–2020, o státní podpoře filmů a dalších audiovizuálních děl, o Pokynech ke státní podpoře investic v rámci rizikového financování a o Pokynech ke státní podpoře letišť a leteckých společností (1). Cíl těchto změn spočívá v tom, aby byla v jednotlivých pokynech ke státní podpoře harmonizována ustanovení o transparentnosti a aby byla stávající úprava zjednodušena.

Toto sdělení má význam pro Evropský hospodářský prostor.

Je třeba zajistit, aby byla pravidla Evropského hospodářského prostoru upravující státní podporu uplatňována v celém tomto prostoru jednotným způsobem, a to v souladu s cílem stejnorodosti, jejž zakotvuje článek 1 Dohody o EHP.

Podle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ v příloze XV Dohody o EHP má Kontrolní úřad po konzultaci s Evropskou komisí přijmout nová pravidla, která odpovídají pravidlům přijatým Evropskou komisí.

PO KONZULTACI s Evropskou komisí,

PO KONZULTACI se státy ESVO, jež byla v této věci provedena dopisem ze dne 30. června 2014,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Hmotněprávní úprava v oblasti státní podpory se mění níže uvedeným způsobem.

Článek 2

Tímto rozhodnutím se tato ustanovení:

| — | první dvě věty bodu 74 písm. j) pokynů o použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí (2), |
| --- | --- |

—

první dvě věty bodu 74 písm. j) pokynů o použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí (2),

| — | bod 135 pokynů k regionální státní podpoře na období 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

bod 135 pokynů k regionální státní podpoře na období 2014–2020 (3),

| — | bod 51 odst. 7 pokynů ke státní podpoře filmů a dalších audiovizuálních děl (4) |
| --- | --- |

—

bod 51 odst. 7 pokynů ke státní podpoře filmů a dalších audiovizuálních děl (4)

| — | a body 162 a 163 pokynů ke státní podpoře letišť a leteckých společností (5) |
| --- | --- |

—

a body 162 a 163 pokynů ke státní podpoře letišť a leteckých společností (5)

nahrazují tímto zněním:

„Státy ESVO zajistí, že níže uvedené informace budou zveřejňovány na webové stránce obsahující komplexní informace o státní podpoře, a to na vnitrostátní nebo regionální úrovni:

| — | úplné znění schváleného režimu podpory nebo rozhodnutí o udělení jednotlivé podpory a jeho prováděcí ustanovení, nebo příslušný odkaz, |
| --- | --- |

—

úplné znění schváleného režimu podpory nebo rozhodnutí o udělení jednotlivé podpory a jeho prováděcí ustanovení, nebo příslušný odkaz,

| — | totožnost orgánu/orgánů poskytujících podporu, |
| --- | --- |

—

totožnost orgánu/orgánů poskytujících podporu,

| — | totožnost jednotlivých příjemců, formu a výši podpory poskytnuté každému příjemci, datum udělení, druh podniku (malé a střední podniky/velké společnosti), region, v němž se příjemce nachází (na úrovni statistického regionu úrovně 2 (6), a hlavní hospodářské odvětví, v němž příjemce působí (na úrovni skupiny NACE) (7). |
| --- | --- |

—

totožnost jednotlivých příjemců, formu a výši podpory poskytnuté každému příjemci, datum udělení, druh podniku (malé a střední podniky/velké společnosti), region, v němž se příjemce nachází (na úrovni statistického regionu úrovně 2 (6), a hlavní hospodářské odvětví, v němž příjemce působí (na úrovni skupiny NACE) (7).

Od tohoto požadavku lze upustit, je-li přiznána jednotlivá podpora nižší než 500 000 EUR. U režimů v podobě daňové výhody mohou být informace o částkách jednotlivé podpory (8) poskytovány v těchto rozmezích (v milionech EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 a více].

Tyto informace musí být zveřejněny po přijetí rozhodnutí o poskytnutí podpory, musí se uchovávat po dobu alespoň deseti let a musí být bez omezení dostupné široké veřejnosti (9). Od států ESVO se nevyžaduje, aby výše uvedené informace zveřejnily před 1. červencem 2016 (10).

Článek 3

1.   Tímto rozhodnutím se mění pokyny k regionální státní podpoře na období 2014–2020 a monitorování režimů regionální státní podpory z hlediska dodržování uložených podmínek takto:

| — | v pokynech k regionální státní podpoře na období 2014–2020 se zrušuje bod 169, který upravuje podrobnosti ke způsobu monitorování, |
| --- | --- |

—

v pokynech k regionální státní podpoře na období 2014–2020 se zrušuje bod 169, který upravuje podrobnosti ke způsobu monitorování,

| — | v pokynech k regionální státní podpoře na období 2014–2020 se zrušuje příloha IV. |
| --- | --- |

—

v pokynech k regionální státní podpoře na období 2014–2020 se zrušuje příloha IV.

2.   V případě režimů regionální státní podpory, které jsou již schváleny v souladu s pokyny k regionální státní podpoře na období 2014–2020, včetně podrobností ke způsobu monitorování uvedených v bodě 169 výše uvedených pokynů, se od dodržení těchto podrobností upouští. V souladu s tím se v rozhodnutí 225/14/KOL ze dne 18. června 2014 o regionálně odlišených sazbách příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020 zrušuje bod 65.

Článek 4

Tímto rozhodnutím se mění pokyny k státní podpoře investic v rámci rizikového financování (11) takto:

| — | v bodě 166 podbodě v)






  — | má být znění:„Od tohoto požadavku lze upustit u malých a středních podniků, které dosud neuskutečnily žádný komerční prodej na žádném trhu, a u investic do určitého konečného přijímajícího podniku, jež nedosahují 200 000 EUR.“ |
| --- | --- | --- |

—

v bodě 166 podbodě v)

—

má být znění:„Od tohoto požadavku lze upustit u malých a středních podniků, které dosud neuskutečnily žádný komerční prodej na žádném trhu, a u investic do určitého konečného přijímajícího podniku, jež nedosahují 200 000 EUR.“

| — | nahrazeno tímto zněním:„Od tohoto požadavku lze upustit u malých a středních podniků, které dosud neuskutečnily žádný komerční prodej na žádném trhu, a u investic do určitého konečného přijímajícího podniku, jež nedosahují 500 000 EUR.“; |
| --- | --- |

—

nahrazeno tímto zněním:„Od tohoto požadavku lze upustit u malých a středních podniků, které dosud neuskutečnily žádný komerční prodej na žádném trhu, a u investic do určitého konečného přijímajícího podniku, jež nedosahují 500 000 EUR.“;

| — | v bodě 166 podbodě vi)






  — | má být znění:„výši poskytované daňové výhody, pokud přesahuje 200 000 EUR. Částku výhody lze poskytnout v rozmezí 2 milionů EUR.“ |
| --- | --- | --- |

—

v bodě 166 podbodě vi)

—

má být znění:„výši poskytované daňové výhody, pokud přesahuje 200 000 EUR. Částku výhody lze poskytnout v rozmezí 2 milionů EUR.“

| — | nahrazeno tímto zněním:„výši poskytované daňové výhody, pokud přesahuje 500 000 EUR. Částku výhody lze poskytnout v těchto rozmezích (v milionech EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 a více].“; |
| --- | --- |

—

nahrazeno tímto zněním:„výši poskytované daňové výhody, pokud přesahuje 500 000 EUR. Částku výhody lze poskytnout v těchto rozmezích (v milionech EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 a více].“;

| — | a na konec bodu 166 se doplňuje nová věta, která zní:

  „Od států ESVO se nevyžaduje, aby výše uvedené informace poskytovaly před 1. červencem 2016 (12). |
| --- | --- |

—

a na konec bodu 166 se doplňuje nová věta, která zní:

„Od států ESVO se nevyžaduje, aby výše uvedené informace poskytovaly před 1. červencem 2016 (12).

Článek 5

Tímto rozhodnutím se

| — | na konec bodu 49 pokynů o použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí, |
| --- | --- |

—

na konec bodu 49 pokynů o použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí,

| — | na konec bodu 138 pokynů k regionální státní podpoře na období 2014–2020, |
| --- | --- |

—

na konec bodu 138 pokynů k regionální státní podpoře na období 2014–2020,

| — | na konec bodu 167 pokynů ke státní podpoře letišť a leteckých společností a |
| --- | --- |

—

na konec bodu 167 pokynů ke státní podpoře letišť a leteckých společností a

| — | na konec bodu 172 pokynů k státní podpoře investic v rámci rizikového financování |
| --- | --- |

—

na konec bodu 172 pokynů k státní podpoře investic v rámci rizikového financování

doplňuje nová věta, která zní:

„U režimů podpory vyloučených z působnosti nařízení o blokových výjimkách výhradně z důvodu velkého rozpočtu Kontrolní úřad posoudí jejich slučitelnost jedině na základě plánu hodnocení.“

Článek 6

Pouze anglické znění je závazné.

V Bruselu dne 16. července 2014.

Za Kontrolní úřad ESVO

Oda Helen SLETNES

předsedkyně

Helga JÓNSDÓTTIR

členka kolegia

---

(1)  Úř. věst. C 198, 27.6.2014, s. 30.

1

(2)  Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku. K dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Application-of-state-aid-rules-in-relation-to-rapid-deployment-of-broadband-networks.pdf

2

(3)  Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku. K dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III---Guidelines-on-regional-State-Aid-for-2014-2020.pdf

3

(4)  Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku. K dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part_IV_-_State_aid_for_films_and_other_audiovisual_works.pdf

4

(5)  Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku. K dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Aviation-Guidelines.pdf

5

(6)  V těchto pokynech se pojem ‚statistický region‘ používá namísto akronymu NUTS, s nímž pracují příslušné pokyny Komise. Akronym NUTS je odvozen od názvu ‚společná klasifikace územních statistických jednotek‘ podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1). Toto nařízení není začleněno do Dohody o EHP. Aby však bylo možné dosáhnout toho, že budou při trvale rostoucí poptávce po statistických informacích na regionální úrovni používány společné definice, bylo mezi Statistickým úřadem Evropské unie, Eurostatem, a národními statistickými úřady kandidátských zemí a států ESVO dosaženo dohody o zavedení statistických regionů, jež odpovídají klasifikaci NUTS.

6

(7)  S výjimkou obchodních tajemství a jiných důvěrných informací v řádně odůvodněných případech a s výhradou souhlasu Kontrolního úřadu (viz pokyny Kontrolního úřadu k profesnímu tajemství v rozhodnutích o státních podporách, Úř. věst. L 154, 8.6.2006, s. 27 a dodatek EHP č. 29, 8.6.2006, s. 1).

7

(8)  Částka, jež má být zveřejněna, je maximální povolenou daňovou výhodou, a nikoli částkou, která je předmětem každoročního odpočtu (například v rámci daňových úlev se spíše než skutečná částka, jež by se mohla odvíjet od zdanitelných příjmů a každoročně se měnit, zveřejní maximální povolená částka daňové úlevy).

8

(9)  Tyto informace se zveřejní do šesti měsíců od data poskytnutí podpory (nebo v případě podpory v podobě daňové výhody do jednoho roku od lhůty pro podání daňového přiznání). V případě protiprávní podpory budou muset členské státy zajistit, aby byly tyto informace zveřejněny ex post, nejméně však do šesti měsíců ode dne, kdy Kontrolní úřad přijme rozhodnutí. Informace by měly být dostupné ve formátu, který umožňuje vyhledávat a získávat údaje a snadno je uveřejňovat na internetu, například ve formátu CSV nebo XML.

9

ex post

(10)  Nebude vyžadováno zveřejňování informací o podporách poskytnutých před 1. červencem 2016 a v případě daňové podpory zveřejňování informací o podporách požadovaných nebo poskytnutých před 1. červencem 2016.“

10

(11)  Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku. K dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III---State%20aid-to-promote-risk-finance-investments--(Applicable-from-1-July-2014).pdf

11

(12)  Nebude vyžadováno zveřejňování informací o podporách poskytnutých před 1. červencem 2016 a v případě daňové podpory zveřejňování informací o podporách požadovaných nebo poskytnutých před 1. červencem 2016.“

12

---

Opravy

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/106

---

Oprava nařízení Komise (ES) č. 1263/96 ze dne 1. července 1996, kterým se doplňuje příloha nařízení (ES) č. 1107/96 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení (EHS) č. 2081/92

(
  Úřední věstník Evropských společenství L 163 ze dne 2. července 1996
  )

(Zvláštní vydání v českém jazyce, kapitola 03, svazek 19, s. 234)

Strana 236, příloha, bod A „Produkty uvedené v příloze II Smlouvy určené k lidské spotřebě“, oleje a tuky, Rakousko:

místo:

„Steierisches Kürbiskernöl (CHZO)“,

má být:

„Steirisches Kürbiskernöl (CHZO)“.

---

| 22.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/106

---

Oprava Nařízení Komise (EU) č. 1361/2014 ze dne 18. prosince 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standardy účetního výkaznictví 3 a 13 a mezinárodní účetní standard 40

(
  Úřední věstník Evropské unie L 365 ze dne 19. prosince 2014
  )

Strana 121, článek 2:

místo:

„Změny uvedené v čl. 1 odst. 1 začnou jednotlivé společnosti uplatňovat nejpozději prvním dnem prvního účetního období začínajícího dnem [set the first day of the month following the date of entry into force of this Regulation] nebo začínajícího po tomto datu.“

má být:

„Změny uvedené v čl. 1 odst. 1 začnou jednotlivé společnosti uplatňovat nejpozději prvním dnem prvního účetního období začínajícího dnem 1. ledna 2015 nebo začínajícího po tomto datu.“

---