# Úradný vestník L 360/2014

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 360 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5717. decembra 2014 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 360

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5717. decembra 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1334/2014 zo 16. decembra 2014, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh schvaľuje účinná látka gama-cyhalotrín a ktorým sa mení príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011, a ktorým sa členským štátom povoľuje predĺžiť platnosť dočasných autorizácií udelených pre uvedenú účinnú látku (
  1
  ) | 1 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1335/2014 zo 16. decembra 2014, ktorým sa mení nariadenie Komisie (ES) č. 2535/2001, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999 o dohodách týkajúcich sa dovozu mlieka a mliečnych výrobkov a otvorenia colných kvót | 6 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1336/2014 zo 16. decembra 2014, ktorým sa stanovujú dočasné mimoriadne opatrenia pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov formou posunutia začiatku obdobia verejnej intervencie pre maslo a sušené odstredené mlieko v roku 2015 | 13 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1337/2014 zo 16. decembra 2014, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 947/2014 a (EÚ) č. 948/2014, pokiaľ ide o posledný deň na predloženie žiadostí o pomoc na súkromné skladovanie masla a sušeného odstredeného mlieka | 15 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1338/2014 zo 16. decembra 2014, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 439/2011, pokiaľ ide o predĺženie platnosti výnimky z nariadenia (EHS) č. 2454/93 s ohľadom na vymedzenie pojmu pôvodné výrobky používaného na účely systému všeobecných colných preferencií, aby sa zohľadnila osobitná situácia Kapverdských ostrovov v súvislosti s vývozom určitých rybárskych výrobkov do Európskej únie | 17 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1339/2014 zo 16. decembra 2014, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 20 |
| | | SMERNICE |
| | * | Delegovaná smernica Komisie 2014/109/EÚ z 10. októbra 2014, ktorou sa mení príloha II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/40/EÚ stanovením knižnice obrázkových varovaní, ktoré sa majú používať na tabakových výrobkoch (
  1
  ) | 22 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2014/911/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady zo 4. decembra 2014 o začatí automatizovanej výmeny daktyloskopických údajov s Lotyšskom | 28 |
| | * | Rozhodnutie Rady 2014/912/SZBP z 15. decembra 2014 na podporu činností v oblasti fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob, ktorých cieľom je znížiť riziko nedovoleného obchodovania s ručnými a ľahkými zbraňami (RĽZ) a ich muníciou v regióne Sahel | 30 |
| | * | Rozhodnutie Rady 2014/913/SZBP z 15. decembra 2014 na podporu Haagskeho kódexu správania a nešírenia balistických rakiet v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia | 44 |
| | | 2014/914/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Rady z 15. decembra 2014, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie 2014/170/EÚ, ktorým sa vytvára zoznam nespolupracujúcich tretích krajín v boji proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu v súlade s nariadením (ES) č. 1005/2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie, pokiaľ ide o Belize | 53 |
| | * | Rozhodnutie Rady 2014/915/SZBP zo 16. decembra 2014, ktorým sa mení rozhodnutie 2010/452/SZBP o pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku, EUMM Georgia | 56 |
| | | 2014/916/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 15. decembra 2014, ktorým sa opravuje príloha k vykonávaciemu rozhodnutiu 2014/154/EÚ, ktorým sa povoľuje umiestnenie na trh glukozamínovej soli kyseliny (6S)-5-metyltetrahydrolistovej ako novej zložky potravín v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  [oznámené pod číslom C(2014) 9452] | 58 |
| | | 2014/917/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 15. decembra 2014, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania smernice Rady 2000/29/ES, pokiaľ ide o oznamovanie prítomnosti škodlivých organizmov a oznamovanie opatrení, ktoré členské štáty prijali alebo zamýšľajú prijať
  [oznámené pod číslom C(2014) 9460] | 59 |
| | | 2014/918/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 16. decembra 2014, ktorým sa ukončuje antisubvenčné konanie týkajúce sa dovozu polyesterových strižných vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Indii a vo Vietname | 65 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1334/2014 zo 16. decembra 2014, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh schvaľuje účinná látka gama-cyhalotrín a ktorým sa mení príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011, a ktorým sa členským štátom povoľuje predĺžiť platnosť dočasných autorizácií udelených pre uvedenú účinnú látku (
  1
  )

1

1

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1335/2014 zo 16. decembra 2014, ktorým sa mení nariadenie Komisie (ES) č. 2535/2001, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999 o dohodách týkajúcich sa dovozu mlieka a mliečnych výrobkov a otvorenia colných kvót

6

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1336/2014 zo 16. decembra 2014, ktorým sa stanovujú dočasné mimoriadne opatrenia pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov formou posunutia začiatku obdobia verejnej intervencie pre maslo a sušené odstredené mlieko v roku 2015

13

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1337/2014 zo 16. decembra 2014, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 947/2014 a (EÚ) č. 948/2014, pokiaľ ide o posledný deň na predloženie žiadostí o pomoc na súkromné skladovanie masla a sušeného odstredeného mlieka

15

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1338/2014 zo 16. decembra 2014, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 439/2011, pokiaľ ide o predĺženie platnosti výnimky z nariadenia (EHS) č. 2454/93 s ohľadom na vymedzenie pojmu pôvodné výrobky používaného na účely systému všeobecných colných preferencií, aby sa zohľadnila osobitná situácia Kapverdských ostrovov v súvislosti s vývozom určitých rybárskych výrobkov do Európskej únie

17

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1339/2014 zo 16. decembra 2014, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

20

SMERNICE

*

Delegovaná smernica Komisie 2014/109/EÚ z 10. októbra 2014, ktorou sa mení príloha II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/40/EÚ stanovením knižnice obrázkových varovaní, ktoré sa majú používať na tabakových výrobkoch (
  1
  )

1

22

ROZHODNUTIA

2014/911/EÚ

*

Rozhodnutie Rady zo 4. decembra 2014 o začatí automatizovanej výmeny daktyloskopických údajov s Lotyšskom

28

*

Rozhodnutie Rady 2014/912/SZBP z 15. decembra 2014 na podporu činností v oblasti fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob, ktorých cieľom je znížiť riziko nedovoleného obchodovania s ručnými a ľahkými zbraňami (RĽZ) a ich muníciou v regióne Sahel

30

*

Rozhodnutie Rady 2014/913/SZBP z 15. decembra 2014 na podporu Haagskeho kódexu správania a nešírenia balistických rakiet v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia

44

2014/914/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Rady z 15. decembra 2014, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie 2014/170/EÚ, ktorým sa vytvára zoznam nespolupracujúcich tretích krajín v boji proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu v súlade s nariadením (ES) č. 1005/2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie, pokiaľ ide o Belize

53

*

Rozhodnutie Rady 2014/915/SZBP zo 16. decembra 2014, ktorým sa mení rozhodnutie 2010/452/SZBP o pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku, EUMM Georgia

56

2014/916/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 15. decembra 2014, ktorým sa opravuje príloha k vykonávaciemu rozhodnutiu 2014/154/EÚ, ktorým sa povoľuje umiestnenie na trh glukozamínovej soli kyseliny (6S)-5-metyltetrahydrolistovej ako novej zložky potravín v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  [oznámené pod číslom C(2014) 9452]

[oznámené pod číslom C(2014) 9452]

58

2014/917/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 15. decembra 2014, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania smernice Rady 2000/29/ES, pokiaľ ide o oznamovanie prítomnosti škodlivých organizmov a oznamovanie opatrení, ktoré členské štáty prijali alebo zamýšľajú prijať
  [oznámené pod číslom C(2014) 9460]

[oznámené pod číslom C(2014) 9460]

59

2014/918/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 16. decembra 2014, ktorým sa ukončuje antisubvenčné konanie týkajúce sa dovozu polyesterových strižných vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Indii a vo Vietname

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/1

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1334/2014

zo 16. decembra 2014,

ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh schvaľuje účinná látka gama-cyhalotrín a ktorým sa mení príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011, a ktorým sa členským štátom povoľuje predĺžiť platnosť dočasných autorizácií udelených pre uvedenú účinnú látku

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 2 a článok 78 ods. 2,

keďže:

| (1) | Pokiaľ ide o postup a podmienky schvaľovania, je potrebné v súlade s článkom 80 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1107/2009 uplatňovať smernicu 91/414/EHS (2) na účinné látky, pre ktoré sa prijalo rozhodnutie v súlade s článkom 6 ods. 3 uvedenej smernice pred 14. júnom 2011. V prípade gama-cyhalotrínu sú podmienky uvedené v článku 80 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1107/2009 splnené rozhodnutím Komisie 2004/686/ES (3). |
| --- | --- |

(1)

Pokiaľ ide o postup a podmienky schvaľovania, je potrebné v súlade s článkom 80 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1107/2009 uplatňovať smernicu 91/414/EHS (2) na účinné látky, pre ktoré sa prijalo rozhodnutie v súlade s článkom 6 ods. 3 uvedenej smernice pred 14. júnom 2011. V prípade gama-cyhalotrínu sú podmienky uvedené v článku 80 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1107/2009 splnené rozhodnutím Komisie 2004/686/ES (3).

| (2) | V súlade s článkom 6 ods. 2 smernice 91/414/EHS bola Spojenému kráľovstvu 4. novembra 2003 doručená od spoločnosti Cheminova A/S žiadosť o zaradenie účinnej látky gama-cyhalotrín do prílohy I k smernici 91/414/EHS. Rozhodnutím 2004/686/ES sa potvrdilo, že dokumentácia je „úplná“ v tom zmysle, že v zásade spĺňa požiadavky na údaje a informácie stanovené v prílohách II a III k smernici 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 6 ods. 2 smernice 91/414/EHS bola Spojenému kráľovstvu 4. novembra 2003 doručená od spoločnosti Cheminova A/S žiadosť o zaradenie účinnej látky gama-cyhalotrín do prílohy I k smernici 91/414/EHS. Rozhodnutím 2004/686/ES sa potvrdilo, že dokumentácia je „úplná“ v tom zmysle, že v zásade spĺňa požiadavky na údaje a informácie stanovené v prílohách II a III k smernici 91/414/EHS.

| (3) | Účinky tejto účinnej látky na ľudské zdravie, zdravie zvierat a na životné prostredie boli vyhodnotené v súlade s ustanoveniami článku 6 ods. 2 a 4 smernice 91/414/EHS, pokiaľ ide o použitia navrhované žiadateľom. Určený spravodajský členský štát, ktorým bolo Spojené kráľovstvo, predložil 25. januára 2008 návrh hodnotiacej správy. Žiadateľ bol v súlade s článkom 11 ods. 6 nariadenia Komisie (EÚ) č. 188/2011 (4) požiadaný o poskytnutie doplňujúcich informácií. Spojené kráľovstvo predložilo 13. septembra 2012 hodnotenie doplňujúcich údajov vo forme doplnku k návrhu hodnotiacej správy. |
| --- | --- |

(3)

Účinky tejto účinnej látky na ľudské zdravie, zdravie zvierat a na životné prostredie boli vyhodnotené v súlade s ustanoveniami článku 6 ods. 2 a 4 smernice 91/414/EHS, pokiaľ ide o použitia navrhované žiadateľom. Určený spravodajský členský štát, ktorým bolo Spojené kráľovstvo, predložil 25. januára 2008 návrh hodnotiacej správy. Žiadateľ bol v súlade s článkom 11 ods. 6 nariadenia Komisie (EÚ) č. 188/2011 (4) požiadaný o poskytnutie doplňujúcich informácií. Spojené kráľovstvo predložilo 13. septembra 2012 hodnotenie doplňujúcich údajov vo forme doplnku k návrhu hodnotiacej správy.

| (4) | Návrh hodnotiacej správy bol preskúmaný členskými štátmi a Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“). Úrad predložil Komisii 4. februára 2014 svoje závery z hodnotenia rizík účinnej látky gama-cyhalotrín (5) z hľadiska pesticídov. Členské štáty a Komisia preskúmali návrh hodnotiacej správy a závery úradu v rámci Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá a finalizovali ich 10. októbra 2014 vo forme revíznej správy Komisie o gama-cyhalotríne. |
| --- | --- |

(4)

Návrh hodnotiacej správy bol preskúmaný členskými štátmi a Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“). Úrad predložil Komisii 4. februára 2014 svoje závery z hodnotenia rizík účinnej látky gama-cyhalotrín (5) z hľadiska pesticídov. Členské štáty a Komisia preskúmali návrh hodnotiacej správy a závery úradu v rámci Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá a finalizovali ich 10. októbra 2014 vo forme revíznej správy Komisie o gama-cyhalotríne.

| (5) | Z rôznych preskúmaní vyplynulo, že od prípravkov na ochranu rastlín s obsahom gama-cyhalotrínu možno očakávať, že vo všeobecnosti spĺňajú požiadavky stanovené v článku 5 ods. 1 písm. a) a b) a článku 5 ods. 3 smernice 91/414/EHS, najmä pokiaľ ide o použitia, ktoré boli preskúmané a podrobne opísané v revíznej správe Komisie. Preto je vhodné gama-cyhalotrín schváliť. |
| --- | --- |

(5)

Z rôznych preskúmaní vyplynulo, že od prípravkov na ochranu rastlín s obsahom gama-cyhalotrínu možno očakávať, že vo všeobecnosti spĺňajú požiadavky stanovené v článku 5 ods. 1 písm. a) a b) a článku 5 ods. 3 smernice 91/414/EHS, najmä pokiaľ ide o použitia, ktoré boli preskúmané a podrobne opísané v revíznej správe Komisie. Preto je vhodné gama-cyhalotrín schváliť.

| (6) | V súlade s článkom 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1107/2009 v spojení s jeho článkom 6 a vzhľadom na súčasné vedecké a technické poznatky je však potrebné stanoviť určité podmienky a obmedzenia. Je najmä vhodné požadovať ďalšie potvrdzujúce informácie. |
| --- | --- |

(6)

V súlade s článkom 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1107/2009 v spojení s jeho článkom 6 a vzhľadom na súčasné vedecké a technické poznatky je však potrebné stanoviť určité podmienky a obmedzenia. Je najmä vhodné požadovať ďalšie potvrdzujúce informácie.

| (7) | Pred schválením by sa mala poskytnúť primeraná lehota s cieľom umožniť členským štátom a zainteresovaným stranám, aby sa pripravili na splnenie nových požiadaviek vyplývajúcich zo schválenia. |
| --- | --- |

(7)

Pred schválením by sa mala poskytnúť primeraná lehota s cieľom umožniť členským štátom a zainteresovaným stranám, aby sa pripravili na splnenie nových požiadaviek vyplývajúcich zo schválenia.

| (8) | Bez toho, aby boli v dôsledku schválenia dotknuté povinnosti stanovené v nariadení (ES) č. 1107/2009, by však vzhľadom na špecifickú situáciu spôsobenú prechodom od smernice 91/414/EHS k nariadeniu (ES) č. 1107/2009 malo platiť nasledujúce: Členským štátom by sa po schválení mala poskytnúť šesťmesačná lehota na preskúmanie autorizácií prípravkov na ochranu rastlín s obsahom gama-cyhalotrínu. Členské štáty by podľa potreby mali autorizácie zmeniť, nahradiť alebo zrušiť. Odchylne od uvedenej lehoty by sa mala poskytnúť dlhšia lehota na predloženie a vyhodnotenie úplnej dokumentácie podľa prílohy III, ako sa stanovuje v smernici 91/414/EHS, v súvislosti s každým prípravkom na ochranu rastlín a s každým predpokladaným použitím v súlade s jednotnými zásadami. |
| --- | --- |

(8)

Bez toho, aby boli v dôsledku schválenia dotknuté povinnosti stanovené v nariadení (ES) č. 1107/2009, by však vzhľadom na špecifickú situáciu spôsobenú prechodom od smernice 91/414/EHS k nariadeniu (ES) č. 1107/2009 malo platiť nasledujúce: Členským štátom by sa po schválení mala poskytnúť šesťmesačná lehota na preskúmanie autorizácií prípravkov na ochranu rastlín s obsahom gama-cyhalotrínu. Členské štáty by podľa potreby mali autorizácie zmeniť, nahradiť alebo zrušiť. Odchylne od uvedenej lehoty by sa mala poskytnúť dlhšia lehota na predloženie a vyhodnotenie úplnej dokumentácie podľa prílohy III, ako sa stanovuje v smernici 91/414/EHS, v súvislosti s každým prípravkom na ochranu rastlín a s každým predpokladaným použitím v súlade s jednotnými zásadami.

| (9) | Zo skúseností so zaraďovaním účinných látok hodnotených v rámci nariadenia Komisie (EHS) č. 3600/92 (6) do prílohy I k smernici 91/414/EHS vyplýva, že pri výklade povinností držiteľov existujúcich autorizácií môžu nastať komplikácie, pokiaľ ide o prístup k údajom. Aby sa predišlo ďalším komplikáciám, je podľa všetkého potrebné objasniť povinnosti členských štátov, najmä povinnosť overiť, či držiteľ autorizácie preukáže prístup k dokumentácii, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II k uvedenej smernici. Týmto objasnením sa však nestanovujú žiadne nové povinnosti pre členské štáty ani pre držiteľov autorizácií v porovnaní so smernicami, ktoré sa prijali doteraz a ktorými sa mení príloha I k uvedenej smernici, alebo s nariadeniami, ktorými sa schvaľujú účinné látky. |
| --- | --- |

(9)

Zo skúseností so zaraďovaním účinných látok hodnotených v rámci nariadenia Komisie (EHS) č. 3600/92 (6) do prílohy I k smernici 91/414/EHS vyplýva, že pri výklade povinností držiteľov existujúcich autorizácií môžu nastať komplikácie, pokiaľ ide o prístup k údajom. Aby sa predišlo ďalším komplikáciám, je podľa všetkého potrebné objasniť povinnosti členských štátov, najmä povinnosť overiť, či držiteľ autorizácie preukáže prístup k dokumentácii, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II k uvedenej smernici. Týmto objasnením sa však nestanovujú žiadne nové povinnosti pre členské štáty ani pre držiteľov autorizácií v porovnaní so smernicami, ktoré sa prijali doteraz a ktorými sa mení príloha I k uvedenej smernici, alebo s nariadeniami, ktorými sa schvaľujú účinné látky.

| (10) | V súlade s článkom 13 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1107/2009 by sa príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (7) mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(10)

V súlade s článkom 13 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1107/2009 by sa príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (7) mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (11) | Okrem toho je vhodné povoliť členským štátom predĺženie platnosti dočasných autorizácií udelených pre prípravky na ochranu rastlín s obsahom gama-cyhalotrínu, aby sa im poskytol čas potrebný na splnenie povinností stanovených v tomto nariadení, pokiaľ ide o tieto dočasné autorizácie. |
| --- | --- |

(11)

Okrem toho je vhodné povoliť členským štátom predĺženie platnosti dočasných autorizácií udelených pre prípravky na ochranu rastlín s obsahom gama-cyhalotrínu, aby sa im poskytol čas potrebný na splnenie povinností stanovených v tomto nariadení, pokiaľ ide o tieto dočasné autorizácie.

| (12) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(12)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Schválenie účinnej látky

Účinná látka gama-cyhalotrín špecifikovaná v prílohe I sa schvaľuje za podmienok stanovených v uvedenej prílohe.

Článok 2

Prehodnotenie prípravkov na ochranu rastlín

1.   V súlade s nariadením (ES) č. 1107/2009 členské štáty v prípade potreby do 30. septembra 2015 zmenia alebo zrušia existujúce autorizácie prípravkov na ochranu rastlín s obsahom gama-cyhalotrínu ako účinnej látky.

Do tohto dátumu overia najmä to, či sú splnené podmienky stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu, s výnimkou podmienok vymedzených v stĺpci osobitných ustanovení v uvedenej prílohe, a či držiteľ autorizácie má dokumentáciu, ktorá spĺňa požiadavky prílohy II k smernici 91/414/EHS, alebo k nej má prístup v súlade s podmienkami uvedenými v článku 13 ods. 1 až 4 uvedenej smernice a v článku 62 nariadenia (ES) č. 1107/2009.

2.   Odchylne od odseku 1 členské štáty prehodnotia každý autorizovaný prípravok na ochranu rastlín s obsahom gama-cyhalotrínu buď ako jedinej účinnej látky, alebo ako jednej z viacerých účinných látok, z ktorých boli všetky najneskôr do 31. marca 2015 uvedené v prílohe k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011, a to v súlade s jednotnými zásadami, ako sa uvádza v článku 29 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1107/2009, na základe dokumentácie spĺňajúcej požiadavky prílohy III k smernici 91/414/EHS a s prihliadnutím na stĺpec osobitných ustanovení v prílohe I k tomuto nariadeniu. Na základe tohto hodnotenia určia, či prípravok spĺňa podmienky stanovené v článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1107/2009.

Po tomto určení členské štáty:

| a) | v prípade prípravku s obsahom gama-cyhalotrínu ako jedinej účinnej látky podľa potreby zmenia alebo zrušia autorizáciu najneskôr do 30. septembra 2016 alebo |
| --- | --- |

a)

v prípade prípravku s obsahom gama-cyhalotrínu ako jedinej účinnej látky podľa potreby zmenia alebo zrušia autorizáciu najneskôr do 30. septembra 2016 alebo

| b) | v prípade prípravku s obsahom gama-cyhalotrínu ako jednej z viacerých účinných látok podľa potreby zmenia alebo zrušia autorizáciu do 30. septembra 2016 alebo do dátumu určeného na takúto zmenu alebo zrušenie v príslušnom akte alebo aktoch, ktorými sa príslušná látka alebo látky dopĺňajú do prílohy I k smernici 91/414/EHS, alebo ktorými sa táto príslušná látka alebo látky schvaľujú, podľa toho, čo nastane neskôr. |
| --- | --- |

b)

v prípade prípravku s obsahom gama-cyhalotrínu ako jednej z viacerých účinných látok podľa potreby zmenia alebo zrušia autorizáciu do 30. septembra 2016 alebo do dátumu určeného na takúto zmenu alebo zrušenie v príslušnom akte alebo aktoch, ktorými sa príslušná látka alebo látky dopĺňajú do prílohy I k smernici 91/414/EHS, alebo ktorými sa táto príslušná látka alebo látky schvaľujú, podľa toho, čo nastane neskôr.

Článok 3

Zmeny vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 540/2011

Príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 sa mení v súlade s prílohou II k tomuto nariadeniu.

Článok 4

Predĺženie platnosti existujúcich dočasných autorizácií

Členské štáty môžu predĺžiť platnosť existujúcich dočasných autorizácií týkajúcich sa prípravkov na ochranu rastlín s obsahom gama-cyhalotrínu na obdobie končiace najneskôr 30. septembra 2016.

Článok 5

Nadobudnutie účinnosti a dátum začatia uplatňovania

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. apríla 2015.

Článok 4 sa však uplatňuje od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. decembra 2014

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Smernica Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutie Komisie 2004/686/ES z 29. septembra 2004 o zásadnom uznaní úplnosti dokumentácie predloženej na podrobné preskúmanie na účely možného zaradenia proquinazidu, IKI-220 (flonicamidu) a gama-cyhalothrinu do prílohy I smernice Rady 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 313, 12.10.2004, s. 21).

3

(4)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 188/2011 z 25. februára 2011, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania smernice Rady 91/414/EHS, pokiaľ ide o postup posudzovania účinných látok, ktoré dva roky po oznámení uvedenej smernice neboli na trhu (Ú. v. EÚ L 53, 26.2.2011, s. 51).

4

(5)  Európsky úrad pre bezpečnosť potravín, 2014. Záver z partnerského preskúmania hodnotenia rizík účinnej látky gama-cyhalotrín z hľadiska pesticídov. Vestník EFSA (EFSA Journal) (2014) 12(2):3560 [93 s]. doi:10.2903/j.efsa.2014.3560.

5

EFSA Journal

(6)  Nariadenie Komisie (EHS) č. 3600/92 z 11. decembra 1992, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá na realizáciu prvého stupňa pracovného programu, na ktorý sa vzťahuje článok 8 ods. 2 smernice Rady 91/414/EHS o umiestnení na trh prípravkov na ochranu rastlín (Ú. v. ES L 366, 15.12.1992, s. 10).

6

(7)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 540/2011 z 25. mája 2011, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o zoznam schválených účinných látok (Ú. v. EÚ L 153, 11.6.2011, s. 1).

7

---

PRÍLOHA I

| Všeobecný názov, identifikačné čísla | IUPAC názov | Čistota (1) | Dátum schválenia | Schválenie platí do | Osobitné ustanovenia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| gama-cyhalotrín
  CAS č. 76703-62-3
  CIPAC č. 768 | [(S)-(3-fenoxyfenyl)(kyano)metyl]-(1R,3R)-2,2-dimetyl-3-((Z)-3,3,3-trifluór-2-chlórpropenyl)cyklopropánkarboxylát alebo
  [(S)-(3-fenoxyfenyl)(kyano)metyl]-(1R)-cis-2,2-dimetyl-3-((Z)-3,3,3-trifluór-2-chlórpropenyl)cyklopropánkarboxylát | ≥ 980 g/kg | 1. apríl 2015 | 31. marca 2025 | Pri vykonávaní jednotných zásad, na ktoré sa odvoláva článok 29 ods. 6 nariadenia (ES) č.1107/2009, sa musia zohľadniť závery revíznej správy o gama-cyhalotríne a najmä jej dodatky I a II, v zmysle znenia finalizovaného Stálym výborom pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá 10. októbra 2014.
  Pri tomto celkovom hodnotení musia členské štáty venovať osobitnú pozornosť:






  a) | bezpečnosti operátorov a pracovníkov; |

Všeobecný názov, identifikačné čísla

IUPAC názov

Čistota (1)

Dátum schválenia

Schválenie platí do

Osobitné ustanovenia

gama-cyhalotrín

CAS č. 76703-62-3

CIPAC č. 768

[(S)-(3-fenoxyfenyl)(kyano)metyl]-(1R,3R)-2,2-dimetyl-3-((Z)-3,3,3-trifluór-2-chlórpropenyl)cyklopropánkarboxylát alebo

[(S)-(3-fenoxyfenyl)(kyano)metyl]-(1R)-cis-2,2-dimetyl-3-((Z)-3,3,3-trifluór-2-chlórpropenyl)cyklopropánkarboxylát

≥ 980 g/kg

1. apríl 2015

31. marca 2025

Pri vykonávaní jednotných zásad, na ktoré sa odvoláva článok 29 ods. 6 nariadenia (ES) č.1107/2009, sa musia zohľadniť závery revíznej správy o gama-cyhalotríne a najmä jej dodatky I a II, v zmysle znenia finalizovaného Stálym výborom pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá 10. októbra 2014.

Pri tomto celkovom hodnotení musia členské štáty venovať osobitnú pozornosť:

a)

bezpečnosti operátorov a pracovníkov;

| b) | riziku pre vodné organizmy. |
| --- | --- |

b)

riziku pre vodné organizmy.

V podmienkach používania musia byť v náležitom prípade uvedené opatrenia na zmiernenie rizika.

Žiadateľ musí predložiť potvrdzujúce informácie, pokiaľ ide o:

| 1. | analytické metódy na monitorovanie rezíduí v telesných tekutinách, tkanivách a v environmentálnych matriciach; |
| --- | --- |

1.

analytické metódy na monitorovanie rezíduí v telesných tekutinách, tkanivách a v environmentálnych matriciach;

| 2. | toxikologický profil metabolitov CPCA, PBA a PBA(OH); |
| --- | --- |

2.

toxikologický profil metabolitov CPCA, PBA a PBA(OH);

| 3. | dlhodobé riziko pre voľne žijúce cicavce; |
| --- | --- |

3.

dlhodobé riziko pre voľne žijúce cicavce;

| 4. | možnosť biomagnifikácie v suchozemských a vo vodných potravinových reťazcoch. |
| --- | --- |

4.

možnosť biomagnifikácie v suchozemských a vo vodných potravinových reťazcoch.

Žiadateľ predloží príslušné informácie Komisii, členským štátom a úradu do 31. marca 2017.

---

(1)  Ďalšie podrobnosti o identite a špecifikácii účinnej látky sú uvedené v revíznej správe.

---

PRÍLOHA II

V časti B prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 sa dopĺňa táto položka:

| Číslo | Bežný názov, identifikačné čísla | Názov IUPAC | Čistota (1) | Dátum schválenia | Koniec platnosti schválenia | Osobitné ustanovenia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „82 | gama-cyhalotrín
  CAS č. 76703-62-3
  CIPAC č. 768 | [(S)-(3-fenoxyfenyl)(kyano)metyl]-(1R,3R)-2,2-dimetyl-3-((Z)-3,3,3-trifluór-2-chlórpropenyl)cyklopropánkarboxylát alebo
  [(S)-(3-fenoxyfenyl)(kyano)metyl]-(1R)-cis-2,2-dimetyl-3-((Z)-3,3,3-trifluór-2-chlórpropenyl)cyklopropánkarboxylát | ≥ 980 g/kg | 1. apríl 2015 | 31. marca 2025 | Pri vykonávaní jednotných zásad, na ktoré sa odvoláva článok 29 ods. 6 nariadenia (ES) č.1107/2009, sa musia zohľadniť závery revíznej správy o gama-cyhalotríne a najmä jej dodatky I a II, v zmysle znenia finalizovaného Stálym výborom pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá 10. októbra 2014.
  Pri tomto celkovom hodnotení musia členské štáty venovať osobitnú pozornosť:






  a) | bezpečnosti operátorov a pracovníkov; |

Číslo

Bežný názov, identifikačné čísla

Názov IUPAC

Čistota (1)

Dátum schválenia

Koniec platnosti schválenia

Osobitné ustanovenia

„82

gama-cyhalotrín

CAS č. 76703-62-3

CIPAC č. 768

[(S)-(3-fenoxyfenyl)(kyano)metyl]-(1R,3R)-2,2-dimetyl-3-((Z)-3,3,3-trifluór-2-chlórpropenyl)cyklopropánkarboxylát alebo

[(S)-(3-fenoxyfenyl)(kyano)metyl]-(1R)-cis-2,2-dimetyl-3-((Z)-3,3,3-trifluór-2-chlórpropenyl)cyklopropánkarboxylát

≥ 980 g/kg

1. apríl 2015

31. marca 2025

Pri vykonávaní jednotných zásad, na ktoré sa odvoláva článok 29 ods. 6 nariadenia (ES) č.1107/2009, sa musia zohľadniť závery revíznej správy o gama-cyhalotríne a najmä jej dodatky I a II, v zmysle znenia finalizovaného Stálym výborom pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá 10. októbra 2014.

Pri tomto celkovom hodnotení musia členské štáty venovať osobitnú pozornosť:

a)

bezpečnosti operátorov a pracovníkov;

| b) | riziku pre vodné organizmy. |
| --- | --- |

b)

riziku pre vodné organizmy.

V podmienkach používania musia byť v náležitom prípade uvedené opatrenia na zmiernenie rizika.

Žiadateľ musí predložiť potvrdzujúce informácie, pokiaľ ide o:

| 1. | analytické metódy na monitorovanie rezíduí v telesných tekutinách, tkanivách a v environmentálnych matriciach; |
| --- | --- |

1.

analytické metódy na monitorovanie rezíduí v telesných tekutinách, tkanivách a v environmentálnych matriciach;

| 2. | toxikologický profil metabolitov CPCA, PBA a PBA(OH); |
| --- | --- |

2.

toxikologický profil metabolitov CPCA, PBA a PBA(OH);

| 3. | dlhodobé riziko pre voľne žijúce cicavce; |
| --- | --- |

3.

dlhodobé riziko pre voľne žijúce cicavce;

| 4. | možnosť biomagnifikácie v suchozemských a vo vodných potravinových reťazcoch. |
| --- | --- |

4.

možnosť biomagnifikácie v suchozemských a vo vodných potravinových reťazcoch.

Žiadateľ predloží príslušné informácie Komisii, členským štátom a úradu do 31. marca 2017.“

---

(1)  Ďalšie podrobnosti o identite a špecifikácii účinnej látky sú uvedené v revíznej správe.

1

---

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/6

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1335/2014

zo 16. decembra 2014,

ktorým sa mení nariadenie Komisie (ES) č. 2535/2001, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999 o dohodách týkajúcich sa dovozu mlieka a mliečnych výrobkov a otvorenia colných kvót

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 187,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1101/2014 (2) sa s účinnosťou od 1. januára 2015 zaviedli zmeny v číselných znakoch KN pre mliečne výrobky uvedené v kapitole 4. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1101/2014 (2) sa s účinnosťou od 1. januára 2015 zaviedli zmeny v číselných znakoch KN pre mliečne výrobky uvedené v kapitole 4.

| (2) | Nariadením Komisie (ES) č. 2535/2001 (3) sa stanovujú podrobné pravidlá súvisiace s dovoznými opatreniami týkajúcimi sa mlieka a mliečnych výrobkov a otvorenia colných kvót. S cieľom zohľadniť zmeny číselných znakov KN pre mliečne výrobky je potrebné aktualizovať prílohy I, II a VIIa k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(2)

Nariadením Komisie (ES) č. 2535/2001 (3) sa stanovujú podrobné pravidlá súvisiace s dovoznými opatreniami týkajúcimi sa mlieka a mliečnych výrobkov a otvorenia colných kvót. S cieľom zohľadniť zmeny číselných znakov KN pre mliečne výrobky je potrebné aktualizovať prílohy I, II a VIIa k uvedenému nariadeniu.

| (3) | V článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2535/2001 sa odkazuje na číselné znaky KN, ktoré sa vypúšťajú s účinnosťou od 1. januára 2015. Okrem toho sa v prílohe 3 (o koncesiách pre syry) k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami (4), ktorá bola schválená rozhodnutím Rady a Komisie 2002/309/ES, Euratom (5), stanovuje úplná liberalizácia dvojstranného obchodu so syrmi od roku 2007. Uvedené ustanovenie je preto zastarané a malo by sa vypustiť. |
| --- | --- |

(3)

V článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2535/2001 sa odkazuje na číselné znaky KN, ktoré sa vypúšťajú s účinnosťou od 1. januára 2015. Okrem toho sa v prílohe 3 (o koncesiách pre syry) k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami (4), ktorá bola schválená rozhodnutím Rady a Komisie 2002/309/ES, Euratom (5), stanovuje úplná liberalizácia dvojstranného obchodu so syrmi od roku 2007. Uvedené ustanovenie je preto zastarané a malo by sa vypustiť.

| (4) | Článok 19a ods. 1 písm. c) a článok 19a ods. 4 písm. c), ktoré sa týkajú časti 3 prílohy VIIa k nariadeniu (ES) č. 2535/2001, sa vzťahujú na colné kvóty na syr a článok 20 ods. 1 písm. a) bod ii), ktorý sa týka časti C prílohy II k uvedenému nariadeniu, sa týka preferenčných dovozov v rámci uplatňovania Dohody o obchode, rozvoji a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Juhoafrickou republikou na druhej strane (6), ktorá bola schválená rozhodnutím Rady 2004/441/ES (7). Uvedené ustanovenia odkazujú na číselné znaky KN, ktoré sa vypúšťajú s účinnosťou od 1. januára 2015. Keďže uplynulo príslušné obdobie kvóty a obdobie odstraňovania dovozného cla, je vhodné uvedené ustanovenia vypustiť. |
| --- | --- |

(4)

Článok 19a ods. 1 písm. c) a článok 19a ods. 4 písm. c), ktoré sa týkajú časti 3 prílohy VIIa k nariadeniu (ES) č. 2535/2001, sa vzťahujú na colné kvóty na syr a článok 20 ods. 1 písm. a) bod ii), ktorý sa týka časti C prílohy II k uvedenému nariadeniu, sa týka preferenčných dovozov v rámci uplatňovania Dohody o obchode, rozvoji a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Juhoafrickou republikou na druhej strane (6), ktorá bola schválená rozhodnutím Rady 2004/441/ES (7). Uvedené ustanovenia odkazujú na číselné znaky KN, ktoré sa vypúšťajú s účinnosťou od 1. januára 2015. Keďže uplynulo príslušné obdobie kvóty a obdobie odstraňovania dovozného cla, je vhodné uvedené ustanovenia vypustiť.

| (5) | Nariadenie (ES) č. 2535/2001 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie (ES) č. 2535/2001 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 2535/2001 sa mení takto:

| 1. | V článku 4 sa vypúšťa odsek 2. |
| --- | --- |

1.

V článku 4 sa vypúšťa odsek 2.

| 2. | V článku 19a sa vypúšťa odsek 1 písm. c) a odsek 4 písm. c). |
| --- | --- |

2.

V článku 19a sa vypúšťa odsek 1 písm. c) a odsek 4 písm. c).

| 3. | V článku 20 sa vypúšťa odsek 1 písm. a) bod ii). |
| --- | --- |

3.

V článku 20 sa vypúšťa odsek 1 písm. a) bod ii).

| 4. | Príloha I sa mení v súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

4.

Príloha I sa mení v súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu.

| 5. | Príloha II sa mení takto:






  a) | Časť B sa nahrádza textom v prílohe II k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- | --- |

5.

Príloha II sa mení takto:

a)

Časť B sa nahrádza textom v prílohe II k tomuto nariadeniu.

| b) | Časť C sa vypúšťa. |
| --- | --- |

b)

Časť C sa vypúšťa.

| 6. | Príloha VIIa sa mení takto:






  a) | Časť 3 sa vypúšťa. |
| --- | --- | --- |

6.

Príloha VIIa sa mení takto:

a)

Časť 3 sa vypúšťa.

| b) | Časť 4 sa nahrádza textom v prílohe III k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

b)

Časť 4 sa nahrádza textom v prílohe III k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2015.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. decembra 2014

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1101/2014 zo 16. októbra 2014, ktorým sa mení príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. EÚ L 312, 31.10.2014, s. 1).

2

(3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 2535/2001 zo 14. decembra 2001, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999 o dohodách týkajúcich sa dovozu mlieka a mliečnych výrobkov a otvorenia colných kvót (Ú. v. ES L 341, 22.12.2001, s. 29).

3

(4)  Ú. v. ES L 114, 30.4.2002, s. 132.

4

(5)  Rozhodnutie Rady a Komisie 2002/309/ES o Dohode o vedeckej a technologickej spolupráci zo 4. apríla 2002 o uzavretí siedmich dohôd so Švajčiarskou konfederáciou (Ú. v. ES L 114, 30.4.2002, s. 1).

5

(6)  Ú. v. ES L 311, 4.12.1999, s. 3.

6

(7)  Rozhodnutie Rady 2004/441/ES z 26. apríla 2004 o uzatvorení Dohody o obchode, rozvoji a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Juhoafrickou republikou na druhej strane (Ú. v. EÚ L 127, 29.4.2004, s. 109).

7

---

PRÍLOHA I

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 2535/2001 sa mení takto:

| 1. | Časť I.A sa nahrádza takto:

  „I.A

  COLNÉ KVÓTY, KTORÉ NIE SÚ ŠPECIFIKOVANÉ PODĽA KRAJINY PÔVODU











  Číslo kvóty | Číselný znak KN | Opis tovaru (2) | Dovozné clo
  (EUR/100 kg netto hmotnosti) | Krajina pôvodu | Ročná kvóta
  (v tonách) | Šesťmesačná kvóta
  (v tonách) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.4590 | 0402 10 19 | Sušené odstredené mlieko | 47,50 | všetky tretie krajiny | 68 537 | 34 268,5 |
| 09.4599 | 0405 10 11
  0405 10 19
  0405 10 30
  0405 10 50
  0405 10 90
  0405 90 10 (1)

  0405 90 90 (1) | Maslo a ostatné tuky a oleje pochádzajúce z mlieka | 94,80 | všetky tretie krajiny | 11 360 | 5 680 |
| v ekvivalente masla (1) |
| 09.4591 | ex 0406 10 30
  ex 0406 10 50
  ex 0406 10 80 | Pizza syr, mrazený, rezaný na kúsky, s hmotnosťou každého najviac 1 gram, v nádobách s netto obsahom 5 kg alebo viac alebo s obsahom vody v hmotnosti 52 % alebo viac a s obsahom tuku v hmotnosti suchej hmoty 38 % alebo viac | 13,00 | všetky tretie krajiny | 5 360 | 2 680 |
| 09.4592 | ex 0406 30 10 | Tavený ementál | 71,90 | všetky tretie krajiny | 18 438 | 9 219 |
| 0406 90 13 | Emmentaler | 85,80 |
| 09.4593 | ex 0406 30 10 | Spracovaný Gruyère | 71,90 | všetky tretie krajiny | 5 413 | 2 706,5 |
| 0406 90 15 | Gruyére, Sbrinz | 85,80 |
| 09.4594 | 0406 90 01 (3) | Syry na tavenie | 83,50 | všetky tretie krajiny | 20 007 | 10 003,5 |
| 09.4595 | 0406 90 21 | Cheddar | 21,00 | všetky tretie krajiny | 15 005 | 7 502,5 |
| 09.4596 | ex 0406 10 30
  ex 0406 10 50
  ex 0406 10 80 | Čerstvé (nevyzreté alebo nekonzervované) syry vrátane srvátkového syra a tvarohu, iné ako pizza syr, patriace pod číslo kvóty 09.4591 | 92,60
  92,60
  106,40 | všetky tretie krajiny | 19 525 | 9 762,5 |
| 0406 20 00 | Strúhané alebo práškové syry | 94,10 |
| 0406 30 31 | Ostatné tavené syry
  nestrúhané ani nepráškové | 69,00 |
| 0406 30 39 | 71,90 |
| 0406 30 90 | 102,90 |
| 0406 40 10
  0406 40 50
  0406 40 90 | Syry s modrou plesňou a ostatné syry obsahujúce pleseň vytvorenú pôsobením Penicilium roqueforti | 70,40 |
| 0406 90 17 | Bergkäse a Appenzell | 85,80 |
| 0406 90 18 | Fribourgeois, Vacherin Mont d'Or a Tête de Moine | 75,50 | |
| 0406 90 23 | Eidam | 75,50 | |
| 0406 90 25 | Tilsit | 75,50 | |
| 0406 90 29 | Kaškaval | 75,50 | |
| 0406 90 32 | Feta | 75,50 | |
| 0406 90 35 | Kefalo-Tyri | 75,50 | |
| 0406 90 37 | Finlandia | 75,50 | |
| 0406 90 39 | Jarlsberg | 75,50 | |
| 0406 90 50 | Syry z ovčieho alebo byvolieho mlieka, v nádobách obsahujúcich slaný nálev alebo v mechoch z ovčej alebo kozej kože | 75,50 | |
| ex 0406 90 63 | Pecorino | 94,10 | |
| 0406 90 69 | Ostatné | 94,10 | |
| 0406 90 73 | Provolone | 75,50 | |
| 0406 90 74 | Maasdam | 75,50 | |
| ex 0406 90 75 | Caciocavallo | 75,50 | |
| ex 0406 90 76 | Danbo, Fontal, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø | 75,50 | |
| 0406 90 78 | Gouda | 75,50 | |
| ex 0406 90 79 | Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Paulin | 75,50 | |
| ex 0406 90 81 | Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey | 75,50 | |
| 0406 90 82 | Camembert | 75,50 | |
| 0406 90 84 | Brie | 75,50 | |
| 0406 90 86 | Ostatné syry s hmotnostným obsahom tuku nepresahujúcim 40 % a s hmotnostným obsahom vody v beztukovej hmote presahujúcim 47 %, ale nepresahujúcim 52 % | 75,50 | |
| 0406 90 89 | Ostatné syry s hmotnostným obsahom tuku nepresahujúcim 40 % a s hmotnostným obsahom vody v beztukovej hmote presahujúcim 52 %, ale nepresahujúcim 62 % | 75,50 | |
| 0406 90 92 | Ostatné syry s hmotnostným obsahom tuku nepresahujúcim 40 % a s hmotnostným obsahom vody v beztukovej hmote presahujúcim 62 %, ale nepresahujúcim 72 % | 75,50 | |
| 0406 90 93 | Ostatné syry s hmotnostným obsahom tuku nepresahujúcim 40 % a s hmotnostným obsahom vody v beztukovej hmote presahujúcim 72 % | 92,60 | |
| 0406 90 99 | Ostatné syry s hmotnostným obsahom tuku presahujúcim 40 % | 106,40 | |

1.

Časť I.A sa nahrádza takto:

„I.A

COLNÉ KVÓTY, KTORÉ NIE SÚ ŠPECIFIKOVANÉ PODĽA KRAJINY PÔVODU

Číslo kvóty

Číselný znak KN

Opis tovaru (2)

Dovozné clo

(EUR/100 kg netto hmotnosti)

Krajina pôvodu

Ročná kvóta

(v tonách)

Šesťmesačná kvóta

(v tonách)

09.4590

0402 10 19

Sušené odstredené mlieko

47,50

všetky tretie krajiny

68 537

34 268,5

09.4599

0405 10 11

0405 10 19

0405 10 30

0405 10 50

0405 10 90

0405 90 10 (1)

0405 90 90 (1)

Maslo a ostatné tuky a oleje pochádzajúce z mlieka

94,80

všetky tretie krajiny

11 360

5 680

v ekvivalente masla (1)

09.4591

ex 0406 10 30

ex 0406 10 50

ex 0406 10 80

Pizza syr, mrazený, rezaný na kúsky, s hmotnosťou každého najviac 1 gram, v nádobách s netto obsahom 5 kg alebo viac alebo s obsahom vody v hmotnosti 52 % alebo viac a s obsahom tuku v hmotnosti suchej hmoty 38 % alebo viac

13,00

všetky tretie krajiny

5 360

2 680

09.4592

ex 0406 30 10

Tavený ementál

71,90

všetky tretie krajiny

18 438

9 219

0406 90 13

Emmentaler

85,80

09.4593

ex 0406 30 10

Spracovaný Gruyère

71,90

všetky tretie krajiny

5 413

2 706,5

0406 90 15

Gruyére, Sbrinz

85,80

09.4594

0406 90 01 (3)

Syry na tavenie

83,50

všetky tretie krajiny

20 007

10 003,5

09.4595

0406 90 21

Cheddar

21,00

všetky tretie krajiny

15 005

7 502,5

09.4596

ex 0406 10 30

ex 0406 10 50

ex 0406 10 80

Čerstvé (nevyzreté alebo nekonzervované) syry vrátane srvátkového syra a tvarohu, iné ako pizza syr, patriace pod číslo kvóty 09.4591

92,60

92,60

106,40

všetky tretie krajiny

19 525

9 762,5

0406 20 00

Strúhané alebo práškové syry

94,10

0406 30 31

Ostatné tavené syry

nestrúhané ani nepráškové

69,00

0406 30 39

71,90

0406 30 90

102,90

0406 40 10

0406 40 50

0406 40 90

Syry s modrou plesňou a ostatné syry obsahujúce pleseň vytvorenú pôsobením Penicilium roqueforti

70,40

0406 90 17

Bergkäse a Appenzell

85,80

0406 90 18

Fribourgeois, Vacherin Mont d'Or a Tête de Moine

75,50

0406 90 23

Eidam

75,50

0406 90 25

Tilsit

75,50

0406 90 29

Kaškaval

75,50

0406 90 32

Feta

75,50

0406 90 35

Kefalo-Tyri

75,50

0406 90 37

Finlandia

75,50

0406 90 39

Jarlsberg

75,50

0406 90 50

Syry z ovčieho alebo byvolieho mlieka, v nádobách obsahujúcich slaný nálev alebo v mechoch z ovčej alebo kozej kože

75,50

ex 0406 90 63

Pecorino

94,10

0406 90 69

Ostatné

94,10

0406 90 73

Provolone

75,50

0406 90 74

Maasdam

75,50

ex 0406 90 75

Caciocavallo

75,50

ex 0406 90 76

Danbo, Fontal, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø

75,50

0406 90 78

Gouda

75,50

ex 0406 90 79

Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Paulin

75,50

ex 0406 90 81

Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey

75,50

0406 90 82

Camembert

75,50

0406 90 84

Brie

75,50

0406 90 86

Ostatné syry s hmotnostným obsahom tuku nepresahujúcim 40 % a s hmotnostným obsahom vody v beztukovej hmote presahujúcim 47 %, ale nepresahujúcim 52 %

75,50

0406 90 89

Ostatné syry s hmotnostným obsahom tuku nepresahujúcim 40 % a s hmotnostným obsahom vody v beztukovej hmote presahujúcim 52 %, ale nepresahujúcim 62 %

75,50

0406 90 92

Ostatné syry s hmotnostným obsahom tuku nepresahujúcim 40 % a s hmotnostným obsahom vody v beztukovej hmote presahujúcim 62 %, ale nepresahujúcim 72 %

75,50

0406 90 93

Ostatné syry s hmotnostným obsahom tuku nepresahujúcim 40 % a s hmotnostným obsahom vody v beztukovej hmote presahujúcim 72 %

92,60

0406 90 99

Ostatné syry s hmotnostným obsahom tuku presahujúcim 40 %

106,40

| 2. | Časť I.I sa nahrádza takto:

  „I.I


  Colné kvóty podľa prílohy II k dohode s Islandom schválenej rozhodnutím 2007/138/ES


  Ročná kvóta od 1. júla do 30. júna

  (Množstvo v tonách)










  Číslo kvóty | Číselný znak KN | Opis tovaru (4) | Uplatniteľné clo | Ročné množstvo | Polročné množstvo od 1.1.2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.4205 | 0405 10 11
  0405 10 19 | Prírodné maslo | výnimka | 350 | 175 |
| 09.4206 | ex 0406 10 50 (5) | ‚Skyr‘ | výnimka | 380 | 190 |

2.

Časť I.I sa nahrádza takto:

„I.I

Colné kvóty podľa prílohy II k dohode s Islandom schválenej rozhodnutím 2007/138/ES

Ročná kvóta od 1. júla do 30. júna

(Množstvo v tonách)

Číslo kvóty

Číselný znak KN

Opis tovaru (4)

Uplatniteľné clo

Ročné množstvo

Polročné množstvo od 1.1.2008

09.4205

0405 10 11

0405 10 19

Prírodné maslo

výnimka

350

175

09.4206

ex 0406 10 50 (5)

‚Skyr‘

výnimka

380

190

---

(1)  1 kg výrobku = 1,22 kg masla

(2)  Bez ohľadu na pravidlá výkladu kombinovanej nomenklatúry je znenie opisu výrobkov len orientačné, keďže uplatniteľnosť preferenčného režimu sa v kontexte tejto prílohy určuje na základe číselných znakov KN. V prípade, že sa pred číselným znakom KN uvádza ‚ex‘, uplatniteľnosť preferenčného režimu sa určuje spoločne na základe číselného znaku KN a príslušného opisu.

(3)  Syry uvádzané v tejto časti sa považujú za spracované vtedy, keď boli spracované na výrobky patriace do podpoložky kombinovanej nomenklatúry s označením 0406 30. Uplatňujú sa články 291 až 300 nariadenia (EHS) č. 2454/93.“

(4)  Bez ohľadu na pravidlá výkladu kombinovanej nomenklatúry je znenie opisu výrobkov len orientačné, keďže preferenčný režim sa v kontexte tejto prílohy určuje na základe číselných znakov KN. V prípade, že sa pred číselným znakom KN uvádza ‚ex‘, uplatniteľnosť preferenčného režimu sa určuje spoločne na základe číselného znaku KN a príslušného opisu.

(5)  Číselný znak KN môže byť upravovaný až do potvrdenia klasifikácie výrobku.“

---

PRÍLOHA II

„II.B

PREFERENČNÉ DOVOZNÉ OPATRENIA – TURECKO

| Sériové číslo | Číselný znak KN | Opis tovaru (1) | Krajina pôvodu | Dovozné clo
  (EUR/100 kg netto hmotnosť bez ďalšieho označenia) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 0406 90 29 | Kaškaval | Turecko | 67,19 |
| 2. | 0406 90 50 | Syry z ovčieho alebo byvolieho mlieka, v nádobách obsahujúcich slaný nálev alebo v mechoch z ovčej alebo kozej kože | Turecko | 67,19 |
| 3. | ex 0406 90 86
  ex 0406 90 89
  ex 0406 90 92 | Tulum peyniri vyrobený z ovčieho alebo byvolieho mlieka, v samostatných plastových obaloch alebo v obaloch iného druhu s hmotnosťou menšou ako 10 kg | Turecko | 67,19 |

Sériové číslo

Číselný znak KN

Opis tovaru (1)

Krajina pôvodu

Dovozné clo

(EUR/100 kg netto hmotnosť bez ďalšieho označenia)

1.

0406 90 29

Kaškaval

Turecko

67,19

2.

0406 90 50

Syry z ovčieho alebo byvolieho mlieka, v nádobách obsahujúcich slaný nálev alebo v mechoch z ovčej alebo kozej kože

Turecko

67,19

3.

ex 0406 90 86

ex 0406 90 89

ex 0406 90 92

Tulum peyniri vyrobený z ovčieho alebo byvolieho mlieka, v samostatných plastových obaloch alebo v obaloch iného druhu s hmotnosťou menšou ako 10 kg

Turecko

67,19

---

(1)  Bez ohľadu na pravidlá výkladu kombinovanej nomenklatúry je znenie opisu výrobkov len orientačné, keďže uplatniteľnosť preferenčného režimu sa v kontexte tejto prílohy určuje na základe číselných znakov KN. V prípade, že sa pred číselným znakom KN uvádza ‚ex‘, uplatniteľnosť preferenčného režimu sa určuje spoločne na základe číselného znaku KN a príslušného opisu.“

1

---

PRÍLOHA III

„4.

COLNÉ KVÓTY PODĽA PROTOKOLU 1 K ROZHODNUTIU č. 1/98 ASOCIAČNEJ RADY ES – TURECKO

| Číslo kvóty | Číselný znak KN | Opis tovaru (1) | Krajina pôvodu | Ročná kvóta od 1. januára do 31. decembra
  (v tonách) | Dovozné clo
  (EUR/100 kg netto hmotnosti) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0243 | 0406 90 29 | Kaškaval | Turecko | 2 300 | 0 |
| 0406 90 50 | Syry z ovčieho alebo byvolieho mlieka, v nádobách obsahujúcich slaný nálev alebo v mechoch z ovčej alebo kozej kože |
| ex 0406 90 86
  ex 0406 90 89
  ex 0406 90 92 | Tulum Peyniri vyrobený z ovčieho alebo byvolieho mlieka, v samostatných plastových obaloch alebo v obaloch iného druhu s hmotnosťou menšou ako 10 kg |

Číslo kvóty

Číselný znak KN

Opis tovaru (1)

Krajina pôvodu

Ročná kvóta od 1. januára do 31. decembra

(v tonách)

Dovozné clo

(EUR/100 kg netto hmotnosti)

09.0243

0406 90 29

Kaškaval

Turecko

2 300

0

0406 90 50

Syry z ovčieho alebo byvolieho mlieka, v nádobách obsahujúcich slaný nálev alebo v mechoch z ovčej alebo kozej kože

ex 0406 90 86

ex 0406 90 89

ex 0406 90 92

Tulum Peyniri vyrobený z ovčieho alebo byvolieho mlieka, v samostatných plastových obaloch alebo v obaloch iného druhu s hmotnosťou menšou ako 10 kg

---

(1)  Bez ohľadu na pravidlá výkladu kombinovanej nomenklatúry je znenie opisu výrobkov len orientačné, keďže uplatniteľnosť preferenčného režimu sa v kontexte tejto prílohy určuje na základe číselných znakov KN. V prípade, že sa pred číselným znakom KN uvádza ‚ex‘, uplatniteľnosť preferenčného režimu sa určuje spoločne na základe číselného znaku KN a príslušného opisu.“

1

---

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/13

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1336/2014

zo 16. decembra 2014,

ktorým sa stanovujú dočasné mimoriadne opatrenia pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov formou posunutia začiatku obdobia verejnej intervencie pre maslo a sušené odstredené mlieko v roku 2015

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 219 ods. 1 v spojení s článkom 228,

keďže:

| (1) | Ruská vláda zaviedla 7. augusta 2014 zákaz dovozu určitých výrobkov vrátane mlieka a mliečnych výrobkov z EÚ do Ruska. Tento zákaz viedol k narušeniam trhu s výrazným poklesom cien vzhľadom na skutočnosť, že jeden z dôležitých vývozných trhov náhle prestal byť dostupný. |
| --- | --- |

(1)

Ruská vláda zaviedla 7. augusta 2014 zákaz dovozu určitých výrobkov vrátane mlieka a mliečnych výrobkov z EÚ do Ruska. Tento zákaz viedol k narušeniam trhu s výrazným poklesom cien vzhľadom na skutočnosť, že jeden z dôležitých vývozných trhov náhle prestal byť dostupný.

| (2) | V článku 12 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 sa stanovuje, že verejná intervencia pre maslo a sušené odstredené mlieko je k dispozícii od 1. marca do 30. septembra. |
| --- | --- |

(2)

V článku 12 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 sa stanovuje, že verejná intervencia pre maslo a sušené odstredené mlieko je k dispozícii od 1. marca do 30. septembra.

| (3) | Preto nastala situácia, v ktorej sa bežné opatrenia dostupné na základe nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 javia ako nedostatočné na riešenie narušenia trhu. |
| --- | --- |

(3)

Preto nastala situácia, v ktorej sa bežné opatrenia dostupné na základe nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 javia ako nedostatočné na riešenie narušenia trhu.

| (4) | Prostredníctvom delegovaného nariadenia (EÚ) č. 949/2014 (2) sa predĺžilo obdobie verejnej intervencie v prípade masla a sušeného odstredeného mlieka do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(4)

Prostredníctvom delegovaného nariadenia (EÚ) č. 949/2014 (2) sa predĺžilo obdobie verejnej intervencie v prípade masla a sušeného odstredeného mlieka do 31. decembra 2014.

| (5) | Cenová úroveň masla a sušeného odstredeného mlieka v Únii sa ešte viac zhoršila a pravdepodobne bude pokračovať tlak na znižovanie. |
| --- | --- |

(5)

Cenová úroveň masla a sušeného odstredeného mlieka v Únii sa ešte viac zhoršila a pravdepodobne bude pokračovať tlak na znižovanie.

| (6) | S cieľom zohľadniť situáciu, v ktorej by sa ceny ešte viac znižovali a narušenia trhu prehlbovali, je nevyhnutné, aby verejná intervencia bola dostupná aj po 31. decembri 2014. |
| --- | --- |

(6)

S cieľom zohľadniť situáciu, v ktorej by sa ceny ešte viac znižovali a narušenia trhu prehlbovali, je nevyhnutné, aby verejná intervencia bola dostupná aj po 31. decembri 2014.

| (7) | Je preto vhodné stanoviť začiatok obdobia intervenčných nákupov masla a sušeného odstredeného mlieka v roku 2015 na 1. januára. |
| --- | --- |

(7)

Je preto vhodné stanoviť začiatok obdobia intervenčných nákupov masla a sušeného odstredeného mlieka v roku 2015 na 1. januára.

| (8) | S cieľom zabezpečiť okamžitý vplyv na trh a prispieť k stabilizácii cien by dočasné opatrenie stanovené v tomto nariadení malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení, |
| --- | --- |

(8)

S cieľom zabezpečiť okamžitý vplyv na trh a prispieť k stabilizácii cien by dočasné opatrenie stanovené v tomto nariadení malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Odchylne od článku 12 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 sa stanovuje, že v roku 2015 je verejná intervencia pre maslo a sušené odstredené mlieko k dispozícii od 1. januára do 30. septembra.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. decembra 2014

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 949/2014 zo 4. septembra 2014, ktorým sa stanovujú dočasné mimoriadne opatrenia pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov formou predĺženia obdobia verejnej intervencie pre maslo a sušené odstredené mlieko v roku 2014 (Ú. v. EÚ L 265, 5.9.2014, s. 21).

2

---

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/15

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1337/2014

zo 16. decembra 2014,

ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 947/2014 a (EÚ) č. 948/2014, pokiaľ ide o posledný deň na predloženie žiadostí o pomoc na súkromné skladovanie masla a sušeného odstredeného mlieka

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 18 ods. 2, článok 20 písm. c), f), l), m) a n) a článok 223 ods. 3 písm. c),

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1370/2013 zo 16. decembra 2013, ktorým sa určujú opatrenia týkajúce sa stanovovania niektorých druhov pomoci a náhrad súvisiacich so spoločnou organizáciou trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (2), a najmä na jeho článok 4,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 zo 17. decembra 2013 o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (3), a najmä na jeho článok 62 ods. 2 písm. b),

keďže:

| (1) | Vykonávacími nariadeniami Komisie (EÚ) č. 947/2014 (4) a (EÚ) č. 948/2014 (5) sa zaviedlo súkromné skladovanie masla a sušeného odstredeného mlieka vzhľadom na mimoriadne zložitú situáciu na trhu vyplývajúcu najmä zo zákazu, ktorý zaviedla ruská vláda na dovoz mliečnych výrobkov z Únie do Ruska. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacími nariadeniami Komisie (EÚ) č. 947/2014 (4) a (EÚ) č. 948/2014 (5) sa zaviedlo súkromné skladovanie masla a sušeného odstredeného mlieka vzhľadom na mimoriadne zložitú situáciu na trhu vyplývajúcu najmä zo zákazu, ktorý zaviedla ruská vláda na dovoz mliečnych výrobkov z Únie do Ruska.

| (2) | Týmito nariadeniami sa stanovuje, že žiadosti o pomoc možno podávať do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(2)

Týmito nariadeniami sa stanovuje, že žiadosti o pomoc možno podávať do 31. decembra 2014.

| (3) | Cenová úroveň masla a sušeného odstredeného mlieka v Únii sa ďalej zhoršovala a je pravdepodobné, že tlak na znižovanie bude pokračovať. |
| --- | --- |

(3)

Cenová úroveň masla a sušeného odstredeného mlieka v Únii sa ďalej zhoršovala a je pravdepodobné, že tlak na znižovanie bude pokračovať.

| (4) | Vzhľadom na súčasnú situáciu na trhu je vhodné rozšíriť schémy pomoci na súkromné skladovanie masla a sušeného odstredeného mlieka. |
| --- | --- |

(4)

Vzhľadom na súčasnú situáciu na trhu je vhodné rozšíriť schémy pomoci na súkromné skladovanie masla a sušeného odstredeného mlieka.

| (5) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zmena nariadenia (EÚ) č. 947/2014

V článku 5 nariadenia (EÚ) č. 947/2014 sa dátum „31. decembra 2014“ nahrádza dátumom „28. februára 2015“.

Článok 2

Zmena nariadenia (EÚ) č. 948/2014

V článku 5 nariadenia (EÚ) č. 948/2014 sa dátum „31. decembra 2014“ nahrádza dátumom „28. februára 2015“.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. decembra 2014

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 346, 20.12.2013, s. 12.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 549.

3

(4)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 947/2014 zo 4. septembra 2014, ktorým sa zavádza súkromné skladovanie masla a vopred stanovuje výška pomoci (Ú. v. EÚ L 265, 5.9.2014, s. 15).

4

(5)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 948/2014 zo 4. septembra 2014, ktorým sa zavádza súkromné skladovanie sušeného odstredeného mlieka a vopred stanovuje výška pomoci (Ú. v. EÚ L 265, 5.9.2014, s. 18).

5

---

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/17

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1338/2014

zo 16. decembra 2014,

ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 439/2011, pokiaľ ide o predĺženie platnosti výnimky z nariadenia (EHS) č. 2454/93 s ohľadom na vymedzenie pojmu pôvodné výrobky používaného na účely systému všeobecných colných preferencií, aby sa zohľadnila osobitná situácia Kapverdských ostrovov v súvislosti s vývozom určitých rybárskych výrobkov do Európskej únie

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 247,

so zreteľom na nariadenie Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (2), a najmä na jeho článok 89 ods. 1 písm. b),

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 815/2008 (3) bola Kapverdským ostrovom udelená výnimka z pravidiel pôvodu stanovených v nariadení (EHS) č. 2454/93. Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 439/2011 (4) Komisia udelila Kapverdským ostrovom novú výnimku z uvedených pravidiel pôvodu. Platnosť poslednej výnimky uplynie 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 815/2008 (3) bola Kapverdským ostrovom udelená výnimka z pravidiel pôvodu stanovených v nariadení (EHS) č. 2454/93. Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 439/2011 (4) Komisia udelila Kapverdským ostrovom novú výnimku z uvedených pravidiel pôvodu. Platnosť poslednej výnimky uplynie 31. decembra 2014.

| (2) | V liste zo 4. júna 2014 podali Kapverdské ostrovy žiadosť o predĺženie platnosti uvedenej výnimky na neurčité obdobie od 1. januára 2015, buď do uplynutia platnosti protokolu (ktorý sa má uverejniť) medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v oblasti rybolovu medzi týmito dvoma zmluvnými stranami, alebo do dátumu začatia uplatňovania pravidiel pôvodu podľa budúcej dohody o hospodárskom partnerstve medzi Úniou a Hospodárskym spoločenstvom západoafrických štátov podľa toho, čo nastane neskôr. Príslušná žiadosť sa týka ročného objemu 2 500 ton pripraveného alebo konzervovaného filé z makrely a 875 ton pripraveného alebo konzervovaného filé z tuniaka fregatového alebo tuniaka makrelovitého. |
| --- | --- |

(2)

V liste zo 4. júna 2014 podali Kapverdské ostrovy žiadosť o predĺženie platnosti uvedenej výnimky na neurčité obdobie od 1. januára 2015, buď do uplynutia platnosti protokolu (ktorý sa má uverejniť) medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v oblasti rybolovu medzi týmito dvoma zmluvnými stranami, alebo do dátumu začatia uplatňovania pravidiel pôvodu podľa budúcej dohody o hospodárskom partnerstve medzi Úniou a Hospodárskym spoločenstvom západoafrických štátov podľa toho, čo nastane neskôr. Príslušná žiadosť sa týka ročného objemu 2 500 ton pripraveného alebo konzervovaného filé z makrely a 875 ton pripraveného alebo konzervovaného filé z tuniaka fregatového alebo tuniaka makrelovitého.

| (3) | Celkové ročné množstvá, na ktoré bola Kapverdským ostrovom udelená výnimka, prispeli od roku 2008 v značnom rozsahu k zlepšeniu situácie v ich sektore spracovania rýb. Dané množstvá viedli v určitej miere k oživeniu flotily Kapverdských ostrovov na drobný rybolov, ktorá pre krajinu zohráva kľúčovú úlohu. Úplné oživenie flotily Kapverdských ostrovov v plánovanej miere si však vyžaduje, aby sa priemyselným odvetviam spracovania rýb Kapverdských ostrovov poskytlo dostatočné množstvo pôvodných surovín. |
| --- | --- |

(3)

Celkové ročné množstvá, na ktoré bola Kapverdským ostrovom udelená výnimka, prispeli od roku 2008 v značnom rozsahu k zlepšeniu situácie v ich sektore spracovania rýb. Dané množstvá viedli v určitej miere k oživeniu flotily Kapverdských ostrovov na drobný rybolov, ktorá pre krajinu zohráva kľúčovú úlohu. Úplné oživenie flotily Kapverdských ostrovov v plánovanej miere si však vyžaduje, aby sa priemyselným odvetviam spracovania rýb Kapverdských ostrovov poskytlo dostatočné množstvo pôvodných surovín.

| (4) | Žiadosť je dôkazom toho, že schopnosť priemyselného odvetvia spracovania rýb Kapverdských ostrovov pokračovať vo vývoze do Únie by bola bez výnimky vo výraznej miere negatívne ovplyvnená, čo by mohlo viesť k zhoršeniu ďalšieho budovania flotily Kapverdských ostrovov na drobný rybolov pelagických druhov. |
| --- | --- |

(4)

Žiadosť je dôkazom toho, že schopnosť priemyselného odvetvia spracovania rýb Kapverdských ostrovov pokračovať vo vývoze do Únie by bola bez výnimky vo výraznej miere negatívne ovplyvnená, čo by mohlo viesť k zhoršeniu ďalšieho budovania flotily Kapverdských ostrovov na drobný rybolov pelagických druhov.

| (5) | Na konsolidáciu výsledkov, ktoré už Kapverdské ostrovy dosiahli v úsilí o oživenie miestnej rybolovnej flotily, je potrebný dodatočný čas. Výnimka by mala Kapverdským ostrovom poskytnúť dostatočný čas na to, aby sa pripravili na splnenie pravidiel na získanie štatútu preferenčného pôvodu. |
| --- | --- |

(5)

Na konsolidáciu výsledkov, ktoré už Kapverdské ostrovy dosiahli v úsilí o oživenie miestnej rybolovnej flotily, je potrebný dodatočný čas. Výnimka by mala Kapverdským ostrovom poskytnúť dostatočný čas na to, aby sa pripravili na splnenie pravidiel na získanie štatútu preferenčného pôvodu.

| (6) | Vzhľadom na dočasnú povahu výnimiek udeľovaných v súvislosti s vymedzením pojmu pôvodné výrobky nie je možné udeliť výnimku na neurčité obdobie, ako žiada Kapverdská republika. Miesto toho by sa príslušná výnimka mala udeliť na obdobie dvoch rokov, pokiaľ ide o ročné množstvá 2 500 ton pripraveného alebo konzervovaného filé z makrely a 875 ton pripraveného alebo konzervovaného filé z tuniaka fregatového alebo tuniaka makrelovitého, aby mala Kapverdská republika možnosť dosiahnuť súlad s pravidlami. |
| --- | --- |

(6)

Vzhľadom na dočasnú povahu výnimiek udeľovaných v súvislosti s vymedzením pojmu pôvodné výrobky nie je možné udeliť výnimku na neurčité obdobie, ako žiada Kapverdská republika. Miesto toho by sa príslušná výnimka mala udeliť na obdobie dvoch rokov, pokiaľ ide o ročné množstvá 2 500 ton pripraveného alebo konzervovaného filé z makrely a 875 ton pripraveného alebo konzervovaného filé z tuniaka fregatového alebo tuniaka makrelovitého, aby mala Kapverdská republika možnosť dosiahnuť súlad s pravidlami.

| (7) | Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 439/2011 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(7)

Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 439/2011 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (8) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre colný kódex, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre colný kódex,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 439/2011 sa mení takto:

| 1. | Článok 2 sa nahrádza takto:
  „Článok 2
  Výnimka stanovená v článku 1 sa uplatňuje na výrobky, ktoré sa vyvážajú z Kapverdských ostrovov a deklarujú do voľného obehu v Únii v obdobiach od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011, od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012, od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013, od 1. januára 2014 do 31. decembra 2014, od 1. januára 2015 do 31. decembra 2015 a od 1. januára 2016 do 31. decembra 2016 v množstvách neprekračujúcich množstvá uvedené v prílohe a za predpokladu splnenia podmienok uvedených v článku 74 nariadenia (EHS) č. 2454/93.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 2 sa nahrádza takto:

„Článok 2

Výnimka stanovená v článku 1 sa uplatňuje na výrobky, ktoré sa vyvážajú z Kapverdských ostrovov a deklarujú do voľného obehu v Únii v obdobiach od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011, od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012, od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013, od 1. januára 2014 do 31. decembra 2014, od 1. januára 2015 do 31. decembra 2015 a od 1. januára 2016 do 31. decembra 2016 v množstvách neprekračujúcich množstvá uvedené v prílohe a za predpokladu splnenia podmienok uvedených v článku 74 nariadenia (EHS) č. 2454/93.“

| 2. | Príloha sa nahrádza textom uvedeným v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

2.

Príloha sa nahrádza textom uvedeným v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

1.   Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

2.   Uplatňuje sa od 1. januára 2015.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. decembra 2014

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. ES L 302, 19.10.1992, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1.

2

(3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 815/2008 zo 14. augusta 2008 o výnimke z nariadenia (EHS) č. 2454/93, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu pôvodné výrobky používaného na účely systému všeobecných preferencií, aby sa zvážila osobitná situácia Kapverdských ostrovov v súvislosti s vývozom niektorých výrobkov rybného hospodárstva do Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 220, 15.8.2008, s. 11).

3

(4)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 439/2011 zo 6. mája 2011 o výnimke z nariadenia (EHS) č. 2454/93, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu pôvodné výrobky používaného na účely systému všeobecných colných preferencií, aby sa zohľadnila osobitná situácia Kapverdských ostrovov v súvislosti s vývozom určitých rybárskych výrobkov do Európskej únie (Ú. v. EÚ L 119, 7.5.2011, s. 1).

4

---

PRÍLOHA

| Poradové číslo | Číselný znak KN | | Opis tovaru | Obdobia | Množstvo (v tonách čistej hmotnosti) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1647 | 1604 15 11
  ex 1604 19 97 | | pripravené alebo konzervované filé z makrely (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias) | 1.1.2011 až 31.12.2011
  1.1.2012 až 31.12.2012
  1.1.2013 až 31.12.2013
  1.1.2014 až 31.12.2014
  1.1.2015 až 31.12.2015
  1.1.2016 až 31.12.2016 | 2 500
  2 500
  2 500
  2 500
  2 500
  2 500 |
| 09.1648 | ex 1604 19 97 | | pripravené alebo konzervované filé z tuniaka fregatového alebo tuniaka makrelovitého (Auxis thazard, Auxis rochei) | 1.1.2011 až 31.12.2011
  1.1.2012 až 31.12.2012
  1.1.2013 až 31.12.2013
  1.1.2014 až 31.12.2014
  1.1.2015 až 31.12.2015
  1.1.2016 až 31.12.2016 | 875
  875
  875
  875
  875
  875 |

Poradové číslo

Číselný znak KN

Opis tovaru

Obdobia

Množstvo (v tonách čistej hmotnosti)

09.1647

1604 15 11

ex 1604 19 97

pripravené alebo konzervované filé z makrely (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias)

1.1.2011 až 31.12.2011

1.1.2012 až 31.12.2012

1.1.2013 až 31.12.2013

1.1.2014 až 31.12.2014

1.1.2015 až 31.12.2015

1.1.2016 až 31.12.2016

2 500

2 500

2 500

2 500

2 500

2 500

09.1648

ex 1604 19 97

pripravené alebo konzervované filé z tuniaka fregatového alebo tuniaka makrelovitého (Auxis thazard, Auxis rochei)

1.1.2011 až 31.12.2011

1.1.2012 až 31.12.2012

1.1.2013 až 31.12.2013

1.1.2014 až 31.12.2014

1.1.2015 až 31.12.2015

1.1.2016 až 31.12.2016

875

875

875

875

875

875

---

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/20

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1339/2014

zo 16. decembra 2014,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. decembra 2014

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 55,8 |
| IL | 97,8 |
| MA | 87,7 |
| TN | 139,2 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 98,1 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| TR | 142,8 |
| ZZ | 167,2 |
| 0709 93 10 | MA | 80,9 |
| TR | 134,6 |
| ZZ | 107,8 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 59,8 |
| UY | 32,9 |
| ZA | 47,2 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 46,3 |
| 0805 20 10 | MA | 64,8 |
| ZZ | 64,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 95,0 |
| MA | 75,3 |
| TR | 76,8 |
| ZZ | 82,4 |
| 0805 50 10 | TR | 77,1 |
| ZZ | 77,1 |
| 0808 10 80 | BR | 53,5 |
| CL | 80,2 |
| NZ | 90,6 |
| US | 94,0 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 92,4 |
| 0808 30 90 | CN | 98,5 |
| TR | 174,9 |
| US | 173,2 |
| ZZ | 148,9 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

AL

55,8

IL

97,8

MA

87,7

TN

139,2

TR

110,2

ZZ

98,1

0707 00 05

EG

191,6

TR

142,8

ZZ

167,2

0709 93 10

MA

80,9

TR

134,6

ZZ

107,8

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

TR

59,8

UY

32,9

ZA

47,2

ZW

33,9

ZZ

46,3

0805 20 10

MA

64,8

ZZ

64,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

95,0

MA

75,3

TR

76,8

ZZ

82,4

0805 50 10

TR

77,1

ZZ

77,1

0808 10 80

BR

53,5

CL

80,2

NZ

90,6

US

94,0

ZA

143,5

ZZ

92,4

0808 30 90

CN

98,5

TR

174,9

US

173,2

ZZ

148,9

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

SMERNICE

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/22

---

DELEGOVANÁ SMERNICA KOMISIE 2014/109/EÚ

z 10. októbra 2014,

ktorou sa mení príloha II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/40/EÚ stanovením knižnice obrázkových varovaní, ktoré sa majú používať na tabakových výrobkoch

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/40/EÚ z 3. apríla 2014 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa výroby, prezentácie a predaja tabakových a súvisiacich výrobkov a o zrušení smernice 2001/37/ES (1), a najmä na jej článok 10 ods. 3 písm. b),

keďže:

| (1) | v článku 10 smernice 2014/40/EÚ sa stanovuje, že na každom jednotkovom balení a vonkajšom obale tabakových výrobkov na fajčenie sa majú uvádzať kombinované zdravotné varovania, ak nie sú vyňaté v súlade s článkom 11. Kombinované zdravotné varovania majú okrem iného obsahovať jedno z textových varovaní uvedených v prílohe I a zodpovedajúcu farebnú fotografiu uvedenú v obrázkovej knižnici v prílohe II k uvedenej smernici. |
| --- | --- |

(1)

v článku 10 smernice 2014/40/EÚ sa stanovuje, že na každom jednotkovom balení a vonkajšom obale tabakových výrobkov na fajčenie sa majú uvádzať kombinované zdravotné varovania, ak nie sú vyňaté v súlade s článkom 11. Kombinované zdravotné varovania majú okrem iného obsahovať jedno z textových varovaní uvedených v prílohe I a zodpovedajúcu farebnú fotografiu uvedenú v obrázkovej knižnici v prílohe II k uvedenej smernici.

| (2) | Smernicou 2014/40/EÚ sa Komisia tiež splnomocňuje prijímať delegované akty s cieľom stanoviť a upraviť obrázkovú knižnicu v prílohe II, pričom sa zohľadní vedecký vývoj a vývoj trhu. |
| --- | --- |

(2)

Smernicou 2014/40/EÚ sa Komisia tiež splnomocňuje prijímať delegované akty s cieľom stanoviť a upraviť obrázkovú knižnicu v prílohe II, pričom sa zohľadní vedecký vývoj a vývoj trhu.

| (3) | Príloha II k smernici 2014/40/EÚ by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(3)

Príloha II k smernici 2014/40/EÚ by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Príloha II k smernici 2014/40/EÚ sa mení v súlade s prílohou k tejto smernici.

Článok 2

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 20. mája 2016. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení.

Tieto ustanovenia uplatňujú od 20. mája 2016.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 3

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 4

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli 10. októbra 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 127, 29.4.2014, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA II

Obrázková knižnica (kombinovaných zdravotných varovaní)

(uvedená v článku 10 ods. 1)

Skupina 1

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Skupina 2

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Skupina 3

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | “ |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

ROZHODNUTIA

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/28

---

ROZHODNUTIE RADY

zo 4. decembra 2014

o začatí automatizovanej výmeny daktyloskopických údajov s Lotyšskom

(2014/911/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2008/615/SVV z 23. júna 2008 o zintenzívnení cezhraničnej spolupráce, najmä v boji proti terorizmu a cezhraničnej trestnej činnosti (1), a najmä na jeho článok 25,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2008/616/SVV z 23. júna 2008 o vykonávaní rozhodnutia 2008/615/SVV (2), a najmä na jeho článok 20 a kapitolu 4 prílohy,

keďže:

| (1) | Podľa Protokolu o prechodných ustanoveniach, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii, Zmluve o fungovaní Európskej únie a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, právne účinky aktov inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr Únie prijatých pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy sú zachované tak dlho, pokým sa tieto akty vykonávaním zmlúv nezrušia, nevyhlásia za neplatné alebo nezmenia. |
| --- | --- |

(1)

Podľa Protokolu o prechodných ustanoveniach, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii, Zmluve o fungovaní Európskej únie a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, právne účinky aktov inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr Únie prijatých pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy sú zachované tak dlho, pokým sa tieto akty vykonávaním zmlúv nezrušia, nevyhlásia za neplatné alebo nezmenia.

| (2) | Z tohto dôvodu je článok 25 rozhodnutia 2008/615/SVV uplatniteľný a Rada musí jednomyseľne rozhodnúť o tom, či členské štáty vykonali ustanovenia kapitoly 6 uvedeného rozhodnutia. |
| --- | --- |

(2)

Z tohto dôvodu je článok 25 rozhodnutia 2008/615/SVV uplatniteľný a Rada musí jednomyseľne rozhodnúť o tom, či členské štáty vykonali ustanovenia kapitoly 6 uvedeného rozhodnutia.

| (3) | V článku 20 rozhodnutia 2008/616/SVV sa stanovuje, že rozhodnutia uvedené v článku 25 ods. 2 rozhodnutia 2008/615/SVV sa majú prijať na základe hodnotiacej správy vypracovanej na základe dotazníka. Hodnotiaca správa má byť, v prípade automatizovanej výmeny údajov v súlade s kapitolou 2 rozhodnutia 2008/615/SVV, založená na hodnotiacej návšteve a skúšobnej prevádzke. |
| --- | --- |

(3)

V článku 20 rozhodnutia 2008/616/SVV sa stanovuje, že rozhodnutia uvedené v článku 25 ods. 2 rozhodnutia 2008/615/SVV sa majú prijať na základe hodnotiacej správy vypracovanej na základe dotazníka. Hodnotiaca správa má byť, v prípade automatizovanej výmeny údajov v súlade s kapitolou 2 rozhodnutia 2008/615/SVV, založená na hodnotiacej návšteve a skúšobnej prevádzke.

| (4) | Podľa kapitoly 4 bodu 1.1 prílohy k rozhodnutiu 2008/616/SVV sa dotazník, ktorý pripravila príslušná pracovná skupina Rady, týka každej automatizovanej výmeny údajov a členský štát má naň odpovedať hneď, ako bude presvedčený, že spĺňa predpoklady na výmenu údajov v príslušnej kategórii. |
| --- | --- |

(4)

Podľa kapitoly 4 bodu 1.1 prílohy k rozhodnutiu 2008/616/SVV sa dotazník, ktorý pripravila príslušná pracovná skupina Rady, týka každej automatizovanej výmeny údajov a členský štát má naň odpovedať hneď, ako bude presvedčený, že spĺňa predpoklady na výmenu údajov v príslušnej kategórii.

| (5) | Lotyšsko vyplnilo dotazník o ochrane údajov a dotazník o výmene daktyloskopických údajov. |
| --- | --- |

(5)

Lotyšsko vyplnilo dotazník o ochrane údajov a dotazník o výmene daktyloskopických údajov.

| (6) | Lotyšsko úspešne uskutočnilo skúšobnú prevádzku spolu s Rakúskom. |
| --- | --- |

(6)

Lotyšsko úspešne uskutočnilo skúšobnú prevádzku spolu s Rakúskom.

| (7) | V Lotyšsku sa uskutočnila hodnotiaca návšteva a správu o nej vypracoval rakúsky hodnotiaci tím, ktorý ju zaslal príslušnej pracovnej skupine Rady. |
| --- | --- |

(7)

V Lotyšsku sa uskutočnila hodnotiaca návšteva a správu o nej vypracoval rakúsky hodnotiaci tím, ktorý ju zaslal príslušnej pracovnej skupine Rady.

| (8) | Celková hodnotiaca správa, v ktorej sa zhrnuli výsledky dotazníka, hodnotiacej návštevy a skúšobnej prevádzky týkajúce sa výmeny daktyloskopických údajov, sa predložila Rade, |
| --- | --- |

(8)

Celková hodnotiaca správa, v ktorej sa zhrnuli výsledky dotazníka, hodnotiacej návštevy a skúšobnej prevádzky týkajúce sa výmeny daktyloskopických údajov, sa predložila Rade,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Lotyšsko na účely automatizovaného vyhľadávania daktyloskopických údajov vykonalo v plnom rozsahu všeobecné ustanovenia o ochrane údajov uvedené v kapitole 6 rozhodnutia 2008/615/SVV a je oprávnené dostávať a poskytovať osobné údaje podľa článku 9 uvedeného rozhodnutia odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 4. decembra 2014

Za Radu

predseda

A. ORLANDO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/30

---

ROZHODNUTIE RADY 2014/912/SZBP

z 15. decembra 2014

na podporu činností v oblasti fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob, ktorých cieľom je znížiť riziko nedovoleného obchodovania s ručnými a ľahkými zbraňami (RĽZ) a ich muníciou v regióne Sahel

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 26 ods. 2 a článok 31 ods. 1,

so zreteľom na návrh vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,

keďže:

| (1) | Európska rada na svojom zasadnutí 15. a 16. decembra 2005 prijala stratégiu EÚ na boj proti nedovolenému hromadeniu RĽZ a ich munície a nedovolenému obchodovaniu s nimi. Európska rada v uvedenej stratégii konštatuje, že z dôvodu vysokého stavu zásob RĽZ a ich munície sú tieto zbrane ľahko dostupné tak pre civilistov, ako aj pre páchateľov trestnej činnosti, teroristov a bojovníkov, a zdôrazňuje potrebu preventívnej činnosti na boj proti nedovolenej ponuke konvenčných zbraní a dopytu po nich. Tiež v nej poukazuje na Afriku ako na kontinent najviac postihnutý vnútornými konfliktmi, ktoré zhoršuje destabilizujúci prílev RĽZ. |
| --- | --- |

(1)

Európska rada na svojom zasadnutí 15. a 16. decembra 2005 prijala stratégiu EÚ na boj proti nedovolenému hromadeniu RĽZ a ich munície a nedovolenému obchodovaniu s nimi. Európska rada v uvedenej stratégii konštatuje, že z dôvodu vysokého stavu zásob RĽZ a ich munície sú tieto zbrane ľahko dostupné tak pre civilistov, ako aj pre páchateľov trestnej činnosti, teroristov a bojovníkov, a zdôrazňuje potrebu preventívnej činnosti na boj proti nedovolenej ponuke konvenčných zbraní a dopytu po nich. Tiež v nej poukazuje na Afriku ako na kontinent najviac postihnutý vnútornými konfliktmi, ktoré zhoršuje destabilizujúci prílev RĽZ.

| (2) | Rada schválila 21. marca 2011 stratégiu Európskej únie pre bezpečnosť a rozvoj v regióne Sahel, v ktorej sa ustanovuje integrovaný rámec angažovania sa Únie v tomto regióne. Cieľom jednej zo štyroch línií opatrení stratégie je posilniť kapacity sektorov bezpečnosti, presadzovania práva a právneho štátu v tomto regióne, a to v záujme účinnejšieho a špecializovanejšieho potláčania hrozieb a boja proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti a prepojenia tohto úsilia s opatreniami v oblasti dobrej správy vecí verejných. |
| --- | --- |

(2)

Rada schválila 21. marca 2011 stratégiu Európskej únie pre bezpečnosť a rozvoj v regióne Sahel, v ktorej sa ustanovuje integrovaný rámec angažovania sa Únie v tomto regióne. Cieľom jednej zo štyroch línií opatrení stratégie je posilniť kapacity sektorov bezpečnosti, presadzovania práva a právneho štátu v tomto regióne, a to v záujme účinnejšieho a špecializovanejšieho potláčania hrozieb a boja proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti a prepojenia tohto úsilia s opatreniami v oblasti dobrej správy vecí verejných.

| (3) | Členské štáty Hospodárskeho spoločenstva západoafrických štátov (ECOWAS) na svojom zasadnutí 14. júna 2006 v Abuji v Nigérii prijali Dohovor ECOWAS o ručných a ľahkých zbraniach, ich munícii a iných súvisiacich materiáloch, ktorý nadobudol platnosť 29. septembra 2009. Členské štáty Hospodárskeho spoločenstva stredoafrických štátov (ECCAS) a Rwandská republika prijali 30. apríla 2010 v Kinshase v Konžskej demokratickej republike Stredoafrický dohovor o kontrole ručných a ľahkých zbraní, ich munície, súčastí a komponentov, ktoré sa môžu použiť na ich výrobu, opravu alebo zostavenie. V oboch dohovoroch sa signatárske štáty okrem iného zaviazali prijať potrebné opatrenia na zaistenie bezpečného a účinného riadenia, skladovania a ochrany svojich národných zásob ručných a ľahkých zbraní v súlade s príslušnými normami a postupmi. |
| --- | --- |

(3)

Členské štáty Hospodárskeho spoločenstva západoafrických štátov (ECOWAS) na svojom zasadnutí 14. júna 2006 v Abuji v Nigérii prijali Dohovor ECOWAS o ručných a ľahkých zbraniach, ich munícii a iných súvisiacich materiáloch, ktorý nadobudol platnosť 29. septembra 2009. Členské štáty Hospodárskeho spoločenstva stredoafrických štátov (ECCAS) a Rwandská republika prijali 30. apríla 2010 v Kinshase v Konžskej demokratickej republike Stredoafrický dohovor o kontrole ručných a ľahkých zbraní, ich munície, súčastí a komponentov, ktoré sa môžu použiť na ich výrobu, opravu alebo zostavenie. V oboch dohovoroch sa signatárske štáty okrem iného zaviazali prijať potrebné opatrenia na zaistenie bezpečného a účinného riadenia, skladovania a ochrany svojich národných zásob ručných a ľahkých zbraní v súlade s príslušnými normami a postupmi.

| (4) | Burkina Faso, Mali a Nigéria ratifikovali Zmluvu o obchodovaní so zbraňami, rovnako ako 23 členských štátov, zatiaľ čo Čad, Mauritánia a Niger túto zmluvu podpísali. V článku 16 ods. 1 Zmluvy o obchodovaní so zbraňami sa uvádza, že pri vykonávaní uvedenej zmluvy môže každý zmluvný štát požiadať o pomoc vrátane právnej alebo legislatívnej pomoci, budovania inštitucionálnych kapacít a technickej, materiálnej alebo finančnej pomoci. Takáto pomoc môže zahŕňať riadenie zásob, odzbrojenie, programy demobilizácie a reintegrácie, vzorové právne predpisy a účinné postupy vykonávania. Každý zmluvný štát, ktorý je v stave pomoc poskytnúť, tak na požiadanie urobí. |
| --- | --- |

(4)

Burkina Faso, Mali a Nigéria ratifikovali Zmluvu o obchodovaní so zbraňami, rovnako ako 23 členských štátov, zatiaľ čo Čad, Mauritánia a Niger túto zmluvu podpísali. V článku 16 ods. 1 Zmluvy o obchodovaní so zbraňami sa uvádza, že pri vykonávaní uvedenej zmluvy môže každý zmluvný štát požiadať o pomoc vrátane právnej alebo legislatívnej pomoci, budovania inštitucionálnych kapacít a technickej, materiálnej alebo finančnej pomoci. Takáto pomoc môže zahŕňať riadenie zásob, odzbrojenie, programy demobilizácie a reintegrácie, vzorové právne predpisy a účinné postupy vykonávania. Každý zmluvný štát, ktorý je v stave pomoc poskytnúť, tak na požiadanie urobí.

| (5) | Burkina Faso, Mali, Mauritánia a Nigéria sú zmluvnými štátmi Protokolu proti nezákonnej výrobe a obchodovaniu so strelnými zbraňami, ich súčasťami a komponentmi a strelivom dopĺňajúceho Dohovor Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu (ďalej len „protokol o strelných zbraniach“). |
| --- | --- |

(5)

Burkina Faso, Mali, Mauritánia a Nigéria sú zmluvnými štátmi Protokolu proti nezákonnej výrobe a obchodovaniu so strelnými zbraňami, ich súčasťami a komponentmi a strelivom dopĺňajúceho Dohovor Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu (ďalej len „protokol o strelných zbraniach“).

| (6) | Všetky členské štáty OSN sa zaviazali účinne vykonávať Akčný program OSN na predchádzanie nedovolenému obchodovaniu s ručnými a ľahkými zbraňami vo všetkých jeho aspektoch, boj proti nemu a jeho odstránenie (ďalej len„akčný program OSN“), ako aj medzinárodný nástroj umožňujúci štátom včas a spoľahlivo odhaľovať a sledovať nedovolené ručné a ľahké zbrane. |
| --- | --- |

(6)

Všetky členské štáty OSN sa zaviazali účinne vykonávať Akčný program OSN na predchádzanie nedovolenému obchodovaniu s ručnými a ľahkými zbraňami vo všetkých jeho aspektoch, boj proti nemu a jeho odstránenie (ďalej len„akčný program OSN“), ako aj medzinárodný nástroj umožňujúci štátom včas a spoľahlivo odhaľovať a sledovať nedovolené ručné a ľahké zbrane.

| (7) | Na piatom bienálnom zasadnutí štátov na posúdenie vykonávania akčného programu OSN (16. – 20. júna 2014 v New Yorku) všetky členské štáty OSN zopakovali, že riadne riadenie zásob RĽZ, najmä počas konfliktov alebo v situáciách po skončení konfliktu, je kľúčové na predchádzanie nehodám a na zníženie rizika odklonu týchto zbraní do sietí nedovoleného obchodu a do rúk ilegálnych ozbrojených skupín, teroristov a iných neoprávnených adresátov. Členské štáty OSN vyzvali na posilnenie medzinárodnej a regionálnej spolupráce a pomoci v oblasti riadenia zásob a fyzickej bezpečnosti a zaviazali sa v čo najväčšej miere využívať technický pokrok v záujme zlepšenia riadenia zásob vrátane opatrení týkajúcich sa fyzickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(7)

Na piatom bienálnom zasadnutí štátov na posúdenie vykonávania akčného programu OSN (16. – 20. júna 2014 v New Yorku) všetky členské štáty OSN zopakovali, že riadne riadenie zásob RĽZ, najmä počas konfliktov alebo v situáciách po skončení konfliktu, je kľúčové na predchádzanie nehodám a na zníženie rizika odklonu týchto zbraní do sietí nedovoleného obchodu a do rúk ilegálnych ozbrojených skupín, teroristov a iných neoprávnených adresátov. Členské štáty OSN vyzvali na posilnenie medzinárodnej a regionálnej spolupráce a pomoci v oblasti riadenia zásob a fyzickej bezpečnosti a zaviazali sa v čo najväčšej miere využívať technický pokrok v záujme zlepšenia riadenia zásob vrátane opatrení týkajúcich sa fyzickej bezpečnosti.

| (8) | Ľudové povstanie v Líbyi vo februári 2011 a následný ozbrojený konflikt a politicko-bezpečnostná kríza v Mali v roku 2012 ukázali, ako môžu neštátni aktéri vrátane teroristov využiť nesprávnym spôsobom zabezpečené a spravované zásoby, ktoré vlastní štát, na odklon RĽZ a munície, a to na úkor mieru a bezpečnosti. V kontexte zvýšenej aktivity neštátnych aktérov v regióne Sahel vrátane severnej Nigérie je prioritou posilnenie bezpečnosti v sahelských štátoch, pokiaľ ide o zbrane a muníciu. |
| --- | --- |

(8)

Ľudové povstanie v Líbyi vo februári 2011 a následný ozbrojený konflikt a politicko-bezpečnostná kríza v Mali v roku 2012 ukázali, ako môžu neštátni aktéri vrátane teroristov využiť nesprávnym spôsobom zabezpečené a spravované zásoby, ktoré vlastní štát, na odklon RĽZ a munície, a to na úkor mieru a bezpečnosti. V kontexte zvýšenej aktivity neštátnych aktérov v regióne Sahel vrátane severnej Nigérie je prioritou posilnenie bezpečnosti v sahelských štátoch, pokiaľ ide o zbrane a muníciu.

| (9) | Regionálne centrum Organizácie Spojených národov pre mier a odzbrojenie v Afrike (UNREC), ktoré je súčasťou Úradu Organizácie Spojených národov pre otázky odzbrojovania (UNODA), má v súlade so svojím mandátom, ktorý mu udelilo Valné zhromaždenie OSN (rezolúcia č. 40/151 G zo 16. decembra 1985), dlhodobé skúsenosti s poskytovaním podpory sahelským štátom a občianskej spoločnosti pri vykonávaní medzinárodných a regionálnych nástrojov na kontrolu RĽZ. |
| --- | --- |

(9)

Regionálne centrum Organizácie Spojených národov pre mier a odzbrojenie v Afrike (UNREC), ktoré je súčasťou Úradu Organizácie Spojených národov pre otázky odzbrojovania (UNODA), má v súlade so svojím mandátom, ktorý mu udelilo Valné zhromaždenie OSN (rezolúcia č. 40/151 G zo 16. decembra 1985), dlhodobé skúsenosti s poskytovaním podpory sahelským štátom a občianskej spoločnosti pri vykonávaní medzinárodných a regionálnych nástrojov na kontrolu RĽZ.

| (10) | Od roku 2013 pomáha viacrozmerná integrovaná stabilizačná misia Organizácie Spojených národov v Mali (MINUSMA) prostredníctvom Služby Organizácie Spojených národov pre boj proti mínam (UNMAS) orgánom Mali v boji proti mínam a pri riadení zbraní a munície v súlade s rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN č. 2100 (2013) a č. 2164 (2014). |
| --- | --- |

(10)

Od roku 2013 pomáha viacrozmerná integrovaná stabilizačná misia Organizácie Spojených národov v Mali (MINUSMA) prostredníctvom Služby Organizácie Spojených národov pre boj proti mínam (UNMAS) orgánom Mali v boji proti mínam a pri riadení zbraní a munície v súlade s rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN č. 2100 (2013) a č. 2164 (2014).

| (11) | Mimovládna organizácia Mines Advisory Group (MAG) nedávno spustila regionálny projekt, ktorý sa venuje naliehavým otázkam bezpečnosti a riadenia konvenčných zbraní a munície v cieľových krajinách v regióne Sahel/Maghreb. |
| --- | --- |

(11)

Mimovládna organizácia Mines Advisory Group (MAG) nedávno spustila regionálny projekt, ktorý sa venuje naliehavým otázkam bezpečnosti a riadenia konvenčných zbraní a munície v cieľových krajinách v regióne Sahel/Maghreb.

| (12) | Na základe rozhodnutia Rady 2011/428/SZBP (1) Únia financovala okrem iného dodanie označovacieho vybavenia agentúram presadzovania práva vo viacerých západoafrických štátoch, ako aj odbornú prípravu týkajúcu sa medzinárodného nástroja na sledovanie a medzinárodných technických usmernení v oblasti munície. |
| --- | --- |

(12)

Na základe rozhodnutia Rady 2011/428/SZBP (1) Únia financovala okrem iného dodanie označovacieho vybavenia agentúram presadzovania práva vo viacerých západoafrických štátoch, ako aj odbornú prípravu týkajúcu sa medzinárodného nástroja na sledovanie a medzinárodných technických usmernení v oblasti munície.

| (13) | Na základe rozhodnutia Rady 2013/320/SZBP (2) Únia podporuje opatrenia zamerané na zaistenie náležitej fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob zbraní (physical security and stockpile management – PSSM) v rámci líbyjských zbrojných arzenálov s cieľom znížiť riziká, ktoré pre Líbyu a susedné krajiny vrátane krajín v regióne Sahel predstavuje nedovolené šírenie RĽZ a munície. |
| --- | --- |

(13)

Na základe rozhodnutia Rady 2013/320/SZBP (2) Únia podporuje opatrenia zamerané na zaistenie náležitej fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob zbraní (physical security and stockpile management – PSSM) v rámci líbyjských zbrojných arzenálov s cieľom znížiť riziká, ktoré pre Líbyu a susedné krajiny vrátane krajín v regióne Sahel predstavuje nedovolené šírenie RĽZ a munície.

| (14) | Na základe rozhodnutia Rady 2013/698/SZBP (3) Únia podporuje vytvorenie celosvetového mechanizmu nahlasovania nedovolených RĽZ a iných nedovolených konvenčných zbraní a munície („iTrace“), ktorý sa zakladá najmä na terénnom výskume zameranom na RĽZ a muníciu v oblastiach postihnutých konfliktom vrátane Afriky. |
| --- | --- |

(14)

Na základe rozhodnutia Rady 2013/698/SZBP (3) Únia podporuje vytvorenie celosvetového mechanizmu nahlasovania nedovolených RĽZ a iných nedovolených konvenčných zbraní a munície („iTrace“), ktorý sa zakladá najmä na terénnom výskume zameranom na RĽZ a muníciu v oblastiach postihnutých konfliktom vrátane Afriky.

| (15) | Na základe svojej spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky Únia začala v regióne Sahel tri operácie, a to prvú – misiu EUCAP Sahel Niger, ktorá sa začala 8. augusta 2012, na podporu boja proti organizovanej trestnej činnosti a terorizmu v Nigeri; druhú – výcvikovú misiu Európskej únie v Mali, ktorá sa začala 18. februára 2013, na podporu reštrukturalizácie a reorganizácie malijských ozbrojených síl prostredníctvom výcviku a poradenstva; a tretiu – misiu EUCAP Sahel Mali, ktorá sa začala 15. apríla 2014, ktorou sa poskytuje strategické poradenstvo a výcvik silám vnútornej bezpečnosti Mali. |
| --- | --- |

(15)

Na základe svojej spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky Únia začala v regióne Sahel tri operácie, a to prvú – misiu EUCAP Sahel Niger, ktorá sa začala 8. augusta 2012, na podporu boja proti organizovanej trestnej činnosti a terorizmu v Nigeri; druhú – výcvikovú misiu Európskej únie v Mali, ktorá sa začala 18. februára 2013, na podporu reštrukturalizácie a reorganizácie malijských ozbrojených síl prostredníctvom výcviku a poradenstva; a tretiu – misiu EUCAP Sahel Mali, ktorá sa začala 15. apríla 2014, ktorou sa poskytuje strategické poradenstvo a výcvik silám vnútornej bezpečnosti Mali.

| (16) | Únia od roku 2011 prostredníctvom nástroja na podporu stability a mieru podporuje Úrad OSN pre drogy a kriminalitu v jeho úsilí o presadzovanie ratifikácie a vykonávania protokolu o strelných zbraniach, najmä v západnej Afrike. Na základe uvedeného nástroja Únia od roku 2010 poskytuje finančnú podporu Regionálnemu centru pre ručné zbrane (RECSA) v regióne Veľkých jazier, v Africkom rohu a v susedných krajinách, ktoré má sídlo v Nairobi, |
| --- | --- |

(16)

Únia od roku 2011 prostredníctvom nástroja na podporu stability a mieru podporuje Úrad OSN pre drogy a kriminalitu v jeho úsilí o presadzovanie ratifikácie a vykonávania protokolu o strelných zbraniach, najmä v západnej Afrike. Na základe uvedeného nástroja Únia od roku 2010 poskytuje finančnú podporu Regionálnemu centru pre ručné zbrane (RECSA) v regióne Veľkých jazier, v Africkom rohu a v susedných krajinách, ktoré má sídlo v Nairobi,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Únia prispieva k bezpečnosti a stabilite regiónu Sahel tým, že pomáha štátom tohto regiónu pri predchádzaní odklonu ručných a ľahkých zbraní a munície, ktoré vlastní štát, a nedovolenému obchodovaniu s týmito zbraňami a muníciou, a to posilnením ich fyzickej bezpečnosti a zlepšením riadenia zásob (physical security and stockpile management – „PSSM“).

2.   Únia podporí činnosti, ktoré budú mať tieto konkrétne ciele:

| a) | stimulovať potrebnú politickú vôľu na zlepšenie postupov v oblasti PSSM a presadzovať regionálnu spoluprácu a výmenu poznatkov; |
| --- | --- |

a)

stimulovať potrebnú politickú vôľu na zlepšenie postupov v oblasti PSSM a presadzovať regionálnu spoluprácu a výmenu poznatkov;

| b) | podporovať cieľové krajiny v tvorbe aktuálnych právnych predpisov, administratívnych postupov a praktických štandardných operačných postupov ako základu posilnenej fyzickej bezpečnosti a zlepšeného riadenia zásob (PSSM), v súlade s medzinárodnými normami pre najlepšie postupy; |
| --- | --- |

b)

podporovať cieľové krajiny v tvorbe aktuálnych právnych predpisov, administratívnych postupov a praktických štandardných operačných postupov ako základu posilnenej fyzickej bezpečnosti a zlepšeného riadenia zásob (PSSM), v súlade s medzinárodnými normami pre najlepšie postupy;

| c) | priamo podporovať vykonávanie opatrení v oblasti riadenia zásob a bezpečnosti, a to aj prostredníctvom obnovy skladovacích priestorov, likvidácie nadbytočných, zastaraných alebo nedovolených RĽZ a pilotným testovaním nových technológií. |
| --- | --- |

c)

priamo podporovať vykonávanie opatrení v oblasti riadenia zásob a bezpečnosti, a to aj prostredníctvom obnovy skladovacích priestorov, likvidácie nadbytočných, zastaraných alebo nedovolených RĽZ a pilotným testovaním nových technológií.

Podrobný opis týchto činností je uvedený v prílohe.

Článok 2

1.   Za vykonávanie tohto rozhodnutia zodpovedá vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoký predstaviteľ“).

2.   Technickú implementáciu činností uvedených v článku 1 ods. 2 realizuje UNODA prostredníctvom UNREC. UNODA tieto úlohy vykonáva pod vedením vysokého predstaviteľa. Vysoký predstaviteľ na tento účel uzavrie s UNODA potrebné dohody.

Článok 3

1.   Finančná referenčná suma na vykonávanie činností uvedených v článku 1 ods. 2 predstavuje 3 561 257,06 EUR. Celkový odhadovaný rozpočet celého projektu predstavuje sumu 4 129 393,06 EUR, ktorá sa poskytne prostredníctvom spolufinancovania.

2.   Výdavky financované zo sumy stanovenej v odseku 1 sa spravujú v súlade s postupmi a pravidlami Únie, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie.

3.   Komisia dohliada na riadne vykonávanie príspevku Únie uvedeného v odseku 1. Na tento účel uzavrie s UNODA dohodu o financovaní. V tejto dohode sa stanoví, že UNODA zaistí viditeľnosť príspevku Únie primeranú jeho výške.

4.   Komisia sa vynasnaží uzavrieť dohodu o financovaní uvedenú v odseku 3 čo najskôr po 15. decembri 2014. O akýchkoľvek ťažkostiach v tomto procese, ako aj o dátume uzavretia dohody o financovaní informuje Radu a vysokého predstaviteľa do dvoch týždňov od podpisu.

Článok 4

1.   Vysoký predstaviteľ informuje Radu o vykonávaní tohto rozhodnutia na základe pravidelných správ, ktoré vypracuje UNODA. Tieto správy tvoria základ pre hodnotenie zo strany Rady.

2.   Komisia poskytuje informácie o finančných aspektoch vykonávania činností uvedených v článku 1 ods. 2.

Článok 5

1.   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

2.   Toto rozhodnutie stráca účinnosť 42 mesiacov po uzavretí príslušnej dohody o financovaní uvedenej v článku 3 ods. 3, alebo šesť mesiacov odo dňa jeho prijatia, ak sa v tejto lehote neuzavrie žiadna dohoda o financovaní.

V Bruseli 15. decembra 2014

Za Radu

predsedníčka

F. MOGHERINI

---

(1)  Rozhodnutie Rady 2011/428/SZBP z 18. júla 2011 na podporu činnosti Úradu Organizácie Spojených národov pre otázky odzbrojovania na účely vykonávania akčného programu OSN na predchádzanie nedovolenému obchodovaniu s ručnými a ľahkými zbraňami vo všetkých jeho aspektoch, na boj proti nemu a jeho odstránenie (Ú. v. EÚ L 188, 19.7.2011, s. 37).

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2013/320/SZBP z 24. júna 2013 na podporu činností v oblasti fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob v záujme zníženia rizika nedovoleného obchodovania s ručnými a ľahkými zbraňami (RĽZ) a ich muníciou v Líbyi a jej regióne (Ú. v. EÚ L 173, 26.6.2013, s. 54).

2

(3)  Rozhodnutie Rady 2013/698/SZBP z 25. novembra 2013 na podporu celosvetového mechanizmu nahlasovania nedovolených ručných a ľahkých zbraní a iných nedovolených konvenčných zbraní a munície s cieľom znížiť nebezpečenstvo nedovoleného obchodovania s nimi (Ú. v. EÚ L 320, 30.11.2013, s. 34).

3

---

PRÍLOHA

Činnosti v oblasti fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob, ktorých cieľom je znížiť riziko nedovoleného obchodovania s ručnými a ľahkými zbraňami (RĽZ) a ich muníciou v regióne Sahel

1.   Kontext a zdôvodnenie podpory v rámci SZBP

1.1.   Kontext

Potvrdilo sa, že fyzická bezpečnosť a riadenie zásob (physical security and stockpile management – PSSM) v existujúcich skladov konvenčných zbraní a v muničných skladov v regióne Sahel, ktoré nie sú podľa medzinárodných noriem dostatočne účinné, predstavujú závažné ohrozenie mieru a bezpečnosti v tomto regióne i za jeho hranicami. V posledných rokoch ozbrojení neštátni aktéri vrátane teroristických skupín vyrabovali zásoby zbraní, ktoré vlastní štát, v Líbyi a Mali. Existuje konkrétne riziko, že k podobnej situácií môže dôjsť v častiach Burkiny Faso, Čadu, Nigeru a Nigérie, keďže ozbrojené a teroristické skupiny operujú naprieč hranicami a sú zapojené do nedovoleného obchodovania s ručnými a ľahkými zbraňami (RĽZ). Nedostatočná fyzická bezpečnosť a riadenie zásob zbraní a munície zvyšuje riziko ich odklonu na ilegálny trh, a to aj prostredníctvom krádeže a útoku, ako aj riziko neplánovaných výbuchov v muničných skladoch. To by mohlo viesť k destabilizujúcemu hromadeniu RĽZ a nedovolenému obchodovaniu s nimi, čo by malo vplyv na mier a bezpečnosť na vnútroštátnej, regionálnej i medzinárodnej úrovni.

Táto hrozba bola potvrdená aj v integrovanej stratégii Organizácie Spojených národov pre Sahel, v ktorej sa uvádza, že je potrebné minimalizovať riziko odklonu RĽZ do rúk neštátnym aktérom, a to zvýšením bezpečnosti existujúcich zásob a v prípade potreby ich premiestnením, ako aj likvidáciou nadbytočných alebo nedovolených RĽZ a munície. To sa dá dosiahnuť účinným vykonávaním akčného programu OSN týkajúceho sa nedovoleného obchodovania s RĽZ a uplatňovaním medzinárodného nástroja na sledovanie s využitím medzinárodných noriem pre kontrolu ručných zbraní (ISACS) a medzinárodných technických usmernení v oblasti munície (IATG), ktoré sa vypracovali v rámci Organizácie Spojených národov.

1.2.   Zdôvodnenie

Regionálne centrum Organizácie Spojených národov pre mier a odzbrojenie v Afrike (UNREC) je ako regionálny predstaviteľ Úradu Organizácie Spojených národov pre otázky odzbrojovania (UNODA) v rámci svojho mandátu, ktorý mu bol udelený rezolúciou Valného zhromaždenia OSN 40/151 G, v jedinečnej pozícii podporiť a posilniť kapacity a spôsobilosti sahelských štátov, pokiaľ ide o účinné uplatňovanie týchto noriem a najlepších postupov a z toho vyplývajúcu kontrolu svojich zásob RĽZ a munície v záujme zabránenia destabilizujúcemu vplyvu hromadenia RĽZ a nedovoleného obchodovania s nimi v subregióne, ako aj mimo jeho hraníc.

Centrum UNREC navrhuje realizovať tento projekt v spolupráci so Službou Organizácie Spojených národov pre boj proti mínam (UNMAS) a s mimovládnou organizáciou Mines Advisory Group (MAG) a v koordinácii s príslušnými regionálnymi a subregionálnymi organizáciami, ako sú ECOWAS a ECCAS, ako aj s mimovládnymi organizáciami. Služba UNMAS realizuje činnosti na podporu viacrozmernej integrovanej stabilizačnej misie Organizácie Spojených národov v Mali (MINUSMA) ako jednu zo svojich integrovaných zložiek v rámci rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 2100 (2013), pričom spolupracuje aj s tímom OSN pre Mali. Organizácia MAG v súčasnosti realizuje regionálny projekt zameraný na otázky bezpečnosti a správy konvenčných zbraní a munície v cieľových krajinách v regióne Sahel/Maghreb. Zistenia z týchto činností sa použijú pri plánovaní a vykonávaní projektu. Synergie umožnia dosiahnuť väčší celkový účinok. Projekt využije aj expertízu UNODA tak na úrovni ústredia OSN, ako aj v regióne a i ďalšie odborné poznatky, ktorými disponuje systém OSN.

Tieto opatrenia budú vychádzať z projektov, ktoré centrum UNREC a ďalší bilaterálni partneri, agentúry OSN, subregionálne a mimovládne organizácie v regióne už vykonávajú, budú tieto projekty dopĺňať a využívať synergie s nimi, pričom medzi tieto projekty patrí: projekt na podporu opätovného sfunkčnenia národnej komisie Mali pre RĽZ a na vypracovanie národného akčného plánu pre RĽZ; rozhodnutie 2011/428/SZBP, na základe ktorého sa Burkine Faso a Nigeru poskytujú okrem iného označovacie zariadenia; prebiehajúci projekt s názvom Boj proti nedovolenému hromadeniu strelných zbraní v Afrike a obchodovaniu s nimi, ktorý financuje Európska komisia prostredníctvom nástroja na podporu stability a mieru a v rámci ktorého sa počas prvej fázy projektu (2010 – 2013) uskutočnili okrem iného činnosti v oblasti označovania zbraní a boli poskytnuté elektronické označovacie zariadenia spolu s inštaláciou osobitného softvéru na vedenie záznamov v krajinách východnej Afriky, pričom v súčasnej fáze (2013 – 2016) sú plánované podobné činnosti v ďalších krajinách (orientačne: Burundi, Kamerun, Čad, Pobrežie Slonoviny, Rovníková Guinea, Gabon, Ghana, Libéria, Mali, Rwanda, Somálsko, Južný Sudán, Togo, Uganda); nadregionálny projekt realizovaný Úradom OSN pre drogy a kriminalitu medzi iným aj v západnej Afrike (napr. v Benine, Burkine Faso, Gambii, Ghane, Mali, Mauritánii, Senegale a v Togu), ktorý sa tiež financuje prostredníctvom nástroja Únie na podporu stability a mieru a ktorého cieľom je presadzovať ratifikáciu a vykonávanie dohovoru OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu a jeho protokolu o strelných zbraniach, a to najmä prostredníctvom podpory legislatívnej revízie a reformy; odborná príprava v oblasti riadenia zbraní, ktorá sa poskytuje v rámci misie SBOP EUCAP Sahel Niger, a projekt NATO v Mauritánii, ktorý realizuje podporná agentúra NATO (NSPA).

Činnosti v oblasti PSSM v rámci tohto projektu by okrem toho mali zohľadňovať a prípadne podporovať širšie bezpečnostné programy vykonávané v prijímajúcich krajinách, ako sú procesy odzbrojenia, demobilizácie a reintegrácie (Disarmament, Demobilisation and Reintegration – DDR) a reformy sektora bezpečnosti. Preskúmanie právnych predpisov a administratívnych rámcov PSSM a ďalšie odporúčania týkajúce sa plnenia medzinárodných noriem v oblasti kontroly zbraní, ako aj rozvoj národných štandardných operačných postupov v oblasti PSSM prispejú k úsiliu v rámci reforiem sektora bezpečnosti v každej krajine a v celom subregióne. Činnosti vykonávané v rámci projektu tiež môžu prípadne podporovať úsilie v oblasti DDR, najmä to, ktoré sa týka praktickej stránky odzbrojenia, keďže rozvoj národných štandardných operačných postupov v oblasti kontroly zbraní sa môže začleniť do procesov DDR, napríklad stanovením noriem pre označovanie a registráciu alebo likvidáciu zabavených zbraní. Na zaistenie harmonizovaných procesov by sa mali využiť existujúce postupy, podporované tiež prostredníctvom iných príslušných projektov, ktoré financuje EÚ.

Spolu s uplatňovaním medzinárodných noriem pre najlepšie postupy v oblasti kontroly zbraní pomôže tento projekt pri rozvoji nezávislého civilného dohľadu nad národnými činnosťami v oblasti PSSM. Potreba civilného dohľadu sa zohľadní v rozličných opatreniach projektu, najmä pokiaľ ide o konzultácie a pracovné semináre.

2.   Celkové ciele

Opatrenie opísané v tomto bode prispeje k bezpečnosti a stabilite v regióne Sahel a pomôže šiestim štátom tohto regiónu (Burkina Faso, Čad, Mali, Mauritánia, Niger a Nigéria) pri predchádzaní odklonu ručných a ľahkých zbraní a munície, ktoré vlastní štát, a nedovolenému obchodovaniu s týmito zbraňami a muníciou, a to posilnením ich fyzickej bezpečnosti a zlepšením riadenia zásob.

Cieľom opatrenia je konkrétne:

| a) | stimulovať potrebnú politickú vôľu na zlepšenie postupov v oblasti PSSM a presadzovať regionálnu spoluprácu a výmenu poznatkov; |
| --- | --- |

a)

stimulovať potrebnú politickú vôľu na zlepšenie postupov v oblasti PSSM a presadzovať regionálnu spoluprácu a výmenu poznatkov;

| b) | podporiť cieľové krajiny v tvorbe aktuálnych právnych predpisov, administratívnych postupov a praktických štandardných operačných postupov ako základu posilnenej fyzickej bezpečnosti a zlepšeného riadenia zásob v súlade s medzinárodnými normami pre najlepšie postupy; |
| --- | --- |

b)

podporiť cieľové krajiny v tvorbe aktuálnych právnych predpisov, administratívnych postupov a praktických štandardných operačných postupov ako základu posilnenej fyzickej bezpečnosti a zlepšeného riadenia zásob v súlade s medzinárodnými normami pre najlepšie postupy;

| c) | priamo podporiť vykonávanie opatrení v oblasti riadenia zásob, a to aj prostredníctvom obnovy skladovacích priestorov, likvidácie nadbytočných, zastaraných alebo nedovolených RĽZ a pilotnej prevádzky nových technológií. |
| --- | --- |

c)

priamo podporiť vykonávanie opatrení v oblasti riadenia zásob, a to aj prostredníctvom obnovy skladovacích priestorov, likvidácie nadbytočných, zastaraných alebo nedovolených RĽZ a pilotnej prevádzky nových technológií.

3.   Výsledky

Opatrenie povedie k týmto výsledkom:

| a) | adekvátne legislatívne a administratívne normy v oblasti PSSM; |
| --- | --- |

a)

adekvátne legislatívne a administratívne normy v oblasti PSSM;

| b) | vyššia úroveň fyzickej bezpečnosti a lepšie riadenie zásob RĽZ prostredníctvom posilnenia skladovacích priestorov; |
| --- | --- |

b)

vyššia úroveň fyzickej bezpečnosti a lepšie riadenie zásob RĽZ prostredníctvom posilnenia skladovacích priestorov;

| c) | nižšie riziko odklonu a náhodných výbuchov nadbytočných, zastaraných a nedovolených RĽZ a munície, ktoré sa dosiahne prostredníctvom likvidácie týchto zbraní a munície; |
| --- | --- |

c)

nižšie riziko odklonu a náhodných výbuchov nadbytočných, zastaraných a nedovolených RĽZ a munície, ktoré sa dosiahne prostredníctvom likvidácie týchto zbraní a munície;

| d) | zlepšené označovanie, sledovanie a evidencia RĽZ; |
| --- | --- |

d)

zlepšené označovanie, sledovanie a evidencia RĽZ;

| e) | posilnená regionálna spolupráca a výmena informácií; |
| --- | --- |

e)

posilnená regionálna spolupráca a výmena informácií;

| f) | identifikácia možného využitia nových technológií v oblasti PSSM; |
| --- | --- |

f)

identifikácia možného využitia nových technológií v oblasti PSSM;

| g) | posilnenie národných kapacít prijímajúcich krajín v oblasti PSSM a vyšší stupeň prebratia zodpovednosti za úsilie v tejto oblasti zo strany týchto krajín; |
| --- | --- |

g)

posilnenie národných kapacít prijímajúcich krajín v oblasti PSSM a vyšší stupeň prebratia zodpovednosti za úsilie v tejto oblasti zo strany týchto krajín;

| h) | zvýšené povedomie o príspevku problematiky PSSM k regionálnej bezpečnosti; |
| --- | --- |

h)

zvýšené povedomie o príspevku problematiky PSSM k regionálnej bezpečnosti;

| i) | príspevok k zníženiu rizika destabilizácie regiónu, ku ktorej môže viesť nadmerné hromadenie RĽZ a ich munície alebo odklon RĽZ do rúk neštátnych aktérov vrátane teroristických skupín. |
| --- | --- |

i)

príspevok k zníženiu rizika destabilizácie regiónu, ku ktorej môže viesť nadmerné hromadenie RĽZ a ich munície alebo odklon RĽZ do rúk neštátnych aktérov vrátane teroristických skupín.

4.   Opis opatrenia

4.1.   Konferencia fóra Wilton Park o fyzickej bezpečnosti a riadení zásob v regióne Sahel

Ciele

Poskytnúť príležitosť na výmenu skúseností a stimulovať potrebnú politickú vôľu na činnosti, ktoré sa majú v rámci projektu realizovať.

Opis

Konferencia, ktorú zorganizujú fórum Wilton Park a centrum UNREC s cieľom diskutovať o vplyve nezabezpečených líbyjských zásob zbraní na bezpečnosť zbraní v regióne Sahel, vypracovať stratégie na predchádzanie odklonu RĽZ a munície, ktoré vlastní štát, a na predchádzanie nedovolenému obchodovaniu s týmito zbraňami, a to posilňovaním ich fyzickej bezpečnosti a zlepšením riadenia zásob. Konferencia tiež poskytne príležitosť na zhodnotenie pokroku, ktorý sa v oblasti PSSM dosiahol v regióne Sahel, najmä v kontexte medzinárodnej pomoci, ako aj na diskusiu o aktuálnych potrebách krajín, zmapovanie príslušných prebiehajúcich opatrení a na identifikáciu nedostatkov, ktoré by sa mali odstrániť. Táto príležitosť sa taktiež využije na preskúmanie synergií s inými nástrojmi kontroly RĽZ, ktoré podporuje EÚ, vrátane globálneho monitorovacieho mechanizmu „iTrace“ (financovaného na základe rozhodnutia 2013/698/SZBP), v konzultácii s prijímajúcimi krajinami. Účasť bude iba na pozvanie, pričom sa bude usilovať o to, aby sa na konferencii zúčastnili vysokopostavení zástupcovia šiestich štátov regiónu Sahel (Burkina Faso, Čad, Mali, Mauritánia, Niger a Nigéria), ako aj Líbye, ďalších príslušných susediacich krajín, organizácií ECOWAS, ECCAS a Africkej únie (AÚ).

Výsledky/ukazovatele vykonávania projektu

Usporiadanie konferencie vo Wilton Park podľa plánu za účasti príslušných zainteresovaných strán vrátane zástupcov šiestich cieľových krajín (až 40 účastníkov).

4.2.   Preskúmanie právnych predpisov a administratívnych postupov a konzultácie týkajúce sa PSSM

4.2.1.   Národné konzultácie týkajúce sa postupov v oblasti PSSM a určenia pilotných priestorov

Ciele

| a) | Dobre spoznať legislatívny a administratívny rámec v oblasti PSSM v jednotlivých krajinách a v regióne. |
| --- | --- |

a)

Dobre spoznať legislatívny a administratívny rámec v oblasti PSSM v jednotlivých krajinách a v regióne.

| b) | V krajinách bez aktualizovaného regulačného rámca vydať odporúčania týkajúce sa právnych predpisov a postupov na plnenie medzinárodných požiadaviek, ako sa stanovujú v právne záväzných medzinárodných nástrojoch (napr. protokol OSN o zbraniach, dohovor ECOWAS-u o RĽZ (1) a kinshaský dohovor o RĽZ (2)), v akčnom programe OSN týkajúcom sa nedovoleného obchodovania s RĽZ, v medzinárodnom nástroji na sledovanie, v normách IATG a usmerneniach ISACS a v ďalších príslušných normách a nástrojoch. |
| --- | --- |

b)

V krajinách bez aktualizovaného regulačného rámca vydať odporúčania týkajúce sa právnych predpisov a postupov na plnenie medzinárodných požiadaviek, ako sa stanovujú v právne záväzných medzinárodných nástrojoch (napr. protokol OSN o zbraniach, dohovor ECOWAS-u o RĽZ (1) a kinshaský dohovor o RĽZ (2)), v akčnom programe OSN týkajúcom sa nedovoleného obchodovania s RĽZ, v medzinárodnom nástroji na sledovanie, v normách IATG a usmerneniach ISACS a v ďalších príslušných normách a nástrojoch.

| c) | Určiť prioritné skladovacie priestory, ktoré budú slúžiť ako pilotné sklady, v súlade s prioritami daného štátu a prípadne s ohľadom na dostupné informácie o vzorcoch odklonu a obchodovania. |
| --- | --- |

c)

Určiť prioritné skladovacie priestory, ktoré budú slúžiť ako pilotné sklady, v súlade s prioritami daného štátu a prípadne s ohľadom na dostupné informácie o vzorcoch odklonu a obchodovania.

Opis

Centrum UNREC v spolupráci s vnútroštátnymi orgánmi šiestich štátov regiónu Sahel, menovite s Burkinou Faso, Čadom, Mali, Mauritániou, Nigerom a Nigériou zhodnotia všetky právne predpisy týkajúce sa oblasti PSSM, ako aj súvisiace administratívne a štandardné operačné postupy, využívajúc pritom v plnej miere už dostupné hodnotenia a konajúc v súčinnosti s prebiehajúcimi regionálnymi a bilaterálnymi projektmi na podporu legislatívnej reformy v oblasti RĽZ, aby sa predišlo zdvojovaniu úsilia a prekrývaniu.

Právni experti centra UNREC poskytnú podporu príslušným ministerstvám, zákonodarcom a vysokopostaveným úradníkom orgánov na presadzovanie práva a orgánov v oblasti obrany pri revízií vnútroštátnych právnych predpisov a administratívnych postupov, aby sa zaistilo začlenenie medzinárodných právnych záväzkov a medzinárodných technických noriem, najmä ISACS a IATG, do vnútroštátnych právnych rámcov.

Podpora v tejto oblasti by sa mala poskytovať na základe žiadosti jednotlivých krajín a mala by sa zameriavať na aproximáciu s medzinárodnými normami v oblasti PSSM, zohľadňujúc pritom prebiehajúce iniciatívy, ktoré poskytujú pomoc alebo poradenstvo v súvislosti so všeobecnejšími otázkami kontroly zbraní alebo sektora bezpečnosti.

Centrum UNREC zorganizuje národné pracovné semináre, ktorých sa zúčastnia vysokopostavení zástupcovia vnútroštátnych orgánov v oblasti obrany a presadzovania práva a iných civilných orgánov zaoberajúcich sa bezpečnosťou malých a ručných zbraní. Účastníci spoločne prediskutujú zistenia a odporúčania vyplývajúce z hodnotenia, dohodnú sa rozličných opatreniach, ktoré sa prijmú, a identifikujú odporúčania, ktoré bude možné vykonať prostredníctvom zmien právnych predpisov alebo administratívnych vyhlášok.

Počas národných konzultácií sa určia prioritné skladovacie priestory, ktoré budú slúžiť ako pilotné sklady. Určené priestory môžu zahŕňať po jednom sklade v každom z hlavných miest, jeden sklad vo významnom oblastnom centre, jeden sklad vo vidieckej oblasti a/alebo jeden sklad v pohraničnej oblasti (pri pozemnej hranici, v prístave alebo na letisku), ako aj významné dopravné trasy pre RĽZ a muníciu, ktoré vlastní štát. Pri výbere prioritných skladovacích priestorov by sa mali podľa možnosti a vhodnosti zohľadniť dostupné informácie o vzorcoch odklonu a obchodovania s nimi, aby sa prednostne vybrali zásoby zbraní, ktoré prispievajú k nestabilite v regióne.

Centrum UNREC vypracuje pre každú krajinu záverečnú hodnotiacu správu, v ktorej budú uvedené odporúčania týkajúce sa právnych predpisov a postupov potrebných na splnenie medzinárodných požiadaviek. Súčasťou týchto správ bude spätná väzba od vnútroštátnych orgánov a ďalších zainteresovaných strán zo šiestich cieľových krajín.

Výsledky/ukazovatele vykonávania projektu

| a) | Správy o jednotlivých krajinách (celkovo šesť), ktoré sa budú týkať existujúcich legislatívnych a administratívnych rámcov v oblasti PSSM vrátane odporúčaní o spôsoboch odstránenia nesúladu s medzinárodnými nástrojmi v oblasti odzbrojenia. |
| --- | --- |

a)

Správy o jednotlivých krajinách (celkovo šesť), ktoré sa budú týkať existujúcich legislatívnych a administratívnych rámcov v oblasti PSSM vrátane odporúčaní o spôsoboch odstránenia nesúladu s medzinárodnými nástrojmi v oblasti odzbrojenia.

| b) | Uskutoční sa šesť národných pracovných seminárov, jeden v každej cieľovej krajine. |
| --- | --- |

b)

Uskutoční sa šesť národných pracovných seminárov, jeden v každej cieľovej krajine.

| c) | Určí sa až 18 skladovacích priestorov (tri v každej krajine), ktoré budú slúžiť ako pilotné sklady. |
| --- | --- |

c)

Určí sa až 18 skladovacích priestorov (tri v každej krajine), ktoré budú slúžiť ako pilotné sklady.

4.2.2.   Regionálne konzultácie týkajúce sa postupov v oblasti PSSM

Ciele

| a) | Uľahčiť výmenu informácií a skúseností na regionálnej úrovni, pokiaľ ide o postupy v oblasti PSSM, na základe národných hodnotení uskutočnených podľa bodu 4.2.1. |
| --- | --- |

a)

Uľahčiť výmenu informácií a skúseností na regionálnej úrovni, pokiaľ ide o postupy v oblasti PSSM, na základe národných hodnotení uskutočnených podľa bodu 4.2.1.

| b) | Presadzovať používanie noriem ISACS a usmernení IATG zo strany národných a regionálnych zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

b)

Presadzovať používanie noriem ISACS a usmernení IATG zo strany národných a regionálnych zainteresovaných strán.

Opis

Regionálne konzultácie s účasťou vysokopostavených zástupcov šiestich vlád, ktorých cieľom bude výmena informácií o národných poznatkoch a výmena skúseností a najlepších postupov na základe hodnotení na národnej úrovni (bod 4.2.1). K výmene skúseností budú vyzvaní aj zástupcovia príslušných regionálnych a subregionálnych organizácií (AÚ, ECOWAS, ECCAS, RECSA), agentúr OSN zúčastňujúcich sa mechanizmu OSN pre koordináciu činnosti týkajúcej sa ručných zbraní (CASA), príslušní experti z Únie a z jej členských štátov (vrátane expertov z misií v rámci SBOP), ako aj vysokopostavení experti z krajín mimo regiónu.

Centrum UNREC vypracuje správu, v ktorej zhrnie výsledky regionálneho konzultačného pracovného seminára.

Výsledky/ukazovatele vykonávania projektu

| a) | Usporiadanie jedného regionálneho konzultačného stretnutia, ktoré bude venované postupom v oblasti PSSM. |
| --- | --- |

a)

Usporiadanie jedného regionálneho konzultačného stretnutia, ktoré bude venované postupom v oblasti PSSM.

| b) | Správa o regionálnom konzultačnom pracovnom seminári. |
| --- | --- |

b)

Správa o regionálnom konzultačnom pracovnom seminári.

4.3.   Fyzická bezpečnosť a riadenie zásob (PSSM)

4.3.1.   Hodnotenie fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob v národných skladoch konvenčných zbraní a preprava RĽZ a munície

Ciele

| a) | Vypracovať podrobné a praktické hodnotenie skladov vybratých ako vzorky v záujme identifikácie súčasných postupov, fyzickej bezpečnosti a nadbytočných, zastaraných alebo nedovolených zbraní a munície. |
| --- | --- |

a)

Vypracovať podrobné a praktické hodnotenie skladov vybratých ako vzorky v záujme identifikácie súčasných postupov, fyzickej bezpečnosti a nadbytočných, zastaraných alebo nedovolených zbraní a munície.

| b) | Výmena praktických vedomostí a zručností v oblasti postupov PSSM v súlade s medzinárodnými normami pre najlepšie postupy. |
| --- | --- |

b)

Výmena praktických vedomostí a zručností v oblasti postupov PSSM v súlade s medzinárodnými normami pre najlepšie postupy.

Opis

Experti UNMAS a experti MAG-u na základe zistení národných konzultačných pracovných seminárov vypracujú v koordinácii s UNREC podrobné a praktické hodnotenia zariadení vybratých ako vzorky v záujme identifikácie súčasných postupov a problémov, pričom ako základ použijú normy ISACS a usmernenia IATG. Experti v týchto pilotných skladoch taktiež overia súčasné národné postupy s ohľadom na existujúce vnútroštátne právne predpisy a postupy a v prípade potreby navrhnú ich preskúmanie.

Experti UNMAS a MAG-u budú pôsobiť v krajinách, v ktorých majú prebiehajúce operácie. Služba UNMAS bude pôsobiť v Mali v rámci svojej súčasnej operácie v krajine a súvisiaceho mandátu a organizácia MAG bude pracovať v Burkine Faso, Čade, Mauritánii, Nigeri a v Nigérii. Operácie sa budú realizovať v spolupráci s národnými komisiami pre RĽZ. Činnosť bude zahŕňať posúdenie vhodnosti infraštruktúry a fyzickej bezpečnosti, podmienok skladovania RĽZ a munície, súčasných postupov ich prepravy a – s podporou a súhlasom vnútroštátnych orgánov – identifikáciu skladovaných nadbytočných, zastaraných alebo nedovolených konvenčných zbraní a munície. Ďalej sa zhodnotia odborné spôsobilosti a kapacity personálu v skladoch s cieľom identifikovať možné potreby v oblasti odbornej prípravy. Pri tomto hodnotení sa využije hodnotiaci nástroj ISACS a nástroj posudzovania rizika v zbrojniciach, ktorý používa organizácia MAG. Na účely reakcie na naliehavé potreby sa na žiadosť prijímajúcich štátov môžu v skladových priestoroch vybratých ako vzorky uskutočniť ad hoc kurzy odbornej prípravy o PSSM.

Bezpečnostná situácia sa v jednotlivých cieľových krajinách líši. Rozsah prebiehajúcich činností v oblasti PSSM sa v jednotlivých krajinách líši a závisí od dostupných národných zdrojov a podpory, ktorú dostávajú od medzinárodných darcov a partnerov. Aby vyvíjané úsilie prinieslo úžitok a identifikovali sa najlepšie postupy, zložka projektu týkajúca sa PSSM sa začne v dvoch krajinách a potom sa postupne rozšíri na ostatné krajiny.

Výsledky/ukazovatele vykonávania projektu

| a) | Navštívi a zhodnotí sa až 18 skladovacích priestorov v šiestich cieľových krajinách (tri v každej krajine). |
| --- | --- |

a)

Navštívi a zhodnotí sa až 18 skladovacích priestorov v šiestich cieľových krajinách (tri v každej krajine).

| b) | V skladových priestoroch vybratých ako vzorky sa pre krajiny, ktoré požiadajú o budovanie kapacít v oblasti fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob, sa usporiada až 18 kurzov odbornej prípravy (tri v každej krajine) o najlepších normách v oblasti PSSM. |
| --- | --- |

b)

V skladových priestoroch vybratých ako vzorky sa pre krajiny, ktoré požiadajú o budovanie kapacít v oblasti fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob, sa usporiada až 18 kurzov odbornej prípravy (tri v každej krajine) o najlepších normách v oblasti PSSM.

4.3.2.   Obnova priestorov vybratých ako vzorky a označovanie RĽZ

Ciele

| a) | Obnoviť pilotné skladové priestory tak, aby spĺňali normy a usmernenia ISAC a IATG, a znížiť riziko odklonu zbraní a munície. |
| --- | --- |

a)

Obnoviť pilotné skladové priestory tak, aby spĺňali normy a usmernenia ISAC a IATG, a znížiť riziko odklonu zbraní a munície.

| b) | V prípade potreby zabezpečiť, aby sa pilotné skladové priestory okamžite lacno ale účinne zabezpečili (napr. zaistenie dverí, zámok atď.). |
| --- | --- |

b)

V prípade potreby zabezpečiť, aby sa pilotné skladové priestory okamžite lacno ale účinne zabezpečili (napr. zaistenie dverí, zámok atď.).

| c) | Presadzovať označovanie a registráciu zbraní na základe najlepších postupov, budujúc pritom aj na kapacitách vytvorených prostredníctvom minulých a prebiehajúcich programov pomoci, aby sa predišlo zdvojovaniu úsilia. |
| --- | --- |

c)

Presadzovať označovanie a registráciu zbraní na základe najlepších postupov, budujúc pritom aj na kapacitách vytvorených prostredníctvom minulých a prebiehajúcich programov pomoci, aby sa predišlo zdvojovaniu úsilia.

| d) | Pomôcť pri vytváraní alebo zlepšovaní národných ústredných databáz zbraní, využívajúc pritom softvér, ktorý vytvorilo centrum UNREC, a konajúc v súlade s medzinárodnými normami pre najlepšie postupy stanovenými v príslušných medzinárodných nástrojoch v oblasti odzbrojenia a po porade s príslušnými aktérmi, ktorí krajinám v regióne na tento účel pomáhajú, ako je napr. Úrad OSN pre drogy a kriminalitu (UNODC) a RECSA. |
| --- | --- |

d)

Pomôcť pri vytváraní alebo zlepšovaní národných ústredných databáz zbraní, využívajúc pritom softvér, ktorý vytvorilo centrum UNREC, a konajúc v súlade s medzinárodnými normami pre najlepšie postupy stanovenými v príslušných medzinárodných nástrojoch v oblasti odzbrojenia a po porade s príslušnými aktérmi, ktorí krajinám v regióne na tento účel pomáhajú, ako je napr. Úrad OSN pre drogy a kriminalitu (UNODC) a RECSA.

Opis

V koordinácii s UNREC vykonajú experti z UNMAS a MAG-u v prípade potreby okamžité kroky. Po tomto počiatočnom opatrení sa posudzované sklady (zbrojnice a muničné sklady) obnovia v súlade s normami ISACS a usmerneniami IATG tak, aby sa zásoby zbraní, ktoré vlastní štát, zaistili proti odklonu, krádeži a útokom. Plány a dokumenty týkajúce sa obnovy sa vypracujú ako vzorová dokumentácia pre obnovu a výstavbu iných zbrojníc a muničných skladov. Rozsah intervencie a dôvody obnovy alebo výstavby v každom pilotnom priestore sa budú vychádzať na výsledkoch hodnotenia.

Centrum UNREC bude spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi s cieľom označiť a zaregistrovať uskladnené RĽZ v súlade s normami ISACS, pričom sa využijú existujúce kapacity v subregióne. Centrum UNREC tiež vybuduje presný a komplexný systém riadenia skladov zbraní a muničných skladov, ktorý bude reagovať na potreby dotknutých krajín, zohľadňovať existujúce systémy a predchádzať zdvojovaniu vynakladaného úsilia. Táto činnosť umožní spoľahlivé hodnotenie typov konvenčných zbraní a munície, ich registráciu a transparentnosť, pričom sa do úvahy zoberie existujúca informačno-technická infraštruktúra, zabezpečí sa kompatibilita so systémom iARMS INTERPOL-u a umožní sa interoperabilita medzi krajinami. To uľahčí cezhraničnú spoluprácu v oblasti sledovania zbraní a predchádzania nedovolenému obchodu s RĽZ.

Označovanie, registrácia a riadenie zásob budú vychádzať z nedávnych a súčasných opatrení na označovanie RĽZ v subregióne, ktoré sú financované podľa rozhodnutia 2011/428/SZBP a prostredníctvom nástroja EÚ na podporu stability a mieru. Pri tejto činnosti sa využijú skúsenosti centra UNREC s realizáciou podobných činností v krajinách subregiónu po skončení konfliktu.

Výsledky/ukazovatele vykonávania projektu

| a) | Až 18 pilotných skladov splní medzinárodné normy pre najlepšie postupy v oblasti PSSM. |
| --- | --- |

a)

Až 18 pilotných skladov splní medzinárodné normy pre najlepšie postupy v oblasti PSSM.

| b) | Neoznačené zbrane v pilotných skladovacích priestoroch sa označia a zaregistrujú. |
| --- | --- |

b)

Neoznačené zbrane v pilotných skladovacích priestoroch sa označia a zaregistrujú.

| c) | V každej krajine sa vytvorí (alebo zlepší) databáza, v ktorej sa zaregistrujú označené a iné zbrane. |
| --- | --- |

c)

V každej krajine sa vytvorí (alebo zlepší) databáza, v ktorej sa zaregistrujú označené a iné zbrane.

4.3.3.   Likvidácia nadbytočnej munície a RĽZ

Ciele

Prispieť k likvidácii nadbytočných, zastaraných alebo nedovolených zbraní v krajine.

Opis

Príslušné vnútroštátne orgány s technickou pomocou UNMAS a MAG (v krajinách, v ktorých pôsobia) zlikvidujú v koordinácii s centrom UNREC RĽZ a muníciu, ktoré sa v hodnotených skladoch identifikovali ako nadbytočné, zastarané alebo nedovolené, a to v súlade s normami ISACS 05.50 a s usmerneniami IATG 10.10. Vybavenie potrebné na likvidáciu a množstvo zbraní, ktoré sa má zlikvidovať, budú závisieť od výsledku hodnotenia.

Výsledky/ukazovatele vykonávania projektu

| a) | Likvidácia identifikovaných zbraní. |
| --- | --- |

a)

Likvidácia identifikovaných zbraní.

| b) | Praktické znalosti týkajúce sa technickej stránky likvidácie sa odovzdajú vnútroštátnym orgánom cieľových krajín. |
| --- | --- |

b)

Praktické znalosti týkajúce sa technickej stránky likvidácie sa odovzdajú vnútroštátnym orgánom cieľových krajín.

4.3.4.   Pilotné využívanie nových technológií

Ciele

Posúdiť možnosti využitia nových technológií na zaistenie RĽZ, ktoré zodpovedajú potrebám regiónu.

Opis

Obmedzená infraštruktúra v oblasti PSSM spôsobuje, že krajiny sú mimoriadne zraniteľné voči odklonu RĽZ, keď sa tieto skladujú v malých zbrojniciach na odľahlých miestach vrátane nestálych pohraničných oblastí a počas prevozu. Ak nie sú zbrane individuálne zabezpečené, môžu byť v prípade lúpeže, krádeže alebo rabovania, ktorými sa dostávajú do rúk neštátnych aktérov, dostupné a môžu byť zneužité.

Nové mobilné a flexibilné technológie môžu ponúknuť riešenia na účinné zabezpečovanie RĽZ v prípadoch, v ktorých je riziko odklonu najvyššie. Technológie by mohli ponúknuť vhodné nákladovo efektívne riešenia pre členské štáty, ktorým chýba rozsiahla infraštruktúra bezpečnosti zbraní.

Elektronické technológie by mohli poskytnúť dodatočnú vrstvu ochrany a bezpečnosti ručných zbraní. Systém, ktorým by sa individuálne zbrane zabezpečili pri prevzatí zo zabezpečenej zbrojnice, počas prevozu a dočasného uskladnenia až po dosiahnutie konečného zabezpečeného miesta určenia, by mohol významným spôsobom znížiť riziko odklonu zbraní v prípade lúpeže, krádeže alebo rabovania. Elektronické systémy, ktorými by sa zamykali alebo deaktivovali jednotlivé zbrane počas prevozu a dočasného uskladnenia, by mohli využívať zámky s digitálnymi, rádiofrekvenčnými alebo biometrickými kódmi, čo by zvýšilo úroveň fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob v najzraniteľnejších miestach. Digitálne kľúče by počas prevozu neboli dostupné, keďže by ich oprávneným osobám bolo možné poskytnúť prostredníctvom iných komunikačných prostriedkov, ako napr. prostredníctvom e-mailu alebo správy SMS. Tieto ochranné nástroje by neoprávneným osobám znemožnili použiť zbrane, ktoré sa krádežou, lúpežou alebo rabovaním dostali na ilegálny trh.

Centrum UNREC prostredníctvom konzultácií s regionálnymi organizáciami a národnými komisiami pre RĽZ a v spolupráci s priemyselnými odvetviami posúdi možnosti nových technológií v oblasti zabezpečenia RĽZ, ktoré zodpovedajú potrebám regiónu. Zohľadnia sa aj skúsenosti susedných krajín subregiónu s využívaním inteligentných technológií na zabezpečenie zbraní počas procesu odzbrojenia, demobilizácie a reintegrácie, napr. Pobrežia Slonoviny.

V posúdení sa tiež identifikujú zariadenia a prepravné trasy v Burkine Faso a Čade, v súvislosti s ktorými sa takéto technológie môžu po prvýkrát použiť. Takéto technológie týkajúce sa zásob a bezpečnosti konvenčných zbraní a munície (vrátane dopravy) sa zavedú v až štyroch skladových priestoroch.

Zistenia vyplývajúce z posúdenia a pilotných opatrení budú východiskom pre usmernenia, v ktorých sa stanoví dlhodobý plán možného využívania takýchto nových technológií v Afrike, a poskytnú sa všetkým štátom regiónu Sahel, regionálnym a subregionálnym organizáciám a medzinárodným technickým konferenciám a stretnutiam.

Výsledky/ukazovatele vykonávania projektu

| a) | Správa o hodnotení využitia nových technológií, v ktorej sa určia technológie, ktoré sa budú pilotne testovať, a štyri pilotné sklady a dopravné trasy v Burkine Faso a v Čade. |
| --- | --- |

a)

Správa o hodnotení využitia nových technológií, v ktorej sa určia technológie, ktoré sa budú pilotne testovať, a štyri pilotné sklady a dopravné trasy v Burkine Faso a v Čade.

| b) | Pilotné nové technológie v štyroch skladoch, dvoch v Burkine Faso a dvoch v Čade, a na dopravných trasách. |
| --- | --- |

b)

Pilotné nové technológie v štyroch skladoch, dvoch v Burkine Faso a dvoch v Čade, a na dopravných trasách.

| c) | Správa o výsledkoch pilotných činností. |
| --- | --- |

c)

Správa o výsledkoch pilotných činností.

4.4.   Stanovenie národných noriem v súlade s usmerneniami IATG a s normami ISACS

Ciele

| a) | Zlepšiť riadenie zbraní a munície. |
| --- | --- |

a)

Zlepšiť riadenie zbraní a munície.

| b) | Poskytnúť a potvrdiť národné štandardné operačné postupy v oblasti PSSM, ktoré budú v súlade s medzinárodnými normami pre najlepšie postupy, a tým zvýšiť ochranu a bezpečnosť zásob konvenčných zbraní a munície. |
| --- | --- |

b)

Poskytnúť a potvrdiť národné štandardné operačné postupy v oblasti PSSM, ktoré budú v súlade s medzinárodnými normami pre najlepšie postupy, a tým zvýšiť ochranu a bezpečnosť zásob konvenčných zbraní a munície.

Opis

Na základe výsledkov hodnotení a konzultácií (pozri bod 4.2), ako aj na základe skúseností získaných počas praktického hodnotenia a obnovy (pozri bod 4.3), bude centrum UNREC podporovať prijímajúce krajiny pri ďalšej revízii a prípadne pri vytváraní národných príručiek, usmernení a štandardných operačných postupov v oblasti PSSM tak, aby boli v súlade s normami ISACS, usmerneniami IATG a s regionálnymi a subregionálnymi právnymi predpismi. Štandardné operačné postupy v oblasti PSSM sa budú vzťahovať aj na záväzky v oblasti podávania správ vyplývajúce z medzinárodných nástrojov.

Predtým, ako sa štandardné operačné postupy začnú zavádzať na národnej úrovni, usporiada centrum UNREC v každej krajine pracovné semináre venované potvrdzovaniu štandardných operačných postupov – jeden na vysokej technickej úrovni a jeden na vysokej politickej úrovni. Program pracovných seminárov bude zahŕňať hodnotiacu zložku, v rámci ktorej sa budú hodnotiť rôzne aktivity, ktoré sa už v danej krajine realizovali. Ako súčasť zavádzania štandardných operačných postupov uskutoční centrum UNREC a vykonávajúce strany v každej z dotknutých krajín školenie školiteľov, na ktorom sa predstavia nové štandardné operačné postupy.

Výsledky/ukazovatele vykonávania projektu

| a) | Pre cieľové krajiny sa vytvoria štandardné operačné postupy v oblasti PSSM. |
| --- | --- |

a)

Pre cieľové krajiny sa vytvoria štandardné operačné postupy v oblasti PSSM.

| b) | V šiestich cieľových krajinách sa uskutočnia pracovné semináre na technickej úrovni a semináre na vysokej politickej úrovni. |
| --- | --- |

b)

V šiestich cieľových krajinách sa uskutočnia pracovné semináre na technickej úrovni a semináre na vysokej politickej úrovni.

| c) | V každej krajine sa uskutoční jedno školenie školiteľov v oblasti štandardných operačných postupov, na ktorom sa zúčastní až 35 účastníkov. |
| --- | --- |

c)

V každej krajine sa uskutoční jedno školenie školiteľov v oblasti štandardných operačných postupov, na ktorom sa zúčastní až 35 účastníkov.

4.5.   Hodnotenie a ďalší postup

4.5.1   Regionálne hodnotenie

Ciele

| a) | Analyzovať vplyv alebo možný vplyv po realizácii projektu. |
| --- | --- |

a)

Analyzovať vplyv alebo možný vplyv po realizácii projektu.

| b) | Vyhodnotiť všetky opatrenia realizované v rámci projektu; identifikovať osvedčené postupy, nedostatky a oblasti budúcej činnosti. |
| --- | --- |

b)

Vyhodnotiť všetky opatrenia realizované v rámci projektu; identifikovať osvedčené postupy, nedostatky a oblasti budúcej činnosti.

Opis

Centrum UNREC bude počas trvania projektu uskutočňovať pravidelné monitorovacie návštevy zariadení. Tieto návštevy mu umožnia zhodnotiť ich priebežné využívanie a postupy a tiež expertom umožní byť neustále v kontakte s vysokopostavenými pracovníkmi.

O výsledkoch národných hodnotení sa bude diskutovať na regionálnych zasadnutiach, na ktorých sa zúčastnia zástupcovia šiestich štátov regiónu Sahel, darcovia, agentúry CASA, príslušné regionálne organizácie (AÚ, ECOWAS, ECCAS, RECSA), príslušní odborníci z Únie a jej členských štátov (vrátane misií v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky) a predstavitelia občianskej spoločnosti. Určia sa oblasti, v ktorých si krajiny regiónu Sahel môžu vymieňať najlepšie postupy, vrátane iniciatív na posilnenie civilného dohľadu, a naplánujú ďalšie kroky, pokiaľ ide o cezhraničnú spoluprácu v oblasti PSSM.

Výsledky/ukazovatele vykonávania projektu

| a) | Návštevy krajín a misie projektových pracovníkov zahŕňajú v kategórii iných činností hodnotiacu a monitorovaciu zložku. |
| --- | --- |

a)

Návštevy krajín a misie projektových pracovníkov zahŕňajú v kategórii iných činností hodnotiacu a monitorovaciu zložku.

| b) | Každých šesť mesiacov sa uskutoční nadväzujúca misia. |
| --- | --- |

b)

Každých šesť mesiacov sa uskutoční nadväzujúca misia.

| c) | Uskutoční sa regionálne zasadnutie venované výsledkom projektu. |
| --- | --- |

c)

Uskutoční sa regionálne zasadnutie venované výsledkom projektu.

4.5.2.   Záverečná správa

Ciele

| a) | Analyzovať vplyv alebo možný vplyv po realizácii projektu a začleniť spätnú väzbu od zainteresovaných strán a vnútroštátnych orgánov. |
| --- | --- |

a)

Analyzovať vplyv alebo možný vplyv po realizácii projektu a začleniť spätnú väzbu od zainteresovaných strán a vnútroštátnych orgánov.

| b) | Vyhodnotiť všetky opatrenia realizované v rámci projektu; identifikovať osvedčené postupy, nedostatky a oblasti budúcej činnosti. |
| --- | --- |

b)

Vyhodnotiť všetky opatrenia realizované v rámci projektu; identifikovať osvedčené postupy, nedostatky a oblasti budúcej činnosti.

Opis

Centrum UNREC vypracuje záverečnú správu, ktorá bude obsahovať zhrnutie, súhrn zistení národných a regionálnych pracovných seminárov, vnútroštátne právne predpisy, administratívne postupy a štandardné operačné postupy, ako aj zistenia vyplývajúce z pilotných opatrení týkajúcich sa nových technológií v oblasti zbraní a riadenia zásob. Zároveň bude obsahovať vzorové plány a dokumenty týkajúce sa obnovy zbrojných a muničných skladov.

Výsledky/ukazovatele vykonávania projektu

Vypracuje a distribuuje sa záverečná správa.

5.   Dĺžka vykonávania

Celková odhadovaná dĺžka vykonávania projektov bude 36 mesiacov.

6.   Príjemcovia

Priamymi príjemcami projektu sú vnútroštátne orgány zodpovedné za kontrolu RĽZ a za oblasť PSSM v Burkine Faso, Čade, Mali, Mauritánii, Nigeri a v Nigérii, akými sú ministerstvá obrany a bezpečnosti, ako aj národné komisie (alebo výbory) pre RĽZ.

Medzi nepriamych príjemcov patrí civilné obyvateľstvo šiestich štátov regiónu Sahel, susedné štáty a ich obyvatelia, Africká únia, africké subregionálne organizácie, ako aj všetky štáty, ktoré budú mať úžitok zo skúseností nadobudnutých v rámci tohto projektu.

7.   Vykonávací subjekt

Činnosti v rámci projektu bude vykonávať úrad UNODA prostredníctvom svojho regionálneho centra pre odzbrojenie UNREC a v spolupráci s:

| a) | národnými kontaktnými bodmi a národnými komisiami pre ručné a ľahké zbrane v Burkine Faso, Čade, Mali, Mauritánii, Nigeri a v Nigérii; |
| --- | --- |

a)

národnými kontaktnými bodmi a národnými komisiami pre ručné a ľahké zbrane v Burkine Faso, Čade, Mali, Mauritánii, Nigeri a v Nigérii;

| b) | DPKO/UNMAS; |
| --- | --- |

b)

DPKO/UNMAS;

| c) | MAG; |
| --- | --- |

c)

MAG;

| d) | medziagentúrnou podpornou jednotkou ISACS; |
| --- | --- |

d)

medziagentúrnou podpornou jednotkou ISACS;

| e) | fórom Wilton Park. |
| --- | --- |

e)

fórom Wilton Park.

Konečnú zodpovednosť za vykonávanie tejto činnosti vo vzťahu ku Komisii nesie úrad UNODA.

8.   Partnerstvá a synergie

Počas realizácie tohto projektu usporiada centrum UNREC stretnutia s delegáciami EÚ a s diplomatickými zastúpeniami členských štátov v šiestich štátoch regiónu Sahel a pravidelne ich informuje o činnostiach projektu v každej krajine. Delegácie EÚ a zástupcovia členských štátov budú o činnostiach realizovaných v rámci projektu (napr. pracovné semináre) vopred informovaní a budú na ne pozývaní. Centrum UNREC sa tiež radí a prípadne spolupracuje s misiami EÚ v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky EUCAP Sahel Niger a EUCAP Sahel Mali.

Okrem toho centrum UNREC bude svoju činnosť koordinovať aj s ďalšími partnermi s cieľom predísť zdvojovaniu úsilia a identifikovať oblasti spolupráce a komplementárnosti, ktoré prispievajú k cieľom projektu. Medzi niektorých z týchto partnerov patrí: Africká únia, africké regionálne organizácie (vrátane ECOWAS, ECCAS, RECSA), NATO, tímy OSN pre jednotlivé krajiny, UNODC, technickí a finanční partneri pôsobiaci v oblasti bezpečnosti, medzinárodné mimovládne organizácie (vrátane projektu Small Arms Survey, organizácie Handicap International, Parlamentného fóra pre ručné a ľahké zbrane a siete Parliamentarians for Global Action), nadnárodná skupina pre ručné zbrane a muníciu (MSAG) a priemyselné odvetvia.

Napokon, centrum UNREC a ďalší vykonávajúci partneri sa budú radiť so subjektmi zapojenými do vyšetrovania odklonu zbraní a obchodovania s nimi, ktoré sa okrem iného realizuje monitorovaním a sledovaním nedovolených RĽZ a munície v regióne Sahel, pričom medzi tieto subjekty patria odborníci z expertných panelov OSN monitorujúcich zbrojné embargá, odborníci na zbrane pri operáciách OSN na podporu mieru, projekt Small Arms Survey a iniciatíva Conflict Armament Research (v rámci globálneho monitorovacieho mechanizmu „iTrace“, podporovaného v rámci rozhodnutia 2013/698/SZBP). Centrum UNREC bude príslušné orgány prijímajúcich krajín tiež nabádať, aby využívali systém INTERPOL-u na vedenie záznamov o nedovolených zbraniach a na ich sledovanie („iARMS“), ktorý financuje EÚ.

9.   Vykonávajúca agentúra: odôvodnenie výberu

Úrad UNODA zohráva ústrednú úlohu pri presadzovaní úsilia o odzbrojenie v oblasti konvenčných zbraní, ako sú RĽZ. Zohráva kľúčovú úlohu pri presadzovaní účinného vykonávania normatívnych rámcov, ktoré sú výsledkom rokovaní na multilaterálnej úrovni, ako je akčný program OSN týkajúci sa RĽZ a medzinárodný nástroj na sledovanie, na národnej, regionálnej a celosvetovej úrovni. Únia chce v plodnej spolupráci s úradom UNODA pokračovať.

Centrum UNREC, ktoré je súčasťou úradu UNODA, má dlhodobé skúsenosti s podporou štátov a občianskej spoločnosti v regióne Sahel pri vykonávaní medzinárodných a regionálnych nástrojov v oblasti kontroly RĽZ, a to v súlade s mandátom, ktorý mu udelilo Valné zhromaždenie OSN, k tomu, aby na žiadosť poskytovalo významnú podporu iniciatívam a inému úsiliu členských štátov afrického regiónu, ktoré vedú k realizácii opatrení v oblasti mieru, obmedzenia zbraní a odzbrojenia v regióne (rezolúcia 40/151 G zo 16. decembra 1985). Centrum UNREC už vedie rozhovory s možnými prijímajúcimi krajinami v záujme dosiahnutia dohody a uskutočňuje projekty v oblasti kontroly zbraní v troch z cieľových krajín. Na vykonávanie tohto rozhodnutia má preto osobitné predpoklady.

10.   Zviditeľnenie EÚ

Centrum UNREC prijme všetky primerané opatrenia na zverejnenie skutočnosti, že túto činnosť financuje Európska únia. Takéto opatrenia sa vykonajú v súlade s manuálom pre komunikáciu a zviditeľnenie vonkajšej činnosti Európskej únie, ktorý vypracovala a uverejnila Komisia, a s všetkými ďalšími usmerneniami, na ktorých sa dohodli Komisia a OSN.

Orientačný časový harmonogram

Celková dĺžka trvania: 36 mesiacov

| Činnosť | Navrhovaný časový harmonogram |
| --- | --- |
| 4.1. | Konferencia fóra Wilton Park o fyzickej bezpečnosti a riadení zásob v regióne Sahel |

Činnosť

Navrhovaný časový harmonogram

4.1.

Konferencia fóra Wilton Park o fyzickej bezpečnosti a riadení zásob v regióne Sahel

január – marec 2015 (konferencia vo februári 2015)

| 4.2. | Preskúmanie právnych predpisov a administratívnych postupov a konzultácie týkajúce sa fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob |
| --- | --- |

4.2.

Preskúmanie právnych predpisov a administratívnych postupov a konzultácie týkajúce sa fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob

január – december 2015

| 4.2.1. | Národné konzultácie týkajúce sa postupov v oblasti fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob a určenia pilotných skladov |
| --- | --- |

4.2.1.

Národné konzultácie týkajúce sa postupov v oblasti fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob a určenia pilotných skladov

január – september 2015

| 4.2.2. | Regionálne konzultácie týkajúce sa postupov v oblasti fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob |
| --- | --- |

4.2.2.

Regionálne konzultácie týkajúce sa postupov v oblasti fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob

október – december 2015

| 4.3. | Fyzická bezpečnosť a riadenie zásob |
| --- | --- |

4.3.

Fyzická bezpečnosť a riadenie zásob

júl 2015 – jún 2017

| 4.3.1. | Hodnotenie fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob v národných skladoch konvenčných zbraní a preprava RĽZ a munície (hodnotenie sa začne v dvoch krajinách) |
| --- | --- |

4.3.1.

Hodnotenie fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob v národných skladoch konvenčných zbraní a preprava RĽZ a munície (hodnotenie sa začne v dvoch krajinách)

júl 2015 – jún 2017

| 4.3.2. | Obnova vzorových skladovacích priestorov a označovanie RĽZ |
| --- | --- |

4.3.2.

Obnova vzorových skladovacích priestorov a označovanie RĽZ

júl 2015 – jún 2017

| 4.3.3. | Likvidácia nadbytočnej munície a RĽZ |
| --- | --- |

4.3.3.

Likvidácia nadbytočnej munície a RĽZ

júl 2015 – jún 2017

| 4.3.4. | Pilotné využívanie nových technológií |
| --- | --- |

4.3.4.

Pilotné využívanie nových technológií

január – jún 2017

| 4.4. | Stanovenie národných noriem v súlade s usmerneniami IATG a normami ISACS |
| --- | --- |

4.4.

Stanovenie národných noriem v súlade s usmerneniami IATG a normami ISACS

január – december 2017

| 4.5. | Hodnotenie a ďalší postup |
| --- | --- |

4.5.

Hodnotenie a ďalší postup

júl – december 2017

| 4.5.1. | Regionálne hodnotenie |
| --- | --- |

4.5.1.

Regionálne hodnotenie

júl – december 2017

| 4.5.2. | Záverečná správa |
| --- | --- |

4.5.2.

Záverečná správa

október – december 2017

---

(1)  Burkina Faso, Mali, Niger a Nigéria sú zmluvnými štátmi dohovoru ECOWAS.

(2)  Čad ratifikoval kinshaský dohovor 8. augusta 2012.

---

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/44

---

ROZHODNUTIE RADY 2014/913/SZBP

z 15. decembra 2014

na podporu Haagskeho kódexu správania a nešírenia balistických rakiet v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 26 ods. 2,

keďže:

| (1) | Európska rada 12. decembra 2003 prijala stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (ďalej len „stratégia“), ktorá v kapitole III obsahuje zoznam opatrení zameraných na boj proti šíreniu týchto zbraní, ktoré je potrebné prijať nielen v rámci Únie (EÚ), ale aj v tretích krajinách. |
| --- | --- |

(1)

Európska rada 12. decembra 2003 prijala stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (ďalej len „stratégia“), ktorá v kapitole III obsahuje zoznam opatrení zameraných na boj proti šíreniu týchto zbraní, ktoré je potrebné prijať nielen v rámci Únie (EÚ), ale aj v tretích krajinách.

| (2) | Únia túto stratégiu aktívne vykonáva a zavádza opatrenia uvedené v jej kapitolách II a III, ako je napríklad uvoľňovanie finančných zdrojov na podporu konkrétnych projektov, ktoré povedú k zlepšeniu multilaterálneho systému nešírenia zbraní a multilaterálnych opatrení na budovanie dôvery. Haagsky kódex správania proti šíreniu balistických rakiet (ďalej len „kódex“ alebo „HCoC“) a Režim kontroly raketových technológií (ďalej len „MTCR“) sú integrálnymi súčasťami uvedeného multilaterálneho systému nešírenia zbraní. Cieľom kódexu a MTCR je prevencia a obmedzovanie šírenia systémov balistických rakiet schopných dopravovať zbrane hromadného ničenia (ďalej len „ZHN“) a súvisiacich technológií. |
| --- | --- |

(2)

Únia túto stratégiu aktívne vykonáva a zavádza opatrenia uvedené v jej kapitolách II a III, ako je napríklad uvoľňovanie finančných zdrojov na podporu konkrétnych projektov, ktoré povedú k zlepšeniu multilaterálneho systému nešírenia zbraní a multilaterálnych opatrení na budovanie dôvery. Haagsky kódex správania proti šíreniu balistických rakiet (ďalej len „kódex“ alebo „HCoC“) a Režim kontroly raketových technológií (ďalej len „MTCR“) sú integrálnymi súčasťami uvedeného multilaterálneho systému nešírenia zbraní. Cieľom kódexu a MTCR je prevencia a obmedzovanie šírenia systémov balistických rakiet schopných dopravovať zbrane hromadného ničenia (ďalej len „ZHN“) a súvisiacich technológií.

| (3) | Rada 17. novembra 2003 prijala spoločnú pozíciu 2003/805/SZBP (1). V uvedenej spoločnej pozícii sa okrem iného vyzýva na presadzovanie podpísania kódexu správania čo najväčším počtom krajín, najmä tými, ktoré disponujú kapacitami v oblasti balistických rakiet, ako aj na ďalší rozvoj a vykonávanie kódexu správania, najmä jeho opatrení na budovanie dôvery, a na presadzovanie užšieho vzťahu medzi kódexom správania a multilaterálnym systémom OSN nešírenia zbraní. |
| --- | --- |

(3)

Rada 17. novembra 2003 prijala spoločnú pozíciu 2003/805/SZBP (1). V uvedenej spoločnej pozícii sa okrem iného vyzýva na presadzovanie podpísania kódexu správania čo najväčším počtom krajín, najmä tými, ktoré disponujú kapacitami v oblasti balistických rakiet, ako aj na ďalší rozvoj a vykonávanie kódexu správania, najmä jeho opatrení na budovanie dôvery, a na presadzovanie užšieho vzťahu medzi kódexom správania a multilaterálnym systémom OSN nešírenia zbraní.

| (4) | Rada 8. decembra 2008 prijala závery a dokument s názvom Nové smery činnosti Európskej únie v boji proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a ich nosičov. V dokumente sa okrem iného uvádza, že šírenie zbraní hromadného ničenia a ich nosičov naďalej predstavuje jednu z najväčších bezpečnostných výziev a že politika nešírenia je zásadnou súčasťou spoločnej zahranične a bezpečnostnej politiky. Vzhľadom na dosiahnutý pokrok a trvalé úsilie o vykonávanie „nových smerov činnosti“ Rada v decembri 2010 súhlasila s predĺžením ich obdobia vykonávania do konca roku 2012. |
| --- | --- |

(4)

Rada 8. decembra 2008 prijala závery a dokument s názvom Nové smery činnosti Európskej únie v boji proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a ich nosičov. V dokumente sa okrem iného uvádza, že šírenie zbraní hromadného ničenia a ich nosičov naďalej predstavuje jednu z najväčších bezpečnostných výziev a že politika nešírenia je zásadnou súčasťou spoločnej zahranične a bezpečnostnej politiky. Vzhľadom na dosiahnutý pokrok a trvalé úsilie o vykonávanie „nových smerov činnosti“ Rada v decembri 2010 súhlasila s predĺžením ich obdobia vykonávania do konca roku 2012.

| (5) | Rada 18. decembra 2008 prijala rozhodnutie 2008/974/SZBP (2) na podporu kódexu v rámci vykonávania stratégie. |
| --- | --- |

(5)

Rada 18. decembra 2008 prijala rozhodnutie 2008/974/SZBP (2) na podporu kódexu v rámci vykonávania stratégie.

| (6) | Rada 23. júla 2012 prijala rozhodnutie 2012/423/SZBP (3). Uvedené rozhodnutie umožnilo úspešnú propagáciu všeobecného uplatňovania kódexu a dodržiavania jeho zásad. Prioritou Únie je pokračovať v dialógu medzi signatárskymi a nesignatárskymi štátmi v záujme ďalšieho presadzovania všeobecného uplatňovania kódexu, ako aj jeho lepšieho vykonávania a rozvíjania. Toto rozhodnutie by malo byť príspevkom k tomuto procesu. |
| --- | --- |

(6)

Rada 23. júla 2012 prijala rozhodnutie 2012/423/SZBP (3). Uvedené rozhodnutie umožnilo úspešnú propagáciu všeobecného uplatňovania kódexu a dodržiavania jeho zásad. Prioritou Únie je pokračovať v dialógu medzi signatárskymi a nesignatárskymi štátmi v záujme ďalšieho presadzovania všeobecného uplatňovania kódexu, ako aj jeho lepšieho vykonávania a rozvíjania. Toto rozhodnutie by malo byť príspevkom k tomuto procesu.

| (7) | Vo všeobecnejšej rovine predstavuje pretrvávajúce šírenie balistických rakiet schopných dopravovať ZHN dôvod stále väčšieho znepokojenia medzinárodného spoločenstva, a to predovšetkým aktuálne raketové programy na Blízkom východe, v severovýchodnej a juhovýchodnej Ázii vrátane Iránu, Sýrie a Kórejskej ľudovodemokratickej republiky (ďalej len „KĽDR“). |
| --- | --- |

(7)

Vo všeobecnejšej rovine predstavuje pretrvávajúce šírenie balistických rakiet schopných dopravovať ZHN dôvod stále väčšieho znepokojenia medzinárodného spoločenstva, a to predovšetkým aktuálne raketové programy na Blízkom východe, v severovýchodnej a juhovýchodnej Ázii vrátane Iránu, Sýrie a Kórejskej ľudovodemokratickej republiky (ďalej len „KĽDR“).

| (8) | Bezpečnostná rada OSN v rezolúcii BR OSN 1540 (2004) zdôraznila a v rezolúcii BR OSN 1977 (2011) opätovne pripomenula, že šírenie jadrových, chemických a biologických zbraní, ako aj ich nosičov predstavuje hrozbu pre medzinárodný mier a bezpečnosť, a zaviazala štáty, aby okrem iného žiadnymi prostriedkami nepodporovali neštátnych aktérov pri vývoji, nadobúdaní, výrobe, držbe, doprave, prenose alebo využívaní jadrových, chemických alebo biologických zbraní a ich nosičov. Hrozba, ktorú pre medzinárodný mier a bezpečnosť predstavujú jadrové, chemické a biologické zbrane a ich nosiče, sa opätovne potvrdila v rezolúcii BR OSN 1887 (2009) o nešírení jadrových zbraní a jadrovom odzbrojení. Bezpečnostná rada OSN okrem toho v rezolúciách BR OSN 1929 (2010) a 1718 (2006) – vychádzajúc okrem iného z rezolúcií BR OSN 1540 (2004), 1977 (2011) a 1887 (2009) – rozhodla, že Irán a KĽDR by nemali vykonávať žiadne činnosti súvisiace s balistickými raketami schopnými dopravovať jadrové zbrane, vrátane odpaľovania s použitím technológie balistických rakiet, a že štáty by mali prijať všetky nevyhnutné opatrenia na predchádzanie prenosu technológií alebo technickej pomoci Iránu a KĽDR v súvislosti s takýmito činnosťami. |
| --- | --- |

(8)

Bezpečnostná rada OSN v rezolúcii BR OSN 1540 (2004) zdôraznila a v rezolúcii BR OSN 1977 (2011) opätovne pripomenula, že šírenie jadrových, chemických a biologických zbraní, ako aj ich nosičov predstavuje hrozbu pre medzinárodný mier a bezpečnosť, a zaviazala štáty, aby okrem iného žiadnymi prostriedkami nepodporovali neštátnych aktérov pri vývoji, nadobúdaní, výrobe, držbe, doprave, prenose alebo využívaní jadrových, chemických alebo biologických zbraní a ich nosičov. Hrozba, ktorú pre medzinárodný mier a bezpečnosť predstavujú jadrové, chemické a biologické zbrane a ich nosiče, sa opätovne potvrdila v rezolúcii BR OSN 1887 (2009) o nešírení jadrových zbraní a jadrovom odzbrojení. Bezpečnostná rada OSN okrem toho v rezolúciách BR OSN 1929 (2010) a 1718 (2006) – vychádzajúc okrem iného z rezolúcií BR OSN 1540 (2004), 1977 (2011) a 1887 (2009) – rozhodla, že Irán a KĽDR by nemali vykonávať žiadne činnosti súvisiace s balistickými raketami schopnými dopravovať jadrové zbrane, vrátane odpaľovania s použitím technológie balistických rakiet, a že štáty by mali prijať všetky nevyhnutné opatrenia na predchádzanie prenosu technológií alebo technickej pomoci Iránu a KĽDR v súvislosti s takýmito činnosťami.

| (9) | Vo všeobecnejšom zmysle by toto rozhodnutie malo slúžiť na podporu širokej škály činností zameraných na boj proti šíreniu balistických rakiet, |
| --- | --- |

(9)

Vo všeobecnejšom zmysle by toto rozhodnutie malo slúžiť na podporu širokej škály činností zameraných na boj proti šíreniu balistických rakiet,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Na účely zabezpečenia trvalého a praktického vykonávania určitých prvkov stratégie uvedených v prílohe Únia:

| a) | podporuje činnosti na podporu kódexu a MTCR, a to predovšetkým s cieľom:






  i) | presadzovať všeobecnú platnosť kódexu, a najmä pristúpenie ku kódexu zo strany všetkých štátov, ktoré disponujú spôsobilosťami v oblasti balistických rakiet; |
| --- | --- | --- |

a)

podporuje činnosti na podporu kódexu a MTCR, a to predovšetkým s cieľom:

i)

presadzovať všeobecnú platnosť kódexu, a najmä pristúpenie ku kódexu zo strany všetkých štátov, ktoré disponujú spôsobilosťami v oblasti balistických rakiet;

| ii) | podporovať vykonávanie a zvyšovať viditeľnosť kódexu; |
| --- | --- |

ii)

podporovať vykonávanie a zvyšovať viditeľnosť kódexu;

| iii) | presadzovať dodržiavanie usmernení MTCR a ich prílohy; |
| --- | --- |

iii)

presadzovať dodržiavanie usmernení MTCR a ich prílohy;

| b) | vo všeobecnejšom zmysle podporuje širokú škálu činností v boji proti šíreniu balistických rakiet zameraných najmä na zvyšovanie povedomia o tejto hrozbe, zintenzívnenie úsilia o zvýšenie účinnosti multilaterálnych nástrojov, zvyšovanie podpory iniciatívam na riešenie týchto špecifických výziev a pomoc krajinám, ktoré prejavia záujem, pri vnútroštátnom posilňovaní ich príslušných režimov kontroly vývozu. |
| --- | --- |

b)

vo všeobecnejšom zmysle podporuje širokú škálu činností v boji proti šíreniu balistických rakiet zameraných najmä na zvyšovanie povedomia o tejto hrozbe, zintenzívnenie úsilia o zvýšenie účinnosti multilaterálnych nástrojov, zvyšovanie podpory iniciatívam na riešenie týchto špecifických výziev a pomoc krajinám, ktoré prejavia záujem, pri vnútroštátnom posilňovaní ich príslušných režimov kontroly vývozu.

2.   V tejto súvislosti bude Únia podporovať projekty, ktoré zahŕňajú tieto činnosti:

| a) | činnosti na podporu kódexu:






  i) | pripraviť a uverejniť „uvítací balík“ pre osvetové činnosti zameraný na nesignatárske štáty, v ktorom sa budú taktiež pripomínať povinností signatárskych štátov; |
| --- | --- | --- |

a)

činnosti na podporu kódexu:

i)

pripraviť a uverejniť „uvítací balík“ pre osvetové činnosti zameraný na nesignatárske štáty, v ktorom sa budú taktiež pripomínať povinností signatárskych štátov;

| ii) | zorganizovať sprievodné osvetové podujatia vo Viedni popri výročnom zasadnutí signatárskych štátov HCoC; |
| --- | --- |

ii)

zorganizovať sprievodné osvetové podujatia vo Viedni popri výročnom zasadnutí signatárskych štátov HCoC;

| iii) | zorganizovať sprievodné osvetové podujatia na podporu HCoC v rámci zasadnutí prvého výboru Valného zhromaždenia OSN; |
| --- | --- |

iii)

zorganizovať sprievodné osvetové podujatia na podporu HCoC v rámci zasadnutí prvého výboru Valného zhromaždenia OSN;

| iv) | zorganizovať prípadne až tri regionálne osvetové semináre založené na prioritách EÚ (môžu sa konať v Ázii, krajinách Perzského zálivu a v Latinskej Amerike); |
| --- | --- |

iv)

zorganizovať prípadne až tri regionálne osvetové semináre založené na prioritách EÚ (môžu sa konať v Ázii, krajinách Perzského zálivu a v Latinskej Amerike);

| v) | nabádať zástupcov signatárskych aj nesignatárskych štátov rozvojového sveta, aby sa zúčastnili na výročnom zasadnutí HCoC a na osvetových seminároch; |
| --- | --- |

v)

nabádať zástupcov signatárskych aj nesignatárskych štátov rozvojového sveta, aby sa zúčastnili na výročnom zasadnutí HCoC a na osvetových seminároch;

| vi) | organizovať stretnutia na zvyšovanie povedomia určené štátom, ktoré sa k HCoC pripojili v nedávnej minulosti, s cieľom pomôcť im pri plnení ich povinností; tieto stretnutia sa môžu konať aj popri výročnom zasadnutí HCoC vo Viedni; |
| --- | --- |

vi)

organizovať stretnutia na zvyšovanie povedomia určené štátom, ktoré sa k HCoC pripojili v nedávnej minulosti, s cieľom pomôcť im pri plnení ich povinností; tieto stretnutia sa môžu konať aj popri výročnom zasadnutí HCoC vo Viedni;

| vii) | podporovať koordináciu propagačného úsilia HCoC s činnosťami výboru rezolúcie BR OSN 1540, a to aj prostredníctvom financovania účasti expertov HCoC na návštevách výboru 1540 v jednotlivých krajinách; |
| --- | --- |

vii)

podporovať koordináciu propagačného úsilia HCoC s činnosťami výboru rezolúcie BR OSN 1540, a to aj prostredníctvom financovania účasti expertov HCoC na návštevách výboru 1540 v jednotlivých krajinách;

| viii) | podporovať zabezpečený internetový informačný a komunikačný mechanizmus HCoC (e-ICC), aj prostredníctvom technického vývoja webovej stránky; |
| --- | --- |

viii)

podporovať zabezpečený internetový informačný a komunikačný mechanizmus HCoC (e-ICC), aj prostredníctvom technického vývoja webovej stránky;

| b) | činnosti na podporu nešírenia balistických rakiet vo všeobecnosti:






  i) | zorganizovať popri multilaterálnych fórach prípadne až štyri semináre na zvyšovanie povedomia o šírení balistických rakiet, ktoré môžu súvisieť s osvetovými podujatiami o HCoC uvedenými v písmene a), ako je napr. seminár popri zasadnutí VZ OSN či zasadnutia prípravných výborov konferencie o zmluve o odzbrojení alebo nešírení; |
| --- | --- | --- |

b)

činnosti na podporu nešírenia balistických rakiet vo všeobecnosti:

i)

zorganizovať popri multilaterálnych fórach prípadne až štyri semináre na zvyšovanie povedomia o šírení balistických rakiet, ktoré môžu súvisieť s osvetovými podujatiami o HCoC uvedenými v písmene a), ako je napr. seminár popri zasadnutí VZ OSN či zasadnutia prípravných výborov konferencie o zmluve o odzbrojení alebo nešírení;

| ii) | zorganizovať prípadne až tri regionálne semináre na zvýšenie povedomia o šírení balistických rakiet a na podporu diskusie o spôsoboch lepšieho zvládania hrozby šírenia balistických rakiet na regionálnej úrovni, pričom tieto semináre môžu byť prepojené s inými osvetovými aktivitami EÚ v oblasti HCoC; tieto semináre sa v súčinnosti s dotknutými štátmi môžu uskutočniť v Ázii, Perzskom zálive a Latinskej Amerike; |
| --- | --- |

ii)

zorganizovať prípadne až tri regionálne semináre na zvýšenie povedomia o šírení balistických rakiet a na podporu diskusie o spôsoboch lepšieho zvládania hrozby šírenia balistických rakiet na regionálnej úrovni, pričom tieto semináre môžu byť prepojené s inými osvetovými aktivitami EÚ v oblasti HCoC; tieto semináre sa v súčinnosti s dotknutými štátmi môžu uskutočniť v Ázii, Perzskom zálive a Latinskej Amerike;

| iii) | vypracovať štyri dokumenty s podnetmi na zamyslenie o možných ďalších multilaterálnych opatreniach na predchádzanie hrozbe šírenia balistických rakiet a na presadzovanie odzbrojenia v tejto oblasti, sústreďujúc sa pritom predovšetkým na možné opatrenia na budovanie dôvery a skúmajúc možnosť prijať ako prvý krok regionálny prístup, napr. v regiónoch s osobitným významom pre Úniu a/alebo v regiónoch, v ktorých sa dá v blízkej budúcnosti očakávať pokrok; |
| --- | --- |

iii)

vypracovať štyri dokumenty s podnetmi na zamyslenie o možných ďalších multilaterálnych opatreniach na predchádzanie hrozbe šírenia balistických rakiet a na presadzovanie odzbrojenia v tejto oblasti, sústreďujúc sa pritom predovšetkým na možné opatrenia na budovanie dôvery a skúmajúc možnosť prijať ako prvý krok regionálny prístup, napr. v regiónoch s osobitným významom pre Úniu a/alebo v regiónoch, v ktorých sa dá v blízkej budúcnosti očakávať pokrok;

| iv) | zorganizovať prípadne až tri stretnutia expertov, predovšetkým z vedeckej obce a/alebo kozmického priemyslu, so zameraním na zvyšovanie povedomia s cieľom predchádzať prenosu technológií dvojakého použitia a súvisiacich znalostí v ranom štádiu; |
| --- | --- |

iv)

zorganizovať prípadne až tri stretnutia expertov, predovšetkým z vedeckej obce a/alebo kozmického priemyslu, so zameraním na zvyšovanie povedomia s cieľom predchádzať prenosu technológií dvojakého použitia a súvisiacich znalostí v ranom štádiu;

| v) | podporiť prístup akademických pracovníkov z rozvojových krajín pracujúcich v oblasti nešírenia rakiet k projektom centier excelentnosti v EÚ; |
| --- | --- |

v)

podporiť prístup akademických pracovníkov z rozvojových krajín pracujúcich v oblasti nešírenia rakiet k projektom centier excelentnosti v EÚ;

| vi) | v koordinácii s centrami excelentnosti v EÚ zorganizovať cielené misie expertov v tretích krajinách na účely výmeny informácií a nadobudnutých skúseností v oblasti kontroly vývozu raketových technológií a tovarov dvojakého použitia a pomoci týmto krajinám pri budovaní vlastných národných spôsobilostí; |
| --- | --- |

vi)

v koordinácii s centrami excelentnosti v EÚ zorganizovať cielené misie expertov v tretích krajinách na účely výmeny informácií a nadobudnutých skúseností v oblasti kontroly vývozu raketových technológií a tovarov dvojakého použitia a pomoci týmto krajinám pri budovaní vlastných národných spôsobilostí;

| vii) | podporovať odbornú prípravu expertov v oblasti nešírenia balistických rakiet prostredníctvom účasti na programoch EÚ, ako sú napr. programy Európskej akadémie bezpečnosti a obrany alebo členských štátov Únie (ďalej len „členské štáty“). |
| --- | --- |

vii)

podporovať odbornú prípravu expertov v oblasti nešírenia balistických rakiet prostredníctvom účasti na programoch EÚ, ako sú napr. programy Európskej akadémie bezpečnosti a obrany alebo členských štátov Únie (ďalej len „členské štáty“).

Podrobný opis projektov je uvedený v prílohe.

Článok 2

1.   Za vykonávanie tohto rozhodnutia zodpovedá vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „VP“).

2.   Za technické vykonávanie projektov uvedených v článku 1 ods. 2 zodpovedá Fondation pour la recherche stratégique (Nadácia pre strategický výskum – FRS), ktorá túto úlohu plní pod vedením VP. VP a FRS uzavrú na tento účel potrebné dojednania.

Článok 3

1.   Finančná referenčná suma na vykonávanie projektov uvedených v článku 1 ods. 2 je 990 000 EUR.

2.   Výdavky financované zo sumy stanovenej v odseku 1 sa spravujú v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie.

3.   Komisia dohliada na riadne spravovanie výdavkov uvedených v odseku 1. Na tento účel uzavrie s FRS dohodu o financovaní. V tejto dohode sa stanoví, že FRS zabezpečí viditeľnosť príspevku EÚ, ktorá bude zodpovedať jeho výške.

4.   Komisia vyvinie úsilie na to, aby sa dohoda o financovaní uvedená v odseku 3 uzavrela čo najskôr po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia. Informuje Radu o akýchkoľvek ťažkostiach, ktoré v rámci tohto procesu vzniknú, ako aj o dátume uzavretia dohody o financovaní.

Článok 4

1.   VP podáva Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia na základe pravidelných správ, ktoré vypracúva FRS. Tieto správy tvoria podklad pre hodnotenie, ktoré vykoná Rada.

2.   Komisia poskytuje informácie o finančných aspektoch projektov uvedených v článku 1 ods. 2.

Článok 5

1.   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

2.   Toto rozhodnutie stráca účinnosť 30 mesiacov odo dňa uzavretia dohody o financovaní uvedenej v článku 3 ods. 3. Účinnosť však stráca šesť mesiacov po nadobudnutí účinnosti v prípade, ak sa v tejto lehote neuzavrie dohoda o financovaní.

V Bruseli 15. decembra 2014

Za Radu

predsedníčka

F. MOGHERINI

---

(1)  Spoločná pozícia Rady 2003/805/SZBP zo 17. novembra 2003 o všeobecnom uplatňovaní a posilňovaní multilaterálnych dohôd v oblasti nešírenia zbraní hromadného ničenia a nosičov zbraní (Ú. v. EÚ L 302, 20.11.2003, s. 34).

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2008/974/SZBP z 18. decembra 2008 na podporu Haagskeho kódexu správania proti šíreniu balistických rakiet v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (Ú. v. EÚ L 345, 23.12.2008, s. 91).

2

(3)  Rozhodnutie Rady 2012/423/SZBP z 23. júla 2012 na podporu nešírenia balistických rakiet v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a spoločnej pozície Rady 2003/805/SZBP (Ú. v. EÚ L 196, 24.7.2012, s. 74).

3

---

PRÍLOHA

1.   CIELE

Únia je silný zástanca nešírenia balistických rakiet. Jej úsilie v tomto ohľade zahŕňa stratégiu a spoločnú pozíciu 2003/8058/SZBP. Rada okrem toho schválila dokument s názvom Nové smery činnosti Európskej únie v boji proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a ich nosičov a Únia podporila rezolúciu BR OSN 1540 (2004), ktorá už bola potvrdená v rezolúcii BR OSN 1977 (2010).

Únia považuje režim MTCR za dôležitý mnohostranný nástroj, ktorého účelom je obmedzovať šírenie systémov balistických rakiet a súvisiacich technológií a know-how prostredníctvom zavedenia a uplatňovania predpisov v oblasti kontroly vývozu citlivých materiálov. 19 členských štátov je členom režimu MTCR a všetky členské štáty prostredníctvom nariadenia Rady (ES) č. 428/2009 (1) uplatňujú kontrolný vývozný zoznam MTCR.

Únia taktiež dôrazne podporuje kódex od samého počiatku a pravidelne vyjadruje znepokojenie v súvislosti so šírením balistických rakiet. Únia považuje kódex za kľúčové opatrenie pre transparentnosť a budovanie dôvery. Všetky členské štáty kódex podpísali a vykonávajú ho v dobrej viere.

Únia sa v minulosti usilovala odstrániť zostávajúce nedostatky vo vzťahu k vykonávaniu kódexu a jeho všeobecnej povahe organizáciou pracovných seminárov, expertných stretnutí a regionálnych osvetových seminárov. Tieto činnosti, ktoré sa organizujú podľa rozhodnutia 2008/974/SZBP a ktoré vykonáva nadácia FRS, sa ukázali ako účinné a relevantné.

Únia, povzbudená výsledkami týchto aktivít, pokračovala vo svojej iniciatíve a podporovala nasledujúce tri aspekty kódexu:

| a) | všeobecné uplatňovanie kódexu; |
| --- | --- |

a)

všeobecné uplatňovanie kódexu;

| b) | vykonávanie kódexu; |
| --- | --- |

b)

vykonávanie kódexu;

| c) | posilnenie a lepšie fungovanie kódexu. |
| --- | --- |

c)

posilnenie a lepšie fungovanie kódexu.

To sa vykonalo na základe rozhodnutia 2012/423/SZBP, ktoré umožnilo vypracovanie niekoľkých iniciatív na podporu HCoC vrátane:

| a) | vývoja špecializovanej zabezpečenej webovej stránky; |
| --- | --- |

a)

vývoja špecializovanej zabezpečenej webovej stránky;

| b) | zorganizovania viacerých sprievodných podujatí vo Viedni, Ženeve a New Yorku zameraných na podporu kódexu vo vzťahu k nesignatárskym štátom, |
| --- | --- |

b)

zorganizovania viacerých sprievodných podujatí vo Viedni, Ženeve a New Yorku zameraných na podporu kódexu vo vzťahu k nesignatárskym štátom,

| c) | seminára na zvýšenie povedomia pre africké a blízkovýchodné krajiny v Paríži, |
| --- | --- |

c)

seminára na zvýšenie povedomia pre africké a blízkovýchodné krajiny v Paríži,

| d) | regionálnych seminárov v Singapure, Abú Zabí a Lime, |
| --- | --- |

d)

regionálnych seminárov v Singapure, Abú Zabí a Lime,

| e) | prípravy dokumentov s podnetmi na zamyslenie. |
| --- | --- |

e)

prípravy dokumentov s podnetmi na zamyslenie.

Rozhodnutie 2012/423/SZBP prispelo k zvýšeniu povedomia o kódexe a k jeho presadzovaniu v tretích krajinách. Únia prostredníctvom uvedeného rozhodnutia podporovala Francúzsko, Japonsko, Kostariku, Maďarsko, Peru a Rumunsko v ich činnosti, ktorú vykonávali ako predsedajúce krajiny HCoC. Zvýšením viditeľnosti HCoC sa podporilo pristupovanie nových členov ku kódexu.

Vzhľadom na dosiahnuté výsledky a na pretrvávajúce šírenie balistických rakiet schopných dopravovať ZHN, ktoré predstavuje dôvod na stále väčšie obavy medzinárodného spoločenstva, predovšetkým v súvislosti s pokračujúcimi raketovými programami na Blízkom východe, v severovýchodnej a juhovýchodnej Ázii vrátane Iránu a KĽDR, sa budú vykonávať tieto činnosti:

| a) | projekt č. 1 Informácie a komunikácia; |
| --- | --- |

a)

projekt č. 1 Informácie a komunikácia;

| b) | projekt č. 2 Zintenzívnenie boja proti šíreniu balistických rakiet; |
| --- | --- |

b)

projekt č. 2 Zintenzívnenie boja proti šíreniu balistických rakiet;

| c) | projekt č. 3 všeobecné uplatňovanie HCoC – osvetové činnosti; |
| --- | --- |

c)

projekt č. 3 všeobecné uplatňovanie HCoC – osvetové činnosti;

Prekračujúc rámec obyčajnej podpory pristúpenia ku kódexu a režimu MTCR sa týmto novým rozhodnutím umožňuje prehĺbiť medzinárodnú diskusiu o šírení rakiet a zaangažovať nové regióny a nové spoločenstvá.

2.   OPIS PROJEKTU

2.1.   Projekt č. 1: Informácie a komunikácia

2.1.1.   Cieľ projektu

Kódex predstavuje dôležitý nástroj obmedzovania šírenia balistických rakiet a súvisiacich technológií prostredníctvom opatrení na budovanie dôvery a podporu transparentnosti. Na jeho podporu je však potrebné urobiť viac, a to predovšetkým s cieľom:

| a) | presadzovať všeobecné uplatňovanie kódexu, a najmä pristúpenie ku kódexu zo strany všetkých štátov, ktoré disponujú spôsobilosťami v oblasti balistických rakiet a kozmu; |
| --- | --- |

a)

presadzovať všeobecné uplatňovanie kódexu, a najmä pristúpenie ku kódexu zo strany všetkých štátov, ktoré disponujú spôsobilosťami v oblasti balistických rakiet a kozmu;

| b) | podporovať vykonávanie kódexu vo všetkých jeho aspektoch; |
| --- | --- |

b)

podporovať vykonávanie kódexu vo všetkých jeho aspektoch;

| c) | posilniť viditeľnosť kódexu. |
| --- | --- |

c)

posilniť viditeľnosť kódexu.

2.1.2.   Opis projektu

V projekte sa ustanovujú tri typy činností:

| a) | príprava, tvorba, tlač a distribúcia prípadne až 1 500 letákov, na ktorých bude opísaná podpora Únie poskytnutá kódexu. Leták bude obsahovať aj:






  i) | opis HCoC; |
| --- | --- | --- |

a)

príprava, tvorba, tlač a distribúcia prípadne až 1 500 letákov, na ktorých bude opísaná podpora Únie poskytnutá kódexu. Leták bude obsahovať aj:

i)

opis HCoC;

| ii) | ciele HCoC; |
| --- | --- |

ii)

ciele HCoC;

| iii) | opis výročných vyhlásení, oznámení pred vypustením a dobrovoľných pozorovateľských návštev; |
| --- | --- |

iii)

opis výročných vyhlásení, oznámení pred vypustením a dobrovoľných pozorovateľských návštev;

| iv) | európsku stratégiu voči HCoC a šíreniu nosičov ZHN; |
| --- | --- |

iv)

európsku stratégiu voči HCoC a šíreniu nosičov ZHN;

| v) | popis krokov, ktoré je potrebné vykonať na účely pristúpenia ku kódexu; |
| --- | --- |

v)

popis krokov, ktoré je potrebné vykonať na účely pristúpenia ku kódexu;

| vi) | kontaktné údaje pre nesignatárske štáty. |
| --- | --- |

vi)

kontaktné údaje pre nesignatárske štáty.

| b) | príprava, tvorba, tlač a distribúcia prípadne až 1 000 tlačených verzií „uvítacieho balíka“ pre osvetové činnosti zamerané na nesignatárske štáty, ako aj jeho verzie na USB kľúči, a to aj s pripomenutím povinností signatárskych štátov. Balík bude k dispozícii aj online, pričom bude zahŕňať všetky potrebné informácie o kódexe a relevantných kontaktných miestach. „Uvítací balík“ bude zahŕňať leták opísaný v písmene a); |
| --- | --- |

b)

príprava, tvorba, tlač a distribúcia prípadne až 1 000 tlačených verzií „uvítacieho balíka“ pre osvetové činnosti zamerané na nesignatárske štáty, ako aj jeho verzie na USB kľúči, a to aj s pripomenutím povinností signatárskych štátov. Balík bude k dispozícii aj online, pričom bude zahŕňať všetky potrebné informácie o kódexe a relevantných kontaktných miestach. „Uvítací balík“ bude zahŕňať leták opísaný v písmene a);

| c) | podpora a aktualizácia zabezpečeného internetového informačného a komunikačného mechanizmu HCoC („electronic Immediate Central Contact“ – e-ICC), a to aj prostredníctvom technického skvalitnenia webovej stránky v úzkej spolupráci so Spolkovým ministerstvom zahraničných vecí Rakúska. |
| --- | --- |

c)

podpora a aktualizácia zabezpečeného internetového informačného a komunikačného mechanizmu HCoC („electronic Immediate Central Contact“ – e-ICC), a to aj prostredníctvom technického skvalitnenia webovej stránky v úzkej spolupráci so Spolkovým ministerstvom zahraničných vecí Rakúska.

2.1.3.   Očakávané výsledky projektu/ukazovatele

| a) | prostredníctvom širokej distribúcie „uvítacieho balíka“ počas rozličných podujatí sa dosiahne vyššie povedomie partnerov o pridanej hodnote HCoC a úlohe Únie; |
| --- | --- |

a)

prostredníctvom širokej distribúcie „uvítacieho balíka“ počas rozličných podujatí sa dosiahne vyššie povedomie partnerov o pridanej hodnote HCoC a úlohe Únie;

| b) | lepšie zabezpečená webová stránka HCoC zlepší výmenu relevantných informácií medzi partnermi; |
| --- | --- |

b)

lepšie zabezpečená webová stránka HCoC zlepší výmenu relevantných informácií medzi partnermi;

| c) | využitie „uvítacieho balíka“ zo strany predsedníctva HCoC, rakúskeho sekretariátu („Immediate Central Contact“ – ICC), Únie a ďalších partnerov podľa potreby pri ich osvetových činnostiach. |
| --- | --- |

c)

využitie „uvítacieho balíka“ zo strany predsedníctva HCoC, rakúskeho sekretariátu („Immediate Central Contact“ – ICC), Únie a ďalších partnerov podľa potreby pri ich osvetových činnostiach.

2.1.4.   Adresáti projektu

Adresáti projektu sú tak signatárske, ako aj nesignatárske štáty HCoC.

2.2.   Projekt č. 2: Zintenzívnenie boja proti šíreniu balistických rakiet

2.2.1.   Účel projektu

Pokračujúce šírenie a operačné používanie balistických rakiet schopných dopravovať ZHN predstavuje dôvod na stále väčšie obavy medzinárodného spoločenstva, najmä v súvislosti s aktuálnymi raketovými programami na Blízkom východe, v severovýchodnej a juhovýchodnej Ázii vrátane Iránu a KĽDR.

Vo všeobecnejšej rovine bude projekt podporovať širokú škálu činností v boji proti šíreniu balistických rakiet zameraných predovšetkým na zvyšovanie povedomia o tejto hrozbe, zintenzívnenie úsilia o zvýšenie účinnosti multilaterálnych nástrojov, zvyšovanie podpory iniciatívam na riešenie týchto špecifických výziev a pomoc krajinám, ktoré prejavia záujem, pri vnútroštátnom posilňovaní ich príslušných režimov kontroly vývozu.

2.2.2.   Opis projektu

Uverejnenie dvoch dokumentov s podnetmi na zamyslenie za rok (štyroch za celé obdobie trvania projektu). Témami by mohli byť:

| a) | využívanie existujúcich zón bez ZHN ako príkladu a možného rámca pre ďalšie iniciatívy týkajúce sa zákazu balistických rakiet; |
| --- | --- |

a)

využívanie existujúcich zón bez ZHN ako príkladu a možného rámca pre ďalšie iniciatívy týkajúce sa zákazu balistických rakiet;

| b) | ďalšie multilaterálne kroky na predchádzanie hrozbe šírenia rakiet a na podporu úsilia o odzbrojenie v oblasti balistických rakiet s osobitným zameraním na potenciálne opatrenia na budovanie dôvery; |
| --- | --- |

b)

ďalšie multilaterálne kroky na predchádzanie hrozbe šírenia rakiet a na podporu úsilia o odzbrojenie v oblasti balistických rakiet s osobitným zameraním na potenciálne opatrenia na budovanie dôvery;

| c) | mechanizmy kontroly vývozu a tranzitu; |
| --- | --- |

c)

mechanizmy kontroly vývozu a tranzitu;

| d) | úloha nehmotného prenosu technológie (Intangible Transfer of Technology – ITT) v oblasti balistických rakiet. |
| --- | --- |

d)

úloha nehmotného prenosu technológie (Intangible Transfer of Technology – ITT) v oblasti balistických rakiet.

2.2.3.   Očakávané výsledky projektu/ukazovatele

| a) | podpora mnohostranného úsilia o obmedzenie šírenia balistických rakiet, vrátane HCoC a režimu MTCR, zvyšuje vplyv EÚ v oblasti nešírenia rakiet; |
| --- | --- |

a)

podpora mnohostranného úsilia o obmedzenie šírenia balistických rakiet, vrátane HCoC a režimu MTCR, zvyšuje vplyv EÚ v oblasti nešírenia rakiet;

| b) | povzbudzovanie diskusie o nových iniciatívach s cieľom posilňovať kódex a režim MTCR a otvárať dvere ďalším iniciatívam; |
| --- | --- |

b)

povzbudzovanie diskusie o nových iniciatívach s cieľom posilňovať kódex a režim MTCR a otvárať dvere ďalším iniciatívam;

| c) | posilnenie nešírenia rakiet; |
| --- | --- |

c)

posilnenie nešírenia rakiet;

| d) | uverejnenie aspoň 4 dokumentov s podnetmi na zamyslenie; |
| --- | --- |

d)

uverejnenie aspoň 4 dokumentov s podnetmi na zamyslenie;

| e) | zvýšením povedomia o otázkach prenosu technológií dvojakého použitia a súvisiacich znalostí sa predíde neúmyselnému prenosu medzi členskými štátmi a zvýši sa celosvetové povedomie o mechanizme kontroly vývozu. |
| --- | --- |

e)

zvýšením povedomia o otázkach prenosu technológií dvojakého použitia a súvisiacich znalostí sa predíde neúmyselnému prenosu medzi členskými štátmi a zvýši sa celosvetové povedomie o mechanizme kontroly vývozu.

2.2.4.   Adresáti projektu

Únia a členské štáty budú mať úžitok z dokumentov s podnetmi na zamyslenie; o širšej distribúcii rozhodne VP v úzkej konzultácii s členskými štátmi v rámci príslušnej pracovnej skupiny Rady. Konečné rozhodnutie bude vychádzať z návrhov, ktoré v súlade s článkom 2 ods. 2 tohto rozhodnutia vypracuje vykonávajúci subjekt.

2.3.   Projekt č. 3: Všeobecné uplatňovanie HCoC – osvetové činnosti

2.3.1.   Účel projektu

Projektom sa zvýši povedomie o nešírení rakiet a o HCoC prostredníctvom niekoľkých podujatí zameraných na zapojenie nesignatárskych štátov. Na tento účel sa vo Viedni a New Yorku popri významných podujatiach zorganizujú podujatia s cieľom zapojiť delegácie OSN.

2.3.2.   Opis projektu

Projekt ponúka tri typy podujatí:

| a) | financovanie štyroch osvetových podujatí (dve v každom meste) na podporu HCoC a nešírenia balistických rakiet, ktoré sa uskutočnia:






  i) | v New Yorku v rámci zasadnutí prvého výboru Valného zhromaždenia OSN alebo zasadnutí prípravných výborov zmluvy o nešírení; |
| --- | --- | --- |

a)

financovanie štyroch osvetových podujatí (dve v každom meste) na podporu HCoC a nešírenia balistických rakiet, ktoré sa uskutočnia:

i)

v New Yorku v rámci zasadnutí prvého výboru Valného zhromaždenia OSN alebo zasadnutí prípravných výborov zmluvy o nešírení;

| ii) | vo Viedni popri HCoC alebo ďalších relevantných činnostiach OSN vo Viedni. |
| --- | --- |

ii)

vo Viedni popri HCoC alebo ďalších relevantných činnostiach OSN vo Viedni.

Pokiaľ ide o organizáciu seminárov:

| i) | každý seminár bude trvať pol dňa a zúčastní sa na ňom do 80 účastníkov z misií štátov pri OSN v New Yorku a Viedni, a to popri vybratej skupine rečníkov a úradníkov EÚ; |
| --- | --- |

i)

každý seminár bude trvať pol dňa a zúčastní sa na ňom do 80 účastníkov z misií štátov pri OSN v New Yorku a Viedni, a to popri vybratej skupine rečníkov a úradníkov EÚ;

| ii) | pozvaných bude najviac 6 rečníkov; |
| --- | --- |

ii)

pozvaných bude najviac 6 rečníkov;

| iii) | pozve sa zástupca úradujúcej predsedajúcej krajiny HCoC; |
| --- | --- |

iii)

pozve sa zástupca úradujúcej predsedajúcej krajiny HCoC;

| iv) | na základe tohto rozhodnutia sa zorganizujú obedy alebo večere s obmedzenou účasťou s vysokopostavenými úradníkmi z vybraných krajín pod vedením vysokopostavených zástupcov a expertov EÚ.
  Vykonávajúci subjekt na tento účel navrhne pre každé podujatie zoznam krajín, z ktorých niektoré budú nesignatárskymi štátmi. To umožní zvolať vysokopostavených zástupcov, ktorí sa zaoberajú otázkami nešírenia. |
| --- | --- |

iv)

na základe tohto rozhodnutia sa zorganizujú obedy alebo večere s obmedzenou účasťou s vysokopostavenými úradníkmi z vybraných krajín pod vedením vysokopostavených zástupcov a expertov EÚ.

Vykonávajúci subjekt na tento účel navrhne pre každé podujatie zoznam krajín, z ktorých niektoré budú nesignatárskymi štátmi. To umožní zvolať vysokopostavených zástupcov, ktorí sa zaoberajú otázkami nešírenia.

| b) | Poskytnú sa finančné prostriedky na tri regionálne osvetové semináre, ktoré by sa mohli uskutočniť v Latinskej Amerike (napr. v Argentíne, Brazílii, Čile, Mexiku alebo nečlenskej krajine v karibskej oblasti), na Blízkom východe (napr. v krajinách Perzského zálivu, Bahrajne, Katare alebo Saudskej Arábii) a Ázii (napr. v Indonézii alebo Vietname). Miesto konania sa určí po dohode s VP a v úzkej konzultácii s členskými štátmi v rámci príslušnej pracovnej skupiny Rady. Seminár sa bude venovať trendom v šírení rakiet so zameraním na regionálne otázky, ako aj HCoC a praktickým informáciám o tom, čo znamená byť signatárskym štátom. Signatárskej štáty regiónu sa pozvú na vládnej úrovni, aby nesignatárskym štátom predali svoje skúsenosti. Pozve sa aj úradujúci predseda HCoC, ktorý vystúpi s vyhlásením a ktorý bude zasadnutiu predsedať. Medzi pozvaných účastníkov by mohli patriť úradníci, diplomatickí pracovníci, vojenský personál, zástupcovia medzinárodných organizácií, zástupcovia EÚ, akademickí pracovníci atď.
  Pokiaľ ide o organizáciu seminárov:






  i) | každý seminár bude trvať jeden deň; |
| --- | --- | --- |

b)

Poskytnú sa finančné prostriedky na tri regionálne osvetové semináre, ktoré by sa mohli uskutočniť v Latinskej Amerike (napr. v Argentíne, Brazílii, Čile, Mexiku alebo nečlenskej krajine v karibskej oblasti), na Blízkom východe (napr. v krajinách Perzského zálivu, Bahrajne, Katare alebo Saudskej Arábii) a Ázii (napr. v Indonézii alebo Vietname). Miesto konania sa určí po dohode s VP a v úzkej konzultácii s členskými štátmi v rámci príslušnej pracovnej skupiny Rady. Seminár sa bude venovať trendom v šírení rakiet so zameraním na regionálne otázky, ako aj HCoC a praktickým informáciám o tom, čo znamená byť signatárskym štátom. Signatárskej štáty regiónu sa pozvú na vládnej úrovni, aby nesignatárskym štátom predali svoje skúsenosti. Pozve sa aj úradujúci predseda HCoC, ktorý vystúpi s vyhlásením a ktorý bude zasadnutiu predsedať. Medzi pozvaných účastníkov by mohli patriť úradníci, diplomatickí pracovníci, vojenský personál, zástupcovia medzinárodných organizácií, zástupcovia EÚ, akademickí pracovníci atď.

Pokiaľ ide o organizáciu seminárov:

i)

každý seminár bude trvať jeden deň;

| ii) | pozvaných bude najviac 50 osôb; |
| --- | --- |

ii)

pozvaných bude najviac 50 osôb;

| iii) | pozve sa úradujúci predseda HCoC, ktorý vystúpi s vyhlásením. |
| --- | --- |

iii)

pozve sa úradujúci predseda HCoC, ktorý vystúpi s vyhlásením.

| c) | Najviac 10 cielených expertných misií pre nesignatárskej štáty. Zamerané budú predovšetkým na relevantné priemyselné odvetvia, vedeckú obec, expertov na kontrolu vývozu a zástupcov občianskej spoločnosti. Dvaja experti v oblasti nešírenia balistických rakiet z vykonávajúcej agentúry a jeden expert EÚ uskutočnia v cieľových krajinách v koordinácii s centrami excelentnosti EÚ terénne misie. Možnými destináciami môžu okrem iného byť Alžírsko, Bahrajn, Bolívia, Brazília, Čína, Egypt, India, Indonézia, Izrael, Juhoafrická republika, Katar, Malajzia, Mexiko, Saudská Arábia a Thajsko. O konečnom zozname krajín sa rozhodne v úzkej spolupráci s VP, pričom existuje aj možnosť spoločného postupu v rámci osvetového úsilia výboru rezolúcie OSN 1540. Medzi účastníkov by mohli patriť úradníci, diplomatickí pracovníci, vojenský personál, akademickí pracovníci, zástupcovia priemyslu, výskumu a pod. z navštívenej krajiny. Prioritu budú mať úradníci a politickí zástupcovia, diplomatickí pracovníci, príslušný vojenský personál atď.
  Pokiaľ ide o organizáciu seminárov:






  i) | každý seminár bude trvať jeden deň; |
| --- | --- | --- |

c)

Najviac 10 cielených expertných misií pre nesignatárskej štáty. Zamerané budú predovšetkým na relevantné priemyselné odvetvia, vedeckú obec, expertov na kontrolu vývozu a zástupcov občianskej spoločnosti. Dvaja experti v oblasti nešírenia balistických rakiet z vykonávajúcej agentúry a jeden expert EÚ uskutočnia v cieľových krajinách v koordinácii s centrami excelentnosti EÚ terénne misie. Možnými destináciami môžu okrem iného byť Alžírsko, Bahrajn, Bolívia, Brazília, Čína, Egypt, India, Indonézia, Izrael, Juhoafrická republika, Katar, Malajzia, Mexiko, Saudská Arábia a Thajsko. O konečnom zozname krajín sa rozhodne v úzkej spolupráci s VP, pričom existuje aj možnosť spoločného postupu v rámci osvetového úsilia výboru rezolúcie OSN 1540. Medzi účastníkov by mohli patriť úradníci, diplomatickí pracovníci, vojenský personál, akademickí pracovníci, zástupcovia priemyslu, výskumu a pod. z navštívenej krajiny. Prioritu budú mať úradníci a politickí zástupcovia, diplomatickí pracovníci, príslušný vojenský personál atď.

Pokiaľ ide o organizáciu seminárov:

i)

každý seminár bude trvať jeden deň;

| ii) | pozvaných bude najviac 25 osôb; |
| --- | --- |

ii)

pozvaných bude najviac 25 osôb;

| iii) | pozvaní budú 3 experti; |
| --- | --- |

iii)

pozvaní budú 3 experti;

| iv) | pozve sa zástupca úradujúcej predsedajúcej krajiny HCoC. |
| --- | --- |

iv)

pozve sa zástupca úradujúcej predsedajúcej krajiny HCoC.

2.3.3.   Očakávané výsledky projektu/ukazovatele

| a) | v New Yorku a Viedni sa zorganizujú aspoň 4 osvetové podujatia; |
| --- | --- |

a)

v New Yorku a Viedni sa zorganizujú aspoň 4 osvetové podujatia;

| b) | uskutočnia sa 3 regionálne podujatia, na ktorých sa zúčastní významný počet zástupcov diplomatickej a akademickej obce a ktoré umožnia nové perspektívy v súvislosti s pristúpením; |
| --- | --- |

b)

uskutočnia sa 3 regionálne podujatia, na ktorých sa zúčastní významný počet zástupcov diplomatickej a akademickej obce a ktoré umožnia nové perspektívy v súvislosti s pristúpením;

| c) | na posilnenie všeobecného uplatňovania HCoC sa uskutoční 10 expertných misií. Na týchto misiách sa zúčastní aspoň 20 osôb s rozhodovacími právomocami a úradníkov a zvýši sa miera angažovanosti úradníkov a osôb s rozhodovacími právomocami v navštívených krajinách; |
| --- | --- |

c)

na posilnenie všeobecného uplatňovania HCoC sa uskutoční 10 expertných misií. Na týchto misiách sa zúčastní aspoň 20 osôb s rozhodovacími právomocami a úradníkov a zvýši sa miera angažovanosti úradníkov a osôb s rozhodovacími právomocami v navštívených krajinách;

| d) | zvýši sa povedomie o trendoch v šírení rakiet a konkrétne o kódexe so zreteľom na nesignatárske štáty a podporia sa diskusie o ďalšom úsilí o obmedzenie šírenia rakiet; |
| --- | --- |

d)

zvýši sa povedomie o trendoch v šírení rakiet a konkrétne o kódexe so zreteľom na nesignatárske štáty a podporia sa diskusie o ďalšom úsilí o obmedzenie šírenia rakiet;

| e) | projektom sa posilní diskusia v rámci Únie i mimo nej o budúcich iniciatívach; |
| --- | --- |

e)

projektom sa posilní diskusia v rámci Únie i mimo nej o budúcich iniciatívach;

| f) | projektom sa zvýrazní závažnosť šírenia rakiet ako strategickej výzvy. |
| --- | --- |

f)

projektom sa zvýrazní závažnosť šírenia rakiet ako strategickej výzvy.

2.3.4.   Adresáti projektu

Tieto podujatia sa budú zameriavať predovšetkým na nesignatárske štáty, hoci z politických dôvodov sa na niektorých podujatiach môžu zúčastniť aj signatárske štáty. Účastníkmi by mali byť predovšetkým vládni experti a vyšší úradníci.

Konečný výber cieľových štátov sa uskutoční v úzkej konzultácii medzi vykonávajúcim subjektom a VP, v úzkej súčinnosti s členskými štátmi v rámci príslušnej pracovnej skupiny Rady.

3.   TRVANIE

Celková odhadovaná dĺžka vykonávania projektov je 30 mesiacov.

4.   VYKONÁVAJÚCI SUBJEKT

| a) | technickou realizáciou projektov sa poverí FRS; |
| --- | --- |

a)

technickou realizáciou projektov sa poverí FRS;

| b) | o otázke spolufinancovania rozhodne FRS; |
| --- | --- |

b)

o otázke spolufinancovania rozhodne FRS;

| c) | vykonávajúci subjekt pripraví:






  i) | štvrťročné správy o vykonávaní projektov; |
| --- | --- | --- |

c)

vykonávajúci subjekt pripraví:

i)

štvrťročné správy o vykonávaní projektov;

| ii) | záverečnú správu najneskôr mesiac po ukončení vykonávania projektov; |
| --- | --- |

ii)

záverečnú správu najneskôr mesiac po ukončení vykonávania projektov;

| d) | správy sa zašlú VP; |
| --- | --- |

d)

správy sa zašlú VP;

| e) | FRS zabezpečí viditeľnosť príspevku Únie zodpovedajúcu jeho výške. |
| --- | --- |

e)

FRS zabezpečí viditeľnosť príspevku Únie zodpovedajúcu jeho výške.

5.   ÚČASTNÍCI TRETÍCH STRÁN

Projekty sa budú v plnej výške financovať podľa tohto rozhodnutia. Expertov zo signatárskych štátov kódexu, ako aj z nesignatárskych štátov možno považovať za účastníkov tretej strany. Budú pracovať podľa štandardných pravidiel FRS.

---

(1)  Nariadenie Rady (ES) č. 428/2009 z 5. mája 2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím (Ú. v. EÚ L 134, 29.5.2009, s. 1).

---

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/53

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY

z 15. decembra 2014,

ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie 2014/170/EÚ, ktorým sa vytvára zoznam nespolupracujúcich tretích krajín v boji proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu v súlade s nariadením (ES) č. 1005/2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie, pokiaľ ide o Belize

(2014/914/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1005/2008 z 29. septembra 2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (1), a najmä na jeho článok 34 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

1.   ÚVOD

| (1) | Nariadením (ES) č. 1005/2008 sa ustanovuje systém Únie na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (ES) č. 1005/2008 sa ustanovuje systém Únie na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie.

| (2) | V kapitole VI nariadenia (ES) č. 1005/2008 sa stanovuje postup na identifikáciu nespolupracujúcich tretích krajín, kroky voči krajinám identifikovaným ako nespolupracujúce tretie krajiny, vytvorenie zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín, vyradenie zo zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín, zverejnenie zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín, ako aj prípadné núdzové opatrenia. |
| --- | --- |

(2)

V kapitole VI nariadenia (ES) č. 1005/2008 sa stanovuje postup na identifikáciu nespolupracujúcich tretích krajín, kroky voči krajinám identifikovaným ako nespolupracujúce tretie krajiny, vytvorenie zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín, vyradenie zo zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín, zverejnenie zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín, ako aj prípadné núdzové opatrenia.

| (3) | V súlade s článkom 32 nariadenia (ES) č. 1005/2008 Komisia rozhodnutím z 15. novembra 2012 (2) (ďalej len „rozhodnutie z 15. novembra 2012“) oznámila ôsmim tretím krajinám, že môžu byť identifikované ako krajiny, ktoré Komisia považuje za nespolupracujúce tretie krajiny. Medzi týmito krajinami bolo aj Belize. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 32 nariadenia (ES) č. 1005/2008 Komisia rozhodnutím z 15. novembra 2012 (2) (ďalej len „rozhodnutie z 15. novembra 2012“) oznámila ôsmim tretím krajinám, že môžu byť identifikované ako krajiny, ktoré Komisia považuje za nespolupracujúce tretie krajiny. Medzi týmito krajinami bolo aj Belize.

| (4) | Vo svojom rozhodnutí z 15. novembra 2012 uviedla Komisia informácie k hlavným faktom a dôvodom, ktoré takúto identifikáciu opodstatňujú. |
| --- | --- |

(4)

Vo svojom rozhodnutí z 15. novembra 2012 uviedla Komisia informácie k hlavným faktom a dôvodom, ktoré takúto identifikáciu opodstatňujú.

| (5) | Komisia tiež 15. novembra 2012 oznámila v samostatných listoch ôsmim tretím krajinám, že zvažuje možnosť ich identifikácie ako nespolupracujúcich tretích krajín. Medzi týmito krajinami bolo aj Belize. |
| --- | --- |

(5)

Komisia tiež 15. novembra 2012 oznámila v samostatných listoch ôsmim tretím krajinám, že zvažuje možnosť ich identifikácie ako nespolupracujúcich tretích krajín. Medzi týmito krajinami bolo aj Belize.

| (6) | Vykonávacím rozhodnutím z 26. novembra 2013 (3) (ďalej len „vykonávacie rozhodnutie z 26. novembra 2013“) Komisia identifikovala Belize, Kambodžské kráľovstvo a Guinejskú republiku ako nespolupracujúce tretie krajiny v boji proti NNN rybolovu. V súlade s nariadením (ES) č. 1005/2008 Komisia uviedla dôvody, na základe ktorých sa domnieva, že tieto tri krajiny si neplnia povinnosti, ktoré im ako vlajkovým, prístavným, pobrežným alebo trhovým štátom vyplývajú z medzinárodného práva, t. j. že nevykonávajú opatrenia na zabránenie NNN rybolovu, odrádzanie od neho a jeho odstránenie. |
| --- | --- |

(6)

Vykonávacím rozhodnutím z 26. novembra 2013 (3) (ďalej len „vykonávacie rozhodnutie z 26. novembra 2013“) Komisia identifikovala Belize, Kambodžské kráľovstvo a Guinejskú republiku ako nespolupracujúce tretie krajiny v boji proti NNN rybolovu. V súlade s nariadením (ES) č. 1005/2008 Komisia uviedla dôvody, na základe ktorých sa domnieva, že tieto tri krajiny si neplnia povinnosti, ktoré im ako vlajkovým, prístavným, pobrežným alebo trhovým štátom vyplývajú z medzinárodného práva, t. j. že nevykonávajú opatrenia na zabránenie NNN rybolovu, odrádzanie od neho a jeho odstránenie.

| (7) | Rada vykonávacím rozhodnutím 2014/170/EÚ (4) v súlade s článkom 33 nariadenia (ES) č. 1005/2008 zaradila Belize, Kambodžské kráľovstvo a Guinejskú republika do zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín v boji proti NNN rybolovu. |
| --- | --- |

(7)

Rada vykonávacím rozhodnutím 2014/170/EÚ (4) v súlade s článkom 33 nariadenia (ES) č. 1005/2008 zaradila Belize, Kambodžské kráľovstvo a Guinejskú republika do zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín v boji proti NNN rybolovu.

| (8) | Po tom, ako bol vykonávacím rozhodnutím 2014/170/EÚ vytvorený zoznam nespolupracujúcich tretích krajín v boji proti NNN rybolovu, Komisia ponúkla identifikovaným krajinám možnosť pokračovať v dialógu v súlade s hmotnoprávnymi a procesnoprávnymi požiadavkami nariadenia (ES) č. 1005/2008. Komisia neprestala získavať a overovať všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, vrátane ústnych a písomných pripomienok s cieľom poskytnúť každej identifikovanej krajine možnosť nápravy situácie, na základe ktorej bola zaradená do zoznamu, a prijať konkrétne opatrenia, ktorými možno dosiahnuť nápravu zistených nedostatkov. Po uplatnení uvedeného postupu bolo možné konštatovať, že Belize situáciu napravilo a prijalo nápravné opatrenia. |
| --- | --- |

(8)

Po tom, ako bol vykonávacím rozhodnutím 2014/170/EÚ vytvorený zoznam nespolupracujúcich tretích krajín v boji proti NNN rybolovu, Komisia ponúkla identifikovaným krajinám možnosť pokračovať v dialógu v súlade s hmotnoprávnymi a procesnoprávnymi požiadavkami nariadenia (ES) č. 1005/2008. Komisia neprestala získavať a overovať všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, vrátane ústnych a písomných pripomienok s cieľom poskytnúť každej identifikovanej krajine možnosť nápravy situácie, na základe ktorej bola zaradená do zoznamu, a prijať konkrétne opatrenia, ktorými možno dosiahnuť nápravu zistených nedostatkov. Po uplatnení uvedeného postupu bolo možné konštatovať, že Belize situáciu napravilo a prijalo nápravné opatrenia.

| (9) | Podľa článku 34 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1005/2008 by Rada preto mala zmeniť vykonávacie rozhodnutie 2014/170/EÚ vyradením Belize zo zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín. |
| --- | --- |

(9)

Podľa článku 34 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1005/2008 by Rada preto mala zmeniť vykonávacie rozhodnutie 2014/170/EÚ vyradením Belize zo zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín.

| (10) | Po prijatí tohto rozhodnutia, ktorým sa Belize vyraďuje zo zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín podľa článku 34 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1005/2008, už nie je vykonávacie rozhodnutie z 26. novembra 2013, ktorým bolo Belize identifikované ako nespolupracujúca tretia krajina, relevantné. |
| --- | --- |

(10)

Po prijatí tohto rozhodnutia, ktorým sa Belize vyraďuje zo zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín podľa článku 34 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1005/2008, už nie je vykonávacie rozhodnutie z 26. novembra 2013, ktorým bolo Belize identifikované ako nespolupracujúca tretia krajina, relevantné.

2.   VYRADENIE BELIZE ZO ZOZNAMU NESPOLUPRACUJÚCICH TRETÍCH KRAJÍN

| (11) | Po prijatí vykonávacieho rozhodnutia z 26. novembra 2013 a vykonávacieho rozhodnutia 2014/170/EÚ Komisia pokračovala v dialógu s Belize. Belize si podľa všetkého najmä splnilo povinnosti vyplývajúce z medzinárodného práva a prijalo primeraný právny rámec na boj proti NNN rybolovu. Zaviedlo primeraný a efektívny systém monitorovania, kontroly a inšpekcií, vytvorilo odrádzajúci systém sankcií a zabezpečilo riadne vykonávanie systému osvedčovania úlovkov. Okrem toho Belize dosiahlo zlepšenie pri plnení svojich medzinárodných povinností vrátane tých, ktoré vyplývajú z odporúčaní a uznesení regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva, a zaviedlo nový systém registrácie plavidiel, ktorý zodpovedá medzinárodnému právu. Belize v súčasnosti dodržiava odporúčania a uznesenia relevantných subjektov a prijalo vlastný národný akčný plán na boj proti NNN rybolovu, ktorý je v súlade s medzinárodným akčným plánom OSN na zabraňovanie nezákonnému, neohlásenému a neregulovanému rybolovu. |
| --- | --- |

(11)

Po prijatí vykonávacieho rozhodnutia z 26. novembra 2013 a vykonávacieho rozhodnutia 2014/170/EÚ Komisia pokračovala v dialógu s Belize. Belize si podľa všetkého najmä splnilo povinnosti vyplývajúce z medzinárodného práva a prijalo primeraný právny rámec na boj proti NNN rybolovu. Zaviedlo primeraný a efektívny systém monitorovania, kontroly a inšpekcií, vytvorilo odrádzajúci systém sankcií a zabezpečilo riadne vykonávanie systému osvedčovania úlovkov. Okrem toho Belize dosiahlo zlepšenie pri plnení svojich medzinárodných povinností vrátane tých, ktoré vyplývajú z odporúčaní a uznesení regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva, a zaviedlo nový systém registrácie plavidiel, ktorý zodpovedá medzinárodnému právu. Belize v súčasnosti dodržiava odporúčania a uznesenia relevantných subjektov a prijalo vlastný národný akčný plán na boj proti NNN rybolovu, ktorý je v súlade s medzinárodným akčným plánom OSN na zabraňovanie nezákonnému, neohlásenému a neregulovanému rybolovu.

| (12) | Komisia preskúmala, ako si Belize plní svoje medzinárodné povinnosti, ktoré mu vyplývajú ako vlajkovému, prístavnému, pobrežnému alebo trhovému štátu, vzhľadom na zistenia uvedené v rozhodnutí z 15. novembra 2012, vzhľadom na vykonávacie rozhodnutie z 26. novembra 2013 a vykonávacie rozhodnutie 2014/170/EÚ, ako aj relevantné informácie, ktoré poskytlo Belize. Okrem toho posúdila opatrenia, ktoré boli prijaté na nápravu situácie, ako aj záruky poskytnuté príslušnými orgánmi Belize. |
| --- | --- |

(12)

Komisia preskúmala, ako si Belize plní svoje medzinárodné povinnosti, ktoré mu vyplývajú ako vlajkovému, prístavnému, pobrežnému alebo trhovému štátu, vzhľadom na zistenia uvedené v rozhodnutí z 15. novembra 2012, vzhľadom na vykonávacie rozhodnutie z 26. novembra 2013 a vykonávacie rozhodnutie 2014/170/EÚ, ako aj relevantné informácie, ktoré poskytlo Belize. Okrem toho posúdila opatrenia, ktoré boli prijaté na nápravu situácie, ako aj záruky poskytnuté príslušnými orgánmi Belize.

| (13) | Na základe uvedených skutočností dospela Komisia k záveru, že opatrenia prijaté Belize v súvislosti s jeho povinnosťami vlajkového štátu postačujú na dosiahnutie súladu s článkami 91, 94, 117 a 118 Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve, článkami 18, 19 a 20 Dohody Organizácie Spojených národov o populáciách rýb a článku III ods. 8 Dohody FAO o podporovaní dodržiavania medzinárodných ochranných a riadiacich opatrení rybárskymi plavidlami na šírom mori. Komisia dospela k záveru, že z dôkazov, ktoré predložilo Belize, vyplýva, že došlo k náprave situácie, na základe ktorej bolo Belize zaradené do zoznamu, a že Belize prijalo konkrétne opatrenia, ktorými možno dosiahnuť trvalé zlepšenie situácie. |
| --- | --- |

(13)

Na základe uvedených skutočností dospela Komisia k záveru, že opatrenia prijaté Belize v súvislosti s jeho povinnosťami vlajkového štátu postačujú na dosiahnutie súladu s článkami 91, 94, 117 a 118 Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve, článkami 18, 19 a 20 Dohody Organizácie Spojených národov o populáciách rýb a článku III ods. 8 Dohody FAO o podporovaní dodržiavania medzinárodných ochranných a riadiacich opatrení rybárskymi plavidlami na šírom mori. Komisia dospela k záveru, že z dôkazov, ktoré predložilo Belize, vyplýva, že došlo k náprave situácie, na základe ktorej bolo Belize zaradené do zoznamu, a že Belize prijalo konkrétne opatrenia, ktorými možno dosiahnuť trvalé zlepšenie situácie.

| (14) | Za daných okolností a podľa článku 34 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1005/2008 Rada dospela k záveru, že Belize by sa malo vyradiť zo zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín. Vykonávacie rozhodnutie 2014/170/EÚ by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(14)

Za daných okolností a podľa článku 34 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1005/2008 Rada dospela k záveru, že Belize by sa malo vyradiť zo zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín. Vykonávacie rozhodnutie 2014/170/EÚ by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (15) | Toto rozhodnutie Rady nevylučuje akékoľvek ďalšie kroky, ktoré môže Rada alebo Komisia v súlade s kapitolou VI nariadenia (ES) č. 1005/2008 podniknúť v prípade, že skutkové okolnosti preukážu, že Belize si neplní povinnosti, ktoré mu ako vlajkovému prístavnému, pobrežnému alebo trhovému štátu vyplývajú z medzinárodného práva, pokiaľ ide o prijatie opatrení na zabránenie NNN rybolovu, odrádzanie od neho a jeho odstránenie. |
| --- | --- |

(15)

Toto rozhodnutie Rady nevylučuje akékoľvek ďalšie kroky, ktoré môže Rada alebo Komisia v súlade s kapitolou VI nariadenia (ES) č. 1005/2008 podniknúť v prípade, že skutkové okolnosti preukážu, že Belize si neplní povinnosti, ktoré mu ako vlajkovému prístavnému, pobrežnému alebo trhovému štátu vyplývajú z medzinárodného práva, pokiaľ ide o prijatie opatrení na zabránenie NNN rybolovu, odrádzanie od neho a jeho odstránenie.

| (16) | Vzhľadom na nepriaznivé dôsledky spôsobené zaradením do zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín je primerané, aby vyradenie Belize z daného zoznamu malo okamžitý účinok, |
| --- | --- |

(16)

Vzhľadom na nepriaznivé dôsledky spôsobené zaradením do zoznamu nespolupracujúcich tretích krajín je primerané, aby vyradenie Belize z daného zoznamu malo okamžitý účinok,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Belize sa vyraďuje z prílohy k vykonávaciemu rozhodnutiu 2014/170/EÚ.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 15. decembra 2014

Za Radu

predseda

M. MARTINA

---

(1)  Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutie Komisie z 15. novembra 2012 o informovaní tretích krajín, ktoré Komisia považuje za krajiny, ktoré by mohli byť prípadne identifikované ako nespolupracujúce tretie krajiny podľa nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie (Ú. v. EÚ C 354, 17.11.2012, s. 1).

2

(3)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 26. novembra 2013 o identifikácii tretích krajín, ktoré Komisia považuje za nespolupracujúce tretie krajiny podľa nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie (Ú. v. EÚ C 346, 27.11.2013, s. 2).

3

(4)  Vykonávacie rozhodnutie Rady 2014/170/EÚ z 24. marca 2014, ktorým sa vytvára zoznam nespolupracujúcich tretích krajín v boji proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu v súlade s nariadením (ES) č. 1005/2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie (Ú. v. EÚ L 91, 27.3.2014, s. 43).

4

---

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/56

---

ROZHODNUTIE RADY 2014/915/SZBP

zo 16. decembra 2014,

ktorým sa mení rozhodnutie 2010/452/SZBP o pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku, EUMM Georgia

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 28 a články 42 ods. 4 a 43 ods. 2,

so zreteľom na návrh vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,

keďže:

| (1) | Rada 12. augusta 2010 prijala rozhodnutie 2010/452/SZBP (1), ktorým predĺžila pozorovateľskú misiu Európskej únie v Gruzínsku (ďalej len „EUMM Georgia“ alebo „misia“) zriadenú jednotnou akciou 2008/736/SZBP (2). Účinnosť tohto rozhodnutia 2010/452/CFSP sa skončí 14. decembra 2014. |
| --- | --- |

(1)

Rada 12. augusta 2010 prijala rozhodnutie 2010/452/SZBP (1), ktorým predĺžila pozorovateľskú misiu Európskej únie v Gruzínsku (ďalej len „EUMM Georgia“ alebo „misia“) zriadenú jednotnou akciou 2008/736/SZBP (2). Účinnosť tohto rozhodnutia 2010/452/CFSP sa skončí 14. decembra 2014.

| (2) | EUMM Georgia by sa na základe jej súčasného mandátu mala predĺžiť o ďalšie obdobie dvoch rokov. |
| --- | --- |

(2)

EUMM Georgia by sa na základe jej súčasného mandátu mala predĺžiť o ďalšie obdobie dvoch rokov.

| (3) | Misia bude prebiehať v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by narušiť dosahovanie cieľov vonkajšej činnosti Únie uvedených v článku 21 zmluvy. |
| --- | --- |

(3)

Misia bude prebiehať v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by narušiť dosahovanie cieľov vonkajšej činnosti Únie uvedených v článku 21 zmluvy.

| (4) | Rozhodnutie 2010/452/CFSP by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie 2010/452/CFSP by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Rozhodnutie 2010/452/SZBP sa týmto mení takto:

| 1. | V článku 7 sa odsek 3 nahrádza takto:
  „3.   Všetok personál dodržiava minimálne bezpečnostné operačné normy misie a bezpečnostný plán misie podporujúci bezpečnostnú politiku Únie v teréne. Pokiaľ ide o ochranu utajovaných skutočností EÚ, ktoré sú personálu zverené pri výkone jeho povinností, všetok personál dodržiava bezpečnostné zásady a minimálne normy ustanovené rozhodnutím Rady 2013/488/EÚ (3).

  (3)  Rozhodnutie Rady z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).“"
						. |
| --- | --- |

1.

V článku 7 sa odsek 3 nahrádza takto:

„3.   Všetok personál dodržiava minimálne bezpečnostné operačné normy misie a bezpečnostný plán misie podporujúci bezpečnostnú politiku Únie v teréne. Pokiaľ ide o ochranu utajovaných skutočností EÚ, ktoré sú personálu zverené pri výkone jeho povinností, všetok personál dodržiava bezpečnostné zásady a minimálne normy ustanovené rozhodnutím Rady 2013/488/EÚ (3).

(3)  Rozhodnutie Rady z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).“"

| 2. | V článku 12 sa odsek 5 nahrádza takto:
  „5.   Vedúci misie zabezpečí ochranu utajovaných skutočností EÚ v súlade s rozhodnutím 2013/488/EÚ.“. |
| --- | --- |

2.

V článku 12 sa odsek 5 nahrádza takto:

„5.   Vedúci misie zabezpečí ochranu utajovaných skutočností EÚ v súlade s rozhodnutím 2013/488/EÚ.“

| 3. | V článku 14 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek:
  „Referenčná suma určená na pokrytie výdavkov spojených s misiou v období od 15. decembra 2014 do 14. decembra 2015 je 18 300 000 EUR.“. |
| --- | --- |

3.

V článku 14 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek:

„Referenčná suma určená na pokrytie výdavkov spojených s misiou v období od 15. decembra 2014 do 14. decembra 2015 je 18 300 000 EUR.“

| 4. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 14a
  Projektová skupina
  1.   Súčasťou EUMM Georgia je projektová skupina na určovanie a vykonávanie projektov. EUMM Georgia podľa potreby uľahčuje projekty, ktoré na vlastnú zodpovednosť vykonávajú členské štáty a tretie štáty v oblastiach súvisiacich s mandátom misie EUMM Georgia a na podporu jej cieľov, a poskytuje v tejto súvislosti poradenstvo.
  2.   S výhradou odseku 3 je misia EUMM Georgia oprávnená použiť na vykonávanie určených projektov, ktoré konzistentne dopĺňajú ostatné činnosti EUMM Georgia, finančné príspevky členských štátov alebo tretích štátov, ak:






  a) | tieto projekty sú uvedené vo finančnom výkaze týkajúcom sa tohto rozhodnutia alebo |
| --- | --- | --- |

4.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 14a

Projektová skupina

1.   Súčasťou EUMM Georgia je projektová skupina na určovanie a vykonávanie projektov. EUMM Georgia podľa potreby uľahčuje projekty, ktoré na vlastnú zodpovednosť vykonávajú členské štáty a tretie štáty v oblastiach súvisiacich s mandátom misie EUMM Georgia a na podporu jej cieľov, a poskytuje v tejto súvislosti poradenstvo.

2.   S výhradou odseku 3 je misia EUMM Georgia oprávnená použiť na vykonávanie určených projektov, ktoré konzistentne dopĺňajú ostatné činnosti EUMM Georgia, finančné príspevky členských štátov alebo tretích štátov, ak:

a)

tieto projekty sú uvedené vo finančnom výkaze týkajúcom sa tohto rozhodnutia alebo

| b) | tieto projekty sa do tohto finančného výkazu zahrnú v priebehu misie prostredníctvom úpravy na žiadosť vedúceho misie. |
| --- | --- |

b)

tieto projekty sa do tohto finančného výkazu zahrnú v priebehu misie prostredníctvom úpravy na žiadosť vedúceho misie.

Misia EUMM Georgia uzavrie s týmito štátmi dohodu, ktorá zahŕňa najmä osobitné postupy, pokiaľ ide o reakciu na akúkoľvek sťažnosť tretích strán týkajúcu sa škôd vzniknutých konaním alebo opomenutím zo strany misie EUMM Georgia pri využívaní finančných prostriedkov, ktoré poskytli tieto štáty. Prispievajúce štáty nesmú v žiadnom prípade brať Úniu alebo VP na zodpovednosť za konanie misie EUMM Georgia alebo opomenutie z jej strany pri využívaní finančných prostriedkov, ktoré tieto štáty poskytli.

3.   Finančné príspevky tretích štátov na projektovú skupinu podliehajú súhlasu PBV.“

| 5. | V článku 16 sa odseky 1, 2 a 3 nahrádzajú takto:
  „1.   VP je oprávnený sprístupniť tretím štátom pridruženým k tomuto rozhodnutiu, podľa vhodnosti a v súlade s potrebami misie, akékoľvek utajované skutočnosti a dokumenty EÚ do stupňa ‚CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL‘, ktoré boli vypracované na účely misie, v súlade s rozhodnutím 2013/488 EÚ.
  2.   VP je rovnako oprávnený v súlade s operačnými potrebami misie sprístupniť OSN a OBSE utajované skutočnosti a dokumenty EÚ do stupňa utajenia ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED‘, ktoré boli vypracované na účely misie, v súlade s rozhodnutím 2013/488 EÚ. Na uvedený účel sa vypracujú dojednania medzi VP a príslušnými orgánmi OSN a OBSE.
  3.   V prípade osobitnej a okamžitej operačnej potreby je VP tiež oprávnený sprístupniť hostiteľskému štátu akékoľvek utajované skutočnosti a dokumenty EÚ vypracované na účely misie až po stupeň ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED‘ v súlade s rozhodnutím 2013/488 EÚ. Na uvedený účel sa vypracujú dojednania medzi VP a príslušnými orgánmi hostiteľského členského štátu.“. |
| --- | --- |

5.

V článku 16 sa odseky 1, 2 a 3 nahrádzajú takto:

„1.   VP je oprávnený sprístupniť tretím štátom pridruženým k tomuto rozhodnutiu, podľa vhodnosti a v súlade s potrebami misie, akékoľvek utajované skutočnosti a dokumenty EÚ do stupňa ‚CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL‘, ktoré boli vypracované na účely misie, v súlade s rozhodnutím 2013/488 EÚ.

2.   VP je rovnako oprávnený v súlade s operačnými potrebami misie sprístupniť OSN a OBSE utajované skutočnosti a dokumenty EÚ do stupňa utajenia ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED‘, ktoré boli vypracované na účely misie, v súlade s rozhodnutím 2013/488 EÚ. Na uvedený účel sa vypracujú dojednania medzi VP a príslušnými orgánmi OSN a OBSE.

3.   V prípade osobitnej a okamžitej operačnej potreby je VP tiež oprávnený sprístupniť hostiteľskému štátu akékoľvek utajované skutočnosti a dokumenty EÚ vypracované na účely misie až po stupeň ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED‘ v súlade s rozhodnutím 2013/488 EÚ. Na uvedený účel sa vypracujú dojednania medzi VP a príslušnými orgánmi hostiteľského členského štátu.“

| 6. | V článku 18 sa druhý odsek nahrádza takto:
  „Účinnosť rozhodnutia sa končí 14. decembra 2016.“. |
| --- | --- |

6.

V článku 18 sa druhý odsek nahrádza takto:

„Účinnosť rozhodnutia sa končí 14. decembra 2016.“

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Uplatňuje sa od 15. decembra 2014.

V Bruseli 16. decembra 2014

Za Radu

predseda

S. GOZI

---

(1)  Rozhodnutie Rady 2010/452/SZBP z 12. augusta 2010 o pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku, EUMM Georgia (Ú. v. EÚ L 213, 13.8.2010, s. 43).

1

(2)  Jednotná akcia Rady 2008/736/SZBP z 15. septembra 2008 o pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku, EUMM Georgia (Ú. v. EÚ L 248, 17.9.2008, s. 26).

2

---

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/58

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

z 15. decembra 2014,

ktorým sa opravuje príloha k vykonávaciemu rozhodnutiu 2014/154/EÚ, ktorým sa povoľuje umiestnenie na trh glukozamínovej soli kyseliny (6S)-5-metyltetrahydrolistovej ako novej zložky potravín v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97

[oznámené pod číslom C(2014) 9452]

(Iba talianske znenie je autentické)

(2014/916/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 z 27. januára 1997 o nových potravinách a nových prídavných látkach (1), a najmä na jeho článok 7,

keďže:

| (1) | Vykonávacím rozhodnutím Komisie 2014/154/EÚ (2) sa povoľuje umiestnenie glukozamínovej soli kyseliny (6S)-5-metyltetrahydrolistovej na trh ako novej zložky potravín. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím rozhodnutím Komisie 2014/154/EÚ (2) sa povoľuje umiestnenie glukozamínovej soli kyseliny (6S)-5-metyltetrahydrolistovej na trh ako novej zložky potravín.

| (2) | V prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2014/154/EÚ sa stanovuje špecifikácia glukozamínovej soli kyseliny (6S)-5-metyltetrahydrolistovej. V špecifikácii uvedenej v prílohe sa vyskytuje chyba. Táto chyba by sa mala opraviť. |
| --- | --- |

(2)

V prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2014/154/EÚ sa stanovuje špecifikácia glukozamínovej soli kyseliny (6S)-5-metyltetrahydrolistovej. V špecifikácii uvedenej v prílohe sa vyskytuje chyba. Táto chyba by sa mala opraviť.

| (3) | Vykonávacie rozhodnutie 2014/154/EÚ by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom opraviť. |
| --- | --- |

(3)

Vykonávacie rozhodnutie 2014/154/EÚ by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom opraviť.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V údajoch o čistote uvedených v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2014/154/EÚ sa zápis o skúške na glukozamín sa nahrádza takto:

| „Skúška na glukozamín | 34 – 46 % v sušine“ |
| --- | --- |

„Skúška na glukozamín

34 – 46 % v sušine“

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené spoločnosti Gnosis SpA, Via Lavoratori Autobianchi 1, 20832 Desio (MB), Taliansko.

V Bruseli 15. decembra 2014

Za Komisiu

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2014/154/EÚ z 19. marca 2014, ktorým sa povoľuje umiestnenie na trh glukozamínovej soli kyseliny (6S)-5-metyltetrahydrolistovej ako novej zložky potravín v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (Ú. v. EÚ L 85, 21.3.2014, s. 10).

2

---

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/59 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/59

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

z 15. decembra 2014,

ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania smernice Rady 2000/29/ES, pokiaľ ide o oznamovanie prítomnosti škodlivých organizmov a oznamovanie opatrení, ktoré členské štáty prijali alebo zamýšľajú prijať

[oznámené pod číslom C(2014) 9460]

(2014/917/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 2000/29/ES z 8. mája 2000 o ochranných opatreniach proti zavlečeniu organizmov škodlivých pre rastliny alebo rastlinné produkty do Spoločenstva a proti ich rozšíreniu v rámci Spoločenstva (1), a najmä na jej článok 16 ods. 4,

keďže:

| (1) | Oznámenia o prítomnosti škodlivých organizmov, ako sa uvádza v článku 16 ods. 1 smernice 2000/29/ES, alebo o skutočnom či predpokladanom výskyte škodlivých organizmov, ako sa uvádza v článku 16 ods. 2 prvom pododseku uvedenej smernice, by mali zahŕňať všetky informácie, ktoré by Komisii a ostatným členským štátom umožnili čo najúčinnejšie naplánovať a vykonať možné opatrenia na úrovni Únie, prípadne na regionálnej úrovni. Je to dôležité z hľadiska zabezpečenia komplexnej ochrany územia Únie proti všetkým možným zdrojom fytosanitárneho rizika. |
| --- | --- |

(1)

Oznámenia o prítomnosti škodlivých organizmov, ako sa uvádza v článku 16 ods. 1 smernice 2000/29/ES, alebo o skutočnom či predpokladanom výskyte škodlivých organizmov, ako sa uvádza v článku 16 ods. 2 prvom pododseku uvedenej smernice, by mali zahŕňať všetky informácie, ktoré by Komisii a ostatným členským štátom umožnili čo najúčinnejšie naplánovať a vykonať možné opatrenia na úrovni Únie, prípadne na regionálnej úrovni. Je to dôležité z hľadiska zabezpečenia komplexnej ochrany územia Únie proti všetkým možným zdrojom fytosanitárneho rizika.

| (2) | S cieľom umožniť rýchlu reakciu, určité prvky uvedených oznámení by sa mali predložiť do ôsmich pracovných dní po potvrdení prítomnosti alebo výskytu škodlivých organizmov, a to s ohľadom na význam týchto prvkov a možnosť ich rýchleho predloženia, pričom všetky potrebné prvky by sa mali predložiť najneskôr do tridsiatich dní po uvedenom potvrdení. |
| --- | --- |

(2)

S cieľom umožniť rýchlu reakciu, určité prvky uvedených oznámení by sa mali predložiť do ôsmich pracovných dní po potvrdení prítomnosti alebo výskytu škodlivých organizmov, a to s ohľadom na význam týchto prvkov a možnosť ich rýchleho predloženia, pričom všetky potrebné prvky by sa mali predložiť najneskôr do tridsiatich dní po uvedenom potvrdení.

| (3) | S cieľom zabezpečiť, aby boli Komisia a ostatné členské štáty informované o všetkých zmenách, oznamujúci členský štát čo najskôr aktualizuje tieto oznámenia v prípade akýchkoľvek nových relevantných informácií, ktoré má k dispozícii, alebo v prípade, že prijal akékoľvek nové relevantné opatrenia po predložení požadovaných informácií. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zabezpečiť, aby boli Komisia a ostatné členské štáty informované o všetkých zmenách, oznamujúci členský štát čo najskôr aktualizuje tieto oznámenia v prípade akýchkoľvek nových relevantných informácií, ktoré má k dispozícii, alebo v prípade, že prijal akékoľvek nové relevantné opatrenia po predložení požadovaných informácií.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Obsah oznámení

1.   Pri informovaní Komisie a ostatných členských štátov o prítomnosti alebo výskyte akéhokoľvek škodlivého organizmu, ako sa uvádza v článku 16 ods. 1 prvom pododseku smernice 2000/29/ES, alebo o skutočnom výskyte akéhokoľvek škodlivého organizmu, ako sa uvádza v článku 16 ods. 2 prvom pododseku uvedenej smernice, musia členské štáty predložiť informácie stanovené v prílohe.

2.   Pri informovaní Komisie a ostatných členských štátov o predpokladanom výskyte akéhokoľvek škodlivého organizmu, ako sa uvádza v článku 16 ods. 2 prvom pododseku smernice 2000/29/ES, musia členské štáty v uplatniteľných prípadoch predložiť informácie uvedené v prílohe.

Článok 2

Lehoty na predkladanie oznámení

1.   Najneskôr do ôsmich pracovných dní potom, čo zodpovedný oficiálny orgán úradne potvrdil prítomnosť alebo skutočný výskyt škodlivého organizmu, ako sa uvádza v článku 16 ods. 1 prvom pododseku a v článku 16 ods. 2 prvom pododseku smernice 2000/29/ES, musia členské štáty predložiť oznámenie obsahujúce aspoň informácie uvedené v bodoch 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 5.1, 5.2, 5.6, 6.4 a 8 prílohy.

2.   Najneskôr do ôsmich pracovných dní potom, čo zodpovedný oficiálny orgán úradne potvrdil prítomnosť alebo skutočný výskyt škodlivého organizmu, ako sa uvádza v článku 16 ods. 1 prvom pododseku a v článku 16 ods. 2 prvom pododseku smernice 2000/29/ES, musia členské štáty predložiť oznámenie obsahujúce informácie uvedené v tých bodoch prílohy, ktoré sa neuvádzajú v odseku 1.

3.   Najneskôr do ôsmich pracovných dní potom, čo zodpovedný oficiálny orgán predpokladá výskyt škodlivého organizmu, ako sa uvádza v článku 16 ods. 2 prvom pododseku smernice 2000/29/ES, musia členské štáty predložiť oznámenie obsahujúce aspoň informácie uvedené v bodoch 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 5.1, 5.2, 6.4 a 8 prílohy.

4.   Najneskôr do tridsiatich dní potom, čo zodpovedný oficiálny orgán predpokladá výskyt škodlivého organizmu, ako sa uvádza v článku 16 ods. 2 prvom pododseku smernice 2000/29/ES, musia členské štáty predložiť oznámenie obsahujúce informácie uvedené v tých bodoch prílohy, ktoré sa neuvádzajú v odseku 3.

5.   Členské štáty musia aktualizovať oznámenia uvedené v odsekoch 1 až 4 čo najskôr potom, ako majú k dispozícii alebo ako overili akékoľvek nové relevantné informácie, alebo hneď potom, ako prijali nové opatrenia.

Článok 3

Adresáti

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 15. decembra 2014

Za Komisiu

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

OBSAH OZNÁMENÍ UVEDENÝCH V ČLÁNKU 1

1.   Všeobecné informácie o oznámení

| 1.1. | Názov. Uviesť vedecký názov príslušného škodlivého organizmu, miesta jeho výskytu a či ide o prvý výskyt alebo nie. Vedecký názov musí byť jeden z týchto názvov:






  a) | vedecký názov škodlivého organizmu podľa smernice 2000/29/ES alebo podľa opatrení prijatých v súlade s článkom 16 ods. 3 uvedenej smernice vrátane, ak je to vhodné, patovaru alebo |
| --- | --- | --- |

1.1.

Názov. Uviesť vedecký názov príslušného škodlivého organizmu, miesta jeho výskytu a či ide o prvý výskyt alebo nie. Vedecký názov musí byť jeden z týchto názvov:

a)

vedecký názov škodlivého organizmu podľa smernice 2000/29/ES alebo podľa opatrení prijatých v súlade s článkom 16 ods. 3 uvedenej smernice vrátane, ak je to vhodné, patovaru alebo

| b) | v prípade, že písmeno a) nie je uplatniteľné, vedecký názov schválený medzinárodnou organizáciou, vrátane patovaru, a názov tejto organizácie alebo |
| --- | --- |

b)

v prípade, že písmeno a) nie je uplatniteľné, vedecký názov schválený medzinárodnou organizáciou, vrátane patovaru, a názov tejto organizácie alebo

| c) | ak nie je uplatniteľné ani písmeno a), ani písmeno b), uviesť vedecký názov z najspoľahlivejšieho zdroja informácií, s odkazom na tento zdroj. |
| --- | --- |

c)

ak nie je uplatniteľné ani písmeno a), ani písmeno b), uviesť vedecký názov z najspoľahlivejšieho zdroja informácií, s odkazom na tento zdroj.

Možnosť predložiť vysvetľujúce poznámky.

| 1.2. | Zhrnutie. Predložiť súhrn informácií v bodoch 3 až 7. |
| --- | --- |

1.2.

Zhrnutie. Predložiť súhrn informácií v bodoch 3 až 7.

| 1.3. | Uviesť tieto prvky: 1. čiastočné oznámenie v súlade s článkom 2 ods. 1 alebo 2 ods. 3; 2. oznámenie v súlade s článkom 2 ods. 2 alebo 2 ods. 4; 3. aktualizáciu oznámenia v súlade s článkom 2 ods. 5; 4. záverečnú poznámku s uvedením ukončenia prijatých opatrení a odôvodnenia takéhoto ukončenia. |
| --- | --- |

1.3.

Uviesť tieto prvky: 1. čiastočné oznámenie v súlade s článkom 2 ods. 1 alebo 2 ods. 3; 2. oznámenie v súlade s článkom 2 ods. 2 alebo 2 ods. 4; 3. aktualizáciu oznámenia v súlade s článkom 2 ods. 5; 4. záverečnú poznámku s uvedením ukončenia prijatých opatrení a odôvodnenia takéhoto ukončenia.

2.   Informácie o jedinom orgáne a zodpovedných osobách.

| 2.1. | Názov jediného orgánu, ako sa uvádza v článku 1 ods. 4 smernice 2000/29/ES, ktorý predkladá oznámenie (ďalej len „jediný orgán“). Uviesť slová „oznámenie, ktoré predkladá“, za čím nasleduje názov jediného orgánu a názov členského štátu daného orgánu. |
| --- | --- |

2.1.

Názov jediného orgánu, ako sa uvádza v článku 1 ods. 4 smernice 2000/29/ES, ktorý predkladá oznámenie (ďalej len „jediný orgán“). Uviesť slová „oznámenie, ktoré predkladá“, za čím nasleduje názov jediného orgánu a názov členského štátu daného orgánu.

| 2.2. | Úradný kontakt v jedinom orgáne. Uviesť meno, telefónne číslo a e-mailovú adresu osoby, ktorú vymenuje jediný orgán ako oficiálnu kontaktnú osobu pre príslušné oznámenie. Ak sú uvedené viaceré osoby, uviesť dôvody. |
| --- | --- |

2.2.

Úradný kontakt v jedinom orgáne. Uviesť meno, telefónne číslo a e-mailovú adresu osoby, ktorú vymenuje jediný orgán ako oficiálnu kontaktnú osobu pre príslušné oznámenie. Ak sú uvedené viaceré osoby, uviesť dôvody.

3.   Miesto výskytu škodlivého organizmu.

| 3.1. | Čo najkonkrétnejšie uviesť miesto výskytu príslušného škodlivého organizmu, pričom treba uviesť aspoň administratívnu oblasť (napr. obec, mesto, prípadne provinciu). |
| --- | --- |

3.1.

Čo najkonkrétnejšie uviesť miesto výskytu príslušného škodlivého organizmu, pričom treba uviesť aspoň administratívnu oblasť (napr. obec, mesto, prípadne provinciu).

| 3.2. | V nadväznosti na bod 3.1 mapa(-y) príslušného miesta. Je možné podať informácie vo forme poznámok o hraniciach, s možným odkazom na nomenklatúru územných jednotiek Eurostatu (NUTS) alebo geografické kódy (Geocodes), letecké fotografie či hlavné súradnice GPS. |
| --- | --- |

3.2.

V nadväznosti na bod 3.1 mapa(-y) príslušného miesta. Je možné podať informácie vo forme poznámok o hraniciach, s možným odkazom na nomenklatúru územných jednotiek Eurostatu (NUTS) alebo geografické kódy (Geocodes), letecké fotografie či hlavné súradnice GPS.

4.   Informácie týkajúce sa dôvodu oznámenia a statusu zamorenia príslušnej oblasti a príslušného členského štátu.

| 4.1. | Uviesť jednu z týchto možností: 1. prvá potvrdená prítomnosť alebo podozrenie na prítomnosť škodlivého organizmu na území príslušného členského štátu; 2. potvrdený výskyt škodlivého organizmu alebo podozrenie naň v časti územia príslušného členského štátu, v ktorom nebola jeho prítomnosť dosiaľ známa. V prípade možnosti 2 uviesť, ak je to uplatniteľné, že sa tento škodlivý organizmus vyskytol v časti územia príslušného členského štátu, v ktorej bol uvedený škodlivý organizmus v minulosti prítomný, a neskôr eradikovaný. |
| --- | --- |

4.1.

Uviesť jednu z týchto možností: 1. prvá potvrdená prítomnosť alebo podozrenie na prítomnosť škodlivého organizmu na území príslušného členského štátu; 2. potvrdený výskyt škodlivého organizmu alebo podozrenie naň v časti územia príslušného členského štátu, v ktorom nebola jeho prítomnosť dosiaľ známa. V prípade možnosti 2 uviesť, ak je to uplatniteľné, že sa tento škodlivý organizmus vyskytol v časti územia príslušného členského štátu, v ktorej bol uvedený škodlivý organizmus v minulosti prítomný, a neskôr eradikovaný.

| 4.2. | Status oblasti, kde sa zistila prítomnosť škodlivého organizmu, po úradnom potvrdení. Uviesť s vysvetlivkami jednu alebo viaceré z týchto možností: 1. prítomný: vo všetkých častiach príslušnej oblasti; 2. prítomný: iba v špecifických častiach príslušnej oblasti; 3. prítomný: v špecifických častiach oblasti, kde sa nepestujú hostiteľské rastliny; 4. prítomný: v procese eradikácie; 5. prítomný: pod kontrolou; 6. prítomný: s nízkou prevalenciou; 7. neprítomný: zistila sa prítomnosť škodcu, ale bol eradikovaný; 8. neprítomný: v minulosti sa zistila prítomnosť škodcu, ale teraz už nie je prítomný z iných dôvodov, ako je eradikácia; 9. prechodný (neočakáva sa, že prítomnosť škodlivého organizmu povedie k jeho usadeniu): netreba prijať opatrenia; 10. prechodný: treba prijať opatrenia, pod dohľadom; 11. prechodný: treba prijať opatrenia; 12. iný. |
| --- | --- |

4.2.

Status oblasti, kde sa zistila prítomnosť škodlivého organizmu, po úradnom potvrdení. Uviesť s vysvetlivkami jednu alebo viaceré z týchto možností: 1. prítomný: vo všetkých častiach príslušnej oblasti; 2. prítomný: iba v špecifických častiach príslušnej oblasti; 3. prítomný: v špecifických častiach oblasti, kde sa nepestujú hostiteľské rastliny; 4. prítomný: v procese eradikácie; 5. prítomný: pod kontrolou; 6. prítomný: s nízkou prevalenciou; 7. neprítomný: zistila sa prítomnosť škodcu, ale bol eradikovaný; 8. neprítomný: v minulosti sa zistila prítomnosť škodcu, ale teraz už nie je prítomný z iných dôvodov, ako je eradikácia; 9. prechodný (neočakáva sa, že prítomnosť škodlivého organizmu povedie k jeho usadeniu): netreba prijať opatrenia; 10. prechodný: treba prijať opatrenia, pod dohľadom; 11. prechodný: treba prijať opatrenia; 12. iný.

| 4.3. | Status v príslušnom členskom štáte pred úradným potvrdením prítomnosti alebo podozrenia na prítomnosť škodlivého organizmu. Uviesť s vysvetlivkami jednu alebo viaceré z týchto možností: 1. prítomný: vo všetkých častiach príslušného členského štátu; 2. prítomný: iba v niektorých častiach príslušného členského štátu; 3. prítomný: v špecifických častiach členského štátu, kde sa nepestuje(-)ú hostiteľská(-é) plodina(-y); 4. prítomný: sezónne; 5. prítomný: v procese eradikácie, 6. prítomný: pod kontrolou, v prípade, že nie je možná eradikácia; 7. prítomný: s nízkou prevalenciou; 8. neprítomný: žiadne záznamy o škodcovi; 9. neprítomný: škodca bol eradikovaný; 10. neprítomný: škodca už nie je prítomný z iných dôvodov, ako je eradikácia; 11. neprítomný: záznamy o škodcovi nie sú platné; 12. neprítomný: záznamy o škodcovi nie sú spoľahlivé; 13. neprítomný: iba zachytený; 14. prechodný: nie je možné proti nemu bojovať; 15. prechodný: je možné proti nemu bojovať, pod dohľadom; 16. prechodný: je možné proti nemu bojovať, v procese eradikácie; 17. iný. |
| --- | --- |

4.3.

Status v príslušnom členskom štáte pred úradným potvrdením prítomnosti alebo podozrenia na prítomnosť škodlivého organizmu. Uviesť s vysvetlivkami jednu alebo viaceré z týchto možností: 1. prítomný: vo všetkých častiach príslušného členského štátu; 2. prítomný: iba v niektorých častiach príslušného členského štátu; 3. prítomný: v špecifických častiach členského štátu, kde sa nepestuje(-)ú hostiteľská(-é) plodina(-y); 4. prítomný: sezónne; 5. prítomný: v procese eradikácie, 6. prítomný: pod kontrolou, v prípade, že nie je možná eradikácia; 7. prítomný: s nízkou prevalenciou; 8. neprítomný: žiadne záznamy o škodcovi; 9. neprítomný: škodca bol eradikovaný; 10. neprítomný: škodca už nie je prítomný z iných dôvodov, ako je eradikácia; 11. neprítomný: záznamy o škodcovi nie sú platné; 12. neprítomný: záznamy o škodcovi nie sú spoľahlivé; 13. neprítomný: iba zachytený; 14. prechodný: nie je možné proti nemu bojovať; 15. prechodný: je možné proti nemu bojovať, pod dohľadom; 16. prechodný: je možné proti nemu bojovať, v procese eradikácie; 17. iný.

| 4.4. | Status v príslušnom členskom štáte po úradnom potvrdení prítomnosti škodlivého organizmu. Uviesť s vysvetlivkami jednu alebo viaceré z týchto možností: 1. prítomný: vo všetkých častiach príslušného členského štátu; 2. prítomný: iba v niektorých častiach príslušného členského štátu; 3. prítomný: v špecifických častiach členského štátu, kde sa nepestuje(-)ú hostiteľská(-é) plodina(-y); 4. prítomný: sezónne; 5. prítomný: v procese eradikácie; 6. prítomný: pod kontrolou, v prípade, že nie je možná eradikácia; 7. prítomný: s nízkou prevalenciou; 8. neprítomný: škodca bol eradikovaný; 9. neprítomný: škodca už nie je prítomný z iných dôvodov, ako je eradikácia; 10. neprítomný: záznamy o škodcovi nie sú platné; 11. neprítomný: záznamy o škodcovi nie sú spoľahlivé, 12. neprítomný: iba zachytený; 13. prechodný: netreba prijať opatrenia; 14. prechodný: treba prijať opatrenia, pod dohľadom; 15. prechodný: treba prijať opatrenia, v procese eradikácie; 16. iný. |
| --- | --- |

4.4.

Status v príslušnom členskom štáte po úradnom potvrdení prítomnosti škodlivého organizmu. Uviesť s vysvetlivkami jednu alebo viaceré z týchto možností: 1. prítomný: vo všetkých častiach príslušného členského štátu; 2. prítomný: iba v niektorých častiach príslušného členského štátu; 3. prítomný: v špecifických častiach členského štátu, kde sa nepestuje(-)ú hostiteľská(-é) plodina(-y); 4. prítomný: sezónne; 5. prítomný: v procese eradikácie; 6. prítomný: pod kontrolou, v prípade, že nie je možná eradikácia; 7. prítomný: s nízkou prevalenciou; 8. neprítomný: škodca bol eradikovaný; 9. neprítomný: škodca už nie je prítomný z iných dôvodov, ako je eradikácia; 10. neprítomný: záznamy o škodcovi nie sú platné; 11. neprítomný: záznamy o škodcovi nie sú spoľahlivé, 12. neprítomný: iba zachytený; 13. prechodný: netreba prijať opatrenia; 14. prechodný: treba prijať opatrenia, pod dohľadom; 15. prechodný: treba prijať opatrenia, v procese eradikácie; 16. iný.

5.   Informácie týkajúce sa zistenia, odberu vzoriek, testovania a potvrdenia škodlivého organizmu.

| 5.1. | Ako sa zistila prítomnosť alebo výskyt škodlivého organizmu. Uviesť jednu z týchto možností: 1. úradný prieskum týkajúci sa škodcov; 2. prieskum týkajúci sa existujúceho alebo eradikovaného ohniska škodlivého organizmu; 3. fytosanitárne inšpekcie akéhokoľvek druhu; 4. vysledovanie minulých a budúcich inšpekcií týkajúcich sa konkrétnej prítomnosti príslušného škodlivého organizmu; 5. úradná inšpekcia na iné ako fytosanitárne účely; 6. informácie predložené profesionálnymi prevádzkovateľmi, laboratóriami alebo inými osobami; 7. vedecké informácie; 8. iné. Ďalšie pripomienky vo forme voľného textu alebo pripojených dokumentov sú možné. V prípade možnosti 8 je potrebné špecifikovať. V prípade potreby uviesť dátum inšpekcie(-í), opis inšpekčnej metódy (vrátane podrobností o vizuálnych, prípadne iných kontrolách) a stručný opis lokality, kde sa uskutočnila inšpekcia, výsledky tejto inšpekcie a fotografiu(-e). V prípade možností 3 a 4 uviesť dátum inšpekcie(-í), opis inšpekčnej metódy (v prípade potreby vrátane podrobností o vizuálnych alebo iných kontrolách). Je možné predložiť krátky opis lokality, kde sa uskutočnila inšpekcia, zistenia uvedenej inšpekcie a fotografiu(-e). |
| --- | --- |

5.1.

Ako sa zistila prítomnosť alebo výskyt škodlivého organizmu. Uviesť jednu z týchto možností: 1. úradný prieskum týkajúci sa škodcov; 2. prieskum týkajúci sa existujúceho alebo eradikovaného ohniska škodlivého organizmu; 3. fytosanitárne inšpekcie akéhokoľvek druhu; 4. vysledovanie minulých a budúcich inšpekcií týkajúcich sa konkrétnej prítomnosti príslušného škodlivého organizmu; 5. úradná inšpekcia na iné ako fytosanitárne účely; 6. informácie predložené profesionálnymi prevádzkovateľmi, laboratóriami alebo inými osobami; 7. vedecké informácie; 8. iné. Ďalšie pripomienky vo forme voľného textu alebo pripojených dokumentov sú možné. V prípade možnosti 8 je potrebné špecifikovať. V prípade potreby uviesť dátum inšpekcie(-í), opis inšpekčnej metódy (vrátane podrobností o vizuálnych, prípadne iných kontrolách) a stručný opis lokality, kde sa uskutočnila inšpekcia, výsledky tejto inšpekcie a fotografiu(-e). V prípade možností 3 a 4 uviesť dátum inšpekcie(-í), opis inšpekčnej metódy (v prípade potreby vrátane podrobností o vizuálnych alebo iných kontrolách). Je možné predložiť krátky opis lokality, kde sa uskutočnila inšpekcia, zistenia uvedenej inšpekcie a fotografiu(-e).

| 5.2. | Dátum zistenia: Uviesť dátum, keď zodpovedný úradný orgán zistil prítomnosť alebo výskyt škodlivého organizmu, alebo dostal prvé informácie týkajúce sa jeho nálezu. Ak škodlivý organizmus našla iná osoba ako zodpovedný úradný orgán, uviesť dátum nálezu škodlivého organizmu danou osobou, a dátum, keď daná osoba zodpovedajúcim spôsobom informovala zodpovedný úradný orgán. |
| --- | --- |

5.2.

Dátum zistenia: Uviesť dátum, keď zodpovedný úradný orgán zistil prítomnosť alebo výskyt škodlivého organizmu, alebo dostal prvé informácie týkajúce sa jeho nálezu. Ak škodlivý organizmus našla iná osoba ako zodpovedný úradný orgán, uviesť dátum nálezu škodlivého organizmu danou osobou, a dátum, keď daná osoba zodpovedajúcim spôsobom informovala zodpovedný úradný orgán.

| 5.3. | Odber vzoriek na laboratórnu analýzu. V prípade potreby predložiť informácie týkajúce sa postupu pri odbere vzoriek na laboratórnu analýzu vrátane dátumu, metódy a veľkosti vzorky. Je možné pripojiť fotografie. |
| --- | --- |

5.3.

Odber vzoriek na laboratórnu analýzu. V prípade potreby predložiť informácie týkajúce sa postupu pri odbere vzoriek na laboratórnu analýzu vrátane dátumu, metódy a veľkosti vzorky. Je možné pripojiť fotografie.

| 5.4. | Laboratórium. V prípade potreby uviesť názov a adresu laboratória(-ií) zapojeného(ých) do identifikácie príslušného škodlivého organizmu. |
| --- | --- |

5.4.

Laboratórium. V prípade potreby uviesť názov a adresu laboratória(-ií) zapojeného(ých) do identifikácie príslušného škodlivého organizmu.

| 5.5. | Diagnostická metóda. Uviesť jednu z týchto možností: 1. podľa partnersky preskúmaného protokolu; 2. iná, s uvedením príslušnej metódy. V prípade možnosti 1 poskytnúť jasný odkaz na príslušný protokol, a ak je to vhodné, akékoľvek odchýlky od tohto protokolu. |
| --- | --- |

5.5.

Diagnostická metóda. Uviesť jednu z týchto možností: 1. podľa partnersky preskúmaného protokolu; 2. iná, s uvedením príslušnej metódy. V prípade možnosti 1 poskytnúť jasný odkaz na príslušný protokol, a ak je to vhodné, akékoľvek odchýlky od tohto protokolu.

| 5.6. | Dátum úradného potvrdenia totožnosti škodlivého organizmu. |
| --- | --- |

5.6.

Dátum úradného potvrdenia totožnosti škodlivého organizmu.

6.   Informácie týkajúce sa zamorenej oblasti, ako aj závažnosť a zdroj ohniska v uvedenej oblasti.

| 6.1. | Veľkosť a vymedzenie zamorenej oblasti. Uviesť jednu alebo viaceré z týchto možností: 1. zamorená plocha (v m2, ha, km2); 2. počet zamorených rastlín (kusy); 3. objem zamorených rastlinných produktov (v tonách, m3); 4. hlavné súradnice GPS alebo akýkoľvek iný špecifický opis vymedzenia zamorenej oblasti. Je možné predložiť približné údaje, treba však vysvetliť, prečo chýbajú presné údaje. |
| --- | --- |

6.1.

Veľkosť a vymedzenie zamorenej oblasti. Uviesť jednu alebo viaceré z týchto možností: 1. zamorená plocha (v m2, ha, km2); 2. počet zamorených rastlín (kusy); 3. objem zamorených rastlinných produktov (v tonách, m3); 4. hlavné súradnice GPS alebo akýkoľvek iný špecifický opis vymedzenia zamorenej oblasti. Je možné predložiť približné údaje, treba však vysvetliť, prečo chýbajú presné údaje.

| 6.2. | Charakteristiky zamorenej oblasti a jej okolia. Uviesť jednu alebo viaceré z týchto možností:






  1. | Voľné priestranstvo – pestovateľská oblasť






  1.1. | pole (orná pôda, pasienky); |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Charakteristiky zamorenej oblasti a jej okolia. Uviesť jednu alebo viaceré z týchto možností:

1.

Voľné priestranstvo – pestovateľská oblasť

1.1.

pole (orná pôda, pasienky);

| 1.2. | sady/vinice; |
| --- | --- |

1.2.

sady/vinice;

| 1.3. | škôlka; |
| --- | --- |

1.3.

škôlka;

| 1.4. | les. |
| --- | --- |

1.4.

les.

| 2. | Voľné priestranstvo – iné






  2.1. | súkromná záhrada; |
| --- | --- | --- |

2.

Voľné priestranstvo – iné

2.1.

súkromná záhrada;

| 2.2. | verejné priestranstvá; |
| --- | --- |

2.2.

verejné priestranstvá;

| 2.3. | chránená oblasť; |
| --- | --- |

2.3.

chránená oblasť;

| 2.4. | voľne rastúce rastliny v oblastiach iných ako chránené oblasti; |
| --- | --- |

2.4.

voľne rastúce rastliny v oblastiach iných ako chránené oblasti;

| 2.5. | iné, s uvedením konkrétneho prípadu. |
| --- | --- |

2.5.

iné, s uvedením konkrétneho prípadu.

| 3. | Fyzicky uzavreté podmienky






  3.1. | skleník; |
| --- | --- | --- |

3.

Fyzicky uzavreté podmienky

3.1.

skleník;

| 3.2. | súkromný pozemok, iný ako skleník; |
| --- | --- |

3.2.

súkromný pozemok, iný ako skleník;

| 3.3. | verejný pozemok, iný ako skleník; |
| --- | --- |

3.3.

verejný pozemok, iný ako skleník;

| 3.4. | iné, s uvedením konkrétneho prípadu. |
| --- | --- |

3.4.

iné, s uvedením konkrétneho prípadu.

Pri každej možnosti treba uviesť, či sa príslušné zamorenie týka jedného alebo viacerých objektov: sadeníc, iných rastlín alebo rastlinných produktov.

| 6.3. | Hostiteľské rastliny v zamorenej oblasti a v jej okolí. Uviesť vedecký názov hostiteľských rastlín v danej oblasti, v súlade s bodom 6.4. Je možné doplniť informácie o hustote hostiteľských rastlín v oblasti, s odkazom na pestovateľské postupy, osobitné charakteristiky biotopov, alebo informácie o náchylných rastlinných produktoch, ktoré sa v danej oblasti produkujú. |
| --- | --- |

6.3.

Hostiteľské rastliny v zamorenej oblasti a v jej okolí. Uviesť vedecký názov hostiteľských rastlín v danej oblasti, v súlade s bodom 6.4. Je možné doplniť informácie o hustote hostiteľských rastlín v oblasti, s odkazom na pestovateľské postupy, osobitné charakteristiky biotopov, alebo informácie o náchylných rastlinných produktoch, ktoré sa v danej oblasti produkujú.

| 6.4. | Zamorená(-é) rastlina(-y), rastlinný(-é) produkt(-y) a iný(-é) predmet(-y). Uviesť vedecký názov zamorenej(-ých) hostiteľskej(-ých) rastliny(-ín).
  Je možné uviesť odrodu a pri rastlinných produktoch prípadne aj typ komodity. |
| --- | --- |

6.4.

Zamorená(-é) rastlina(-y), rastlinný(-é) produkt(-y) a iný(-é) predmet(-y). Uviesť vedecký názov zamorenej(-ých) hostiteľskej(-ých) rastliny(-ín).

Je možné uviesť odrodu a pri rastlinných produktoch prípadne aj typ komodity.

| 6.5. | Vektory prítomné v danej oblasti. V prípade potreby uviesť jednu z týchto možností:






  a) | vedecký názov vektorov aspoň na úrovni rodu, ako sa uvádza v smernici 2000/29/ES alebo ako sa uvádza v prijatých opatreniach v súlade s článkom 16 ods. 3 uvedenej smernice alebo |
| --- | --- | --- |

6.5.

Vektory prítomné v danej oblasti. V prípade potreby uviesť jednu z týchto možností:

a)

vedecký názov vektorov aspoň na úrovni rodu, ako sa uvádza v smernici 2000/29/ES alebo ako sa uvádza v prijatých opatreniach v súlade s článkom 16 ods. 3 uvedenej smernice alebo

| b) | v prípade, že písmeno a) nie je uplatniteľné, vedecký názov schválený medzinárodnou organizáciou a názov tejto organizácie alebo |
| --- | --- |

b)

v prípade, že písmeno a) nie je uplatniteľné, vedecký názov schválený medzinárodnou organizáciou a názov tejto organizácie alebo

| c) | ak nie je uplatniteľné ani písmeno a), ani písmeno b), uviesť vedecký názov z najspoľahlivejšieho zdroja informácií, s odkazom na tento zdroj. |
| --- | --- |

c)

ak nie je uplatniteľné ani písmeno a), ani písmeno b), uviesť vedecký názov z najspoľahlivejšieho zdroja informácií, s odkazom na tento zdroj.

Je možné doplniť informácie o hustote vektorov alebo o vlastnostiach rastlín dôležitých pre vektory.

| 6.6. | Závažnosť ohniska. Opísať súčasný rozsah zamorenia, symptómy a spôsobenú škodu a, ak je to vhodné, zahrnúť prognózu hneď, ako sú tieto informácie k dispozícii. |
| --- | --- |

6.6.

Závažnosť ohniska. Opísať súčasný rozsah zamorenia, symptómy a spôsobenú škodu a, ak je to vhodné, zahrnúť prognózu hneď, ako sú tieto informácie k dispozícii.

| 6.7. | Zdroj ohniska. Uviesť potvrdenú cestu prieniku škodlivého organizmu do oblasti, prípadne predpokladanú cestu, kým sa nepotvrdí. Je možné priložiť informácie o potvrdenom alebo potenciálnom pôvode škodlivého organizmu. |
| --- | --- |

6.7.

Zdroj ohniska. Uviesť potvrdenú cestu prieniku škodlivého organizmu do oblasti, prípadne predpokladanú cestu, kým sa nepotvrdí. Je možné priložiť informácie o potvrdenom alebo potenciálnom pôvode škodlivého organizmu.

7.   Úradné fytosanitárne opatrenia.

| 7.1. | Prijatie úradných fytosanitárnych opatrení. Uviesť jednu z týchto možností, s vysvetlivkami: 1. prijali sa úradné fytosanitárne opatrenia vo forme chemického, biologického alebo fyzického ošetrenia; 2. prijali sa úradné fytosanitárne opatrenia iné ako opatrenia vo forme chemického, biologického alebo fyzického ošetrenia; 3. prijmú sa úradné fytosanitárne opatrenia; 4. čaká sa na rozhodnutie o tom, či sa prijmú úradné fytosanitárne opatrenia; 5. neexistujú žiadne úradné fytosanitárne opatrenia. V prípade zriadenia vymedzenej oblasti, uviesť v rámci možností 1, 2 a 3, či sa tieto opatrenia prijali v danej oblasti alebo mimo nej. V prípade možnosti 5 uviesť dôvod, prečo neboli prijaté žiadne úradné fytosanitárne opatrenia. |
| --- | --- |

7.1.

Prijatie úradných fytosanitárnych opatrení. Uviesť jednu z týchto možností, s vysvetlivkami: 1. prijali sa úradné fytosanitárne opatrenia vo forme chemického, biologického alebo fyzického ošetrenia; 2. prijali sa úradné fytosanitárne opatrenia iné ako opatrenia vo forme chemického, biologického alebo fyzického ošetrenia; 3. prijmú sa úradné fytosanitárne opatrenia; 4. čaká sa na rozhodnutie o tom, či sa prijmú úradné fytosanitárne opatrenia; 5. neexistujú žiadne úradné fytosanitárne opatrenia. V prípade zriadenia vymedzenej oblasti, uviesť v rámci možností 1, 2 a 3, či sa tieto opatrenia prijali v danej oblasti alebo mimo nej. V prípade možnosti 5 uviesť dôvod, prečo neboli prijaté žiadne úradné fytosanitárne opatrenia.

| 7.2. | Dátum prijatia úradných fytosanitárnych opatrení. V prípade dočasných opatrení uviesť ich predpokladané trvanie. |
| --- | --- |

7.2.

Dátum prijatia úradných fytosanitárnych opatrení. V prípade dočasných opatrení uviesť ich predpokladané trvanie.

| 7.3. | Identifikácia oblasti, na ktorú sa vzťahujú úradné fytosanitárne opatrenia. Uviesť metódu použitú na identifikáciu oblasti, na ktorú sa vzťahujú úradné fytosanitárne opatrenia. V prípade, že sa uskutočnili prieskumy, výsledky týchto prieskumov. |
| --- | --- |

7.3.

Identifikácia oblasti, na ktorú sa vzťahujú úradné fytosanitárne opatrenia. Uviesť metódu použitú na identifikáciu oblasti, na ktorú sa vzťahujú úradné fytosanitárne opatrenia. V prípade, že sa uskutočnili prieskumy, výsledky týchto prieskumov.

| 7.4. | Cieľ úradných fytosanitárnych opatrení. Uviesť jednu z týchto možností: 1. eradikácia; 2. kontrola – v prípade, že nie je možná eradikácia. |
| --- | --- |

7.4.

Cieľ úradných fytosanitárnych opatrení. Uviesť jednu z týchto možností: 1. eradikácia; 2. kontrola – v prípade, že nie je možná eradikácia.

| 7.5. | Opatrenia ovplyvňujúce pohyb tovaru. Uviesť jednu z týchto možností: 1. opatrenia majú vplyv na dovoz tovaru do Únie alebo na jeho pohyb v rámci Únie; 2. opatrenia nemajú vplyv na dovoz tovaru do Únie ani na jeho pohyb v rámci Únie. V prípade možnosti 1 opísať opatrenia. |
| --- | --- |

7.5.

Opatrenia ovplyvňujúce pohyb tovaru. Uviesť jednu z týchto možností: 1. opatrenia majú vplyv na dovoz tovaru do Únie alebo na jeho pohyb v rámci Únie; 2. opatrenia nemajú vplyv na dovoz tovaru do Únie ani na jeho pohyb v rámci Únie. V prípade možnosti 1 opísať opatrenia.

| 7.6. | Špecifické prieskumy. V prípade, že sa v rámci úradných fytosanitárnych opatrení vykonávajú prieskumy, uviesť ich metodiky, trvanie a rozsah pôsobnosti. |
| --- | --- |

7.6.

Špecifické prieskumy. V prípade, že sa v rámci úradných fytosanitárnych opatrení vykonávajú prieskumy, uviesť ich metodiky, trvanie a rozsah pôsobnosti.

8.   Analýza/posúdenie nebezpečenstva škodcu. Uviesť jednu z týchto možností: 1. analýza nebezpečenstva škodcu sa nevyžaduje (škodlivý organizmus sa uvádza v prílohe I alebo v prílohe II k smernici 2000/29/ES alebo je predmetom opatrení prijatých podľa článku 16 ods. 3 uvedenej smernice); 2. vypracúva sa analýza nebezpečenstva škodcu alebo predbežná analýza nebezpečenstva škodcu; 3. existuje predbežná analýza nebezpečenstva škodcu; 4. existuje analýza nebezpečenstva škodcu. V prípade možností 3 a 4 opísať najdôležitejšie zistenia a pripojiť príslušnú analýzu nebezpečenstva škodcu alebo uvedenie zdroja, kde je možné túto analýzu nájsť.

9.   Odkazy na príslušné webové stránky, iné zdroje informácií.

10.   Členské štáty môžu požiadať Komisiu, aby predložila informácie o jednom alebo viacerých prvkoch bodov 1.1, 1.3, 3.1, 4.1 až 4.4, 5.1 až 5.6, 6.1 až 6.7, 7.1 až 7.6 a 8 Európskej a stredozemnej organizácii pre ochranu rastlín.

---

| 17.12.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/65

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 16. decembra 2014,

ktorým sa ukončuje antisubvenčné konanie týkajúce sa dovozu polyesterových strižných vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Indii a vo Vietname

(2014/918/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 14 ods. 2,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   ZAČATIE KONANIA

| (1) | Dňa 19. decembra 2013 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala antisubvenčné prešetrovanie, pokiaľ ide o dovoz polyesterových strižných vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Indii a vo Vietname (ďalej len „príslušné krajiny“) na základe článku 10 nariadenia Rady č. 597/2009 (ďalej len „základné nariadenie“). Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“). |
| --- | --- |

(1)

Dňa 19. decembra 2013 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala antisubvenčné prešetrovanie, pokiaľ ide o dovoz polyesterových strižných vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Indii a vo Vietname (ďalej len „príslušné krajiny“) na základe článku 10 nariadenia Rady č. 597/2009 (ďalej len „základné nariadenie“). Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).

| (2) | Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 4. novembra 2013 podalo Európske združenie pre umelé vlákna (European Man-made Fibres Association, CIRFS) (ďalej len „sťažovateľ“) v mene siedmich výrobcov. Sťažovateľ predstavoval viac než 70 % celkovej výroby polyesterových strižných vlákien (ďalej len „PSV“) v Únii. Podnet obsahoval evidentné dôkazy o subvencovaní a značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania. |
| --- | --- |

(2)

Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 4. novembra 2013 podalo Európske združenie pre umelé vlákna (European Man-made Fibres Association, CIRFS) (ďalej len „sťažovateľ“) v mene siedmich výrobcov. Sťažovateľ predstavoval viac než 70 % celkovej výroby polyesterových strižných vlákien (ďalej len „PSV“) v Únii. Podnet obsahoval evidentné dôkazy o subvencovaní a značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.

| (3) | Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia oznámila Komisia čínskej, indickej a vietnamskej vláde, že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz PSV s pôvodom v ich krajinách údajne spôsoboval výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Príslušné vlády boli vyzvané na individuálne konzultácie s cieľom objasniť situáciu, pokiaľ ide o obsah podnetu, a dohodnúť sa na vzájomne prijateľnom riešení. |
| --- | --- |

(3)

Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia oznámila Komisia čínskej, indickej a vietnamskej vláde, že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz PSV s pôvodom v ich krajinách údajne spôsoboval výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Príslušné vlády boli vyzvané na individuálne konzultácie s cieľom objasniť situáciu, pokiaľ ide o obsah podnetu, a dohodnúť sa na vzájomne prijateľnom riešení.

Čínska ľudová republika (Čína)

| (4) | Čínska vláda neprijala ponuku na konzultácie, pričom sa odvolávala na nedorozumenie týkajúce sa dátumu podania podnetu. Čínska vláda však predložila pripomienky k tvrdeniam v podnete. Pripomienky sa týkali nedostatočnej napadnuteľnosti schém. |
| --- | --- |

(4)

Čínska vláda neprijala ponuku na konzultácie, pričom sa odvolávala na nedorozumenie týkajúce sa dátumu podania podnetu. Čínska vláda však predložila pripomienky k tvrdeniam v podnete. Pripomienky sa týkali nedostatočnej napadnuteľnosti schém.

India

| (5) | Vláda Indie prijala ponuku na konzultácie a konzultácie sa uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k nijakému obojstranne prijateľnému riešeniu. Zohľadnili sa však pripomienky indickej vlády týkajúce sa schém uvedených v podnete. |
| --- | --- |

(5)

Vláda Indie prijala ponuku na konzultácie a konzultácie sa uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k nijakému obojstranne prijateľnému riešeniu. Zohľadnili sa však pripomienky indickej vlády týkajúce sa schém uvedených v podnete.

Vietnam

| (6) | Vláda Vietnamu prijala ponuku na konzultácie a konzultácie sa uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k nijakému obojstranne prijateľnému riešeniu. Zohľadnili sa však pripomienky vietnamskej vlády týkajúce sa schém uvedených v podnete. |
| --- | --- |

(6)

Vláda Vietnamu prijala ponuku na konzultácie a konzultácie sa uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k nijakému obojstranne prijateľnému riešeniu. Zohľadnili sa však pripomienky vietnamskej vlády týkajúce sa schém uvedených v podnete.

1.2.   ZAINTERESOVANÉ STRANY

| (7) | Komisia v oznámení o začatí konania vyzvala zainteresované strany, aby ju kontaktovali s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho výslovne informovala sťažovateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov a čínsku vládu, indickú vládu a vietnamskú vládu, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich dotkne začatie prešetrovania, a vyzvala ich na účasť. |
| --- | --- |

(7)

Komisia v oznámení o začatí konania vyzvala zainteresované strany, aby ju kontaktovali s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho výslovne informovala sťažovateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov a čínsku vládu, indickú vládu a vietnamskú vládu, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich dotkne začatie prešetrovania, a vyzvala ich na účasť.

| (8) | Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje pripomienky k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie Komisiu a/alebo úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. |
| --- | --- |

(8)

Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje pripomienky k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie Komisiu a/alebo úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach.

a)   Výber vzorky

| (9) | Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov, výrobcov z Únie a neprepojených dovozcov boli všetci známi vyvážajúci výrobcovia a neprepojení dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a v súlade s oznámením o začatí konania poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s PSV za obdobie od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013. Tieto informácie boli vyžiadané podľa článku 27 základného nariadenia, aby Komisia mohla rozhodnúť o tom, či je vzorka potrebná, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber. Konzultácie sa takisto uskutočnili s orgánmi Číny, Indie a Vietnamu. |
| --- | --- |

(9)

Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov, výrobcov z Únie a neprepojených dovozcov boli všetci známi vyvážajúci výrobcovia a neprepojení dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a v súlade s oznámením o začatí konania poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s PSV za obdobie od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013. Tieto informácie boli vyžiadané podľa článku 27 základného nariadenia, aby Komisia mohla rozhodnúť o tom, či je vzorka potrebná, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber. Konzultácie sa takisto uskutočnili s orgánmi Číny, Indie a Vietnamu.

Výber vzorky výrobcov z Únie

| (10) | Vo svojom oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežný výber vzorky výrobcov z Únie už zrealizovala. Komisia vybrala vzorku na základe predaja a objemu výroby PSV počas obdobia prešetrovania a s prihliadnutím na geografické rozloženie. Táto vzorka pozostávala zo štyroch výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali 54 % celkovej výroby PSV v Únii. |
| --- | --- |

(10)

Vo svojom oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežný výber vzorky výrobcov z Únie už zrealizovala. Komisia vybrala vzorku na základe predaja a objemu výroby PSV počas obdobia prešetrovania a s prihliadnutím na geografické rozloženie. Táto vzorka pozostávala zo štyroch výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali 54 % celkovej výroby PSV v Únii.

| (11) | Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Neboli doručené nijaké pripomienky. Vzorka sa považuje za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(11)

Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Neboli doručené nijaké pripomienky. Vzorka sa považuje za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie.

Výber vzorky dovozcov

| (12) | S cieľom rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber, Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(12)

S cieľom rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber, Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

| (13) | Ôsmi neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so svojím zaradením do vzorky. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia Komisia najprv vybrala vzorku troch neprepojených dovozcov na základe najväčšieho objemu dovozu do Únie. V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia bol výber vzorky konzultovaný so všetkými známymi dovozcami. |
| --- | --- |

(13)

Ôsmi neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so svojím zaradením do vzorky. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia Komisia najprv vybrala vzorku troch neprepojených dovozcov na základe najväčšieho objemu dovozu do Únie. V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia bol výber vzorky konzultovaný so všetkými známymi dovozcami.

| (14) | Jeden z dovozcov zaradených do vzorky odstúpil zo vzorky a informoval Komisiu, že nepredloží vyplnený dotazník. Komisia následne zrušila výber vzorky, pretože do vzorky zostalo nezaradených len niekoľko dovozcov, ktorým bola adresovaná požiadavka, aby vyplnili dotazník. Dve spoločnosti, ktoré príslušný výrobok dovážajú aj používajú, naznačili, že nechcú spolupracovať ako dovozcovia, ale ako používatelia. Štyria zo zvyšných piatich neprepojených dovozcov zaslali vyplnené dotazníky. |
| --- | --- |

(14)

Jeden z dovozcov zaradených do vzorky odstúpil zo vzorky a informoval Komisiu, že nepredloží vyplnený dotazník. Komisia následne zrušila výber vzorky, pretože do vzorky zostalo nezaradených len niekoľko dovozcov, ktorým bola adresovaná požiadavka, aby vyplnili dotazník. Dve spoločnosti, ktoré príslušný výrobok dovážajú aj používajú, naznačili, že nechcú spolupracovať ako dovozcovia, ale ako používatelia. Štyria zo zvyšných piatich neprepojených dovozcov zaslali vyplnené dotazníky.

Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Číne

| (15) | S cieľom rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber, Komisia požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov v Číne, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala stálu misiu Číny pri Európskej únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní. |
| --- | --- |

(15)

S cieľom rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber, Komisia požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov v Číne, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala stálu misiu Číny pri Európskej únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.

| (16) | Požadované informácie najprv poskytlo 23 čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov a súhlasilo so zaradením do vzorky. Na základe informácií získaných od vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov a v súlade s článkom 27 základného nariadenia Komisia navrhla pôvodne vzorku piatich spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov s najväčším objemom vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. Ďalší dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov predložili požadované informácie v neskoršej fáze. Veľkosť týchto dvoch čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov však nebola taká, aby si vyžiadala zmenu vzorky, i keby predložili požadované informácie v lehote. |
| --- | --- |

(16)

Požadované informácie najprv poskytlo 23 čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov a súhlasilo so zaradením do vzorky. Na základe informácií získaných od vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov a v súlade s článkom 27 základného nariadenia Komisia navrhla pôvodne vzorku piatich spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov s najväčším objemom vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. Ďalší dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov predložili požadované informácie v neskoršej fáze. Veľkosť týchto dvoch čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov však nebola taká, aby si vyžiadala zmenu vzorky, i keby predložili požadované informácie v lehote.

| (17) | Dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov požiadali, aby sa vzorka vyberala na základe surovín používaných na výrobu PSV. Tvrdili, že do vzorky by mal byť zaradený rovnaký počet výrobcov PSV používajúcich rafinovanú kyselinu tereftalátovú/monoetylénglykol (ďalej len „PTA/MEG“, purified terephthalic acid/mono ethylene glycol) a výrobcov PSV používajúcich PET vločky. Ďalej tvrdili, že výrobné procesy sú odlišné v závislosti od použitej suroviny a že si výrobcovia používajúci rôzne suroviny na tom istom trhu nekonkurujú. Okrem toho tvrdili, že výrobcovia PSV, ktorí nepoužívajú PTA/MEG ako suroviny, by nemohli mať výhody z poskytovania PTA/MEG za nižšiu než primeranú odplatu uvedenú v podnete. |
| --- | --- |

(17)

Dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov požiadali, aby sa vzorka vyberala na základe surovín používaných na výrobu PSV. Tvrdili, že do vzorky by mal byť zaradený rovnaký počet výrobcov PSV používajúcich rafinovanú kyselinu tereftalátovú/monoetylénglykol (ďalej len „PTA/MEG“, purified terephthalic acid/mono ethylene glycol) a výrobcov PSV používajúcich PET vločky. Ďalej tvrdili, že výrobné procesy sú odlišné v závislosti od použitej suroviny a že si výrobcovia používajúci rôzne suroviny na tom istom trhu nekonkurujú. Okrem toho tvrdili, že výrobcovia PSV, ktorí nepoužívajú PTA/MEG ako suroviny, by nemohli mať výhody z poskytovania PTA/MEG za nižšiu než primeranú odplatu uvedenú v podnete.

| (18) | Komisia vzorku vybrala na základe najväčšieho objemu vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia. Vo vzorke sa takisto zohľadnilo, že niektoré schémy nemuseli byť využité všetkými vyvážajúcimi výrobcami v Číne. Okrem toho je potrebné uviesť, že vzorka obsahovala spoločnosti používajúce oba výrobné procesy. |
| --- | --- |

(18)

Komisia vzorku vybrala na základe najväčšieho objemu vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia. Vo vzorke sa takisto zohľadnilo, že niektoré schémy nemuseli byť využité všetkými vyvážajúcimi výrobcami v Číne. Okrem toho je potrebné uviesť, že vzorka obsahovala spoločnosti používajúce oba výrobné procesy.

| (19) | Ak by bola vzorka vyberaná len podľa typov výrobných procesov, existovalo by riziko ovplyvňovania výsledku prešetrovania stanovením predpokladu, že napadnuteľné subvencie sa vyskytnú iba v prípade výrobcov PSV, ktorí ako suroviny používajú PTA/MEG, a nie v prípade výrobcov PSV, ktorí ako suroviny používajú PET vločky. Okrem toho sa usúdilo, že takéto výberové kritériá by boli svojvoľné a vzorka rovnakého počtu spoločností vybratá na základe týchto kritérií by nebola reprezentatívna, pokiaľ ide o objem vývozu do Únie v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia, a preto bola žiadosť zamietnutá. |
| --- | --- |

(19)

Ak by bola vzorka vyberaná len podľa typov výrobných procesov, existovalo by riziko ovplyvňovania výsledku prešetrovania stanovením predpokladu, že napadnuteľné subvencie sa vyskytnú iba v prípade výrobcov PSV, ktorí ako suroviny používajú PTA/MEG, a nie v prípade výrobcov PSV, ktorí ako suroviny používajú PET vločky. Okrem toho sa usúdilo, že takéto výberové kritériá by boli svojvoľné a vzorka rovnakého počtu spoločností vybratá na základe týchto kritérií by nebola reprezentatívna, pokiaľ ide o objem vývozu do Únie v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia, a preto bola žiadosť zamietnutá.

| (20) | Jeden z čínskych vyvážajúcich výrobcov (skupina vyvážajúcich výrobcov) tvrdil, že vzorka by mala byť založená skôr na vývoznej hodnote než na objeme vývozu a žiadal o zaradenie do vzorky. Výber vzorky na základe vývozných hodnôt by neviedol k reprezentatívnym a objektívnym výsledkom, pretože ceny môžu byť skreslené subvencovaním. Komisia vybrala päť najväčších vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov z hľadiska objemu, čo predstavuje 53 % celkového objemu vývozu do Únie zo strany spolupracujúcich čínskych vývozcov. To sa považuje za najväčší reprezentatívny objem vývozu, ktorý možno primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia. Z tohto dôvodu bolo tvrdenie zamietnuté. |
| --- | --- |

(20)

Jeden z čínskych vyvážajúcich výrobcov (skupina vyvážajúcich výrobcov) tvrdil, že vzorka by mala byť založená skôr na vývoznej hodnote než na objeme vývozu a žiadal o zaradenie do vzorky. Výber vzorky na základe vývozných hodnôt by neviedol k reprezentatívnym a objektívnym výsledkom, pretože ceny môžu byť skreslené subvencovaním. Komisia vybrala päť najväčších vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov z hľadiska objemu, čo predstavuje 53 % celkového objemu vývozu do Únie zo strany spolupracujúcich čínskych vývozcov. To sa považuje za najväčší reprezentatívny objem vývozu, ktorý možno primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia. Z tohto dôvodu bolo tvrdenie zamietnuté.

| (21) | Tá istá strana tvrdila, že jej suroviny tvoril výlučne recyklovaný textilný odpad a nemá nijakú výhodu zo subvencií, ktoré sa viažu na používanie PTA/MEG. Táto strana tvrdila, že jej nie je možné prisúdiť subvenčné rozpätie, ktoré bolo vypočítané na základe informácií týkajúcich sa spoločností, ktoré ako surovinu používajú PTA/MEG. Ako je vysvetlené v odôvodnení 18, vo vzorke sa zohľadňuje, že niektoré schémy nemusia byť využité všetkými vyvážajúcimi výrobcami v Číne. Táto požiadavka bola preto zamietnutá. |
| --- | --- |

(21)

Tá istá strana tvrdila, že jej suroviny tvoril výlučne recyklovaný textilný odpad a nemá nijakú výhodu zo subvencií, ktoré sa viažu na používanie PTA/MEG. Táto strana tvrdila, že jej nie je možné prisúdiť subvenčné rozpätie, ktoré bolo vypočítané na základe informácií týkajúcich sa spoločností, ktoré ako surovinu používajú PTA/MEG. Ako je vysvetlené v odôvodnení 18, vo vzorke sa zohľadňuje, že niektoré schémy nemusia byť využité všetkými vyvážajúcimi výrobcami v Číne. Táto požiadavka bola preto zamietnutá.

| (22) | Predbežná vzorka piatich vyvážajúcich výrobcov uvedená v odôvodnení 16 sa preto potvrdzuje ako konečná vzorka. |
| --- | --- |

(22)

Predbežná vzorka piatich vyvážajúcich výrobcov uvedená v odôvodnení 16 sa preto potvrdzuje ako konečná vzorka.

| (23) | Po zverejnení informácií sťažovateľ vyjadril pochybnosti o metodike výberu vzorky, ktorú uplatnila Komisia. Sťažovateľ vyjadril pochybnosti o reprezentatívnosti 23 spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov uvedených v odôvodnení 16 vo vzťahu k celkovému množstvu PSV vyvážaného z Číny do Únie. Okrem toho sa domnieval, že vzorka piatich spoločností nebola dostatočná vzhľadom na údajný počet 150 výrobcov PSV v Číne. Navyše tvrdil, že pri výbere vzorky sa nezohľadnilo geografické rozloženie čínskych výrobcov a podiel čínskych výrobcov používajúcich rôzne výrobné procesy. Sťažovateľ takisto tvrdil, že Komisia neuviedla skutočný objem PSV vyrobených čínskymi spoločnosťami zaradenými do vzorky a skutočnosť, či je objem výroby reprezentatívny vo vzťahu k celkovému objemu PSV vyrábanému v Číne. |
| --- | --- |

(23)

Po zverejnení informácií sťažovateľ vyjadril pochybnosti o metodike výberu vzorky, ktorú uplatnila Komisia. Sťažovateľ vyjadril pochybnosti o reprezentatívnosti 23 spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov uvedených v odôvodnení 16 vo vzťahu k celkovému množstvu PSV vyvážaného z Číny do Únie. Okrem toho sa domnieval, že vzorka piatich spoločností nebola dostatočná vzhľadom na údajný počet 150 výrobcov PSV v Číne. Navyše tvrdil, že pri výbere vzorky sa nezohľadnilo geografické rozloženie čínskych výrobcov a podiel čínskych výrobcov používajúcich rôzne výrobné procesy. Sťažovateľ takisto tvrdil, že Komisia neuviedla skutočný objem PSV vyrobených čínskymi spoločnosťami zaradenými do vzorky a skutočnosť, či je objem výroby reprezentatívny vo vzťahu k celkovému objemu PSV vyrábanému v Číne.

| (24) | Dovoz 23 spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov predstavoval 83 % celkového objemu čínskeho dovozu a spolupráca sa teda považovala za vysokú. Ako je uvedené v odôvodnení 16, Komisia v súlade s článkom 27 základného nariadenia vybrala vzorku piatich vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní, s najväčším objemom vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. Na tomto základe bola vzorka považovaná za reprezentatívnu. Vybrané spoločnosti dostali požiadavku, aby vyplnili celý dotazník. V každom prípade vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli ochotní spolupracovať pri prešetrovaní, nemôžu byť zaradení do vzorky, pretože Komisia sa snaží získať zistenia založené na informáciách zozbieraných od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov prostredníctvom odpovedí na dotazník, ktoré sa preverujú na mieste. |
| --- | --- |

(24)

Dovoz 23 spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov predstavoval 83 % celkového objemu čínskeho dovozu a spolupráca sa teda považovala za vysokú. Ako je uvedené v odôvodnení 16, Komisia v súlade s článkom 27 základného nariadenia vybrala vzorku piatich vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní, s najväčším objemom vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. Na tomto základe bola vzorka považovaná za reprezentatívnu. Vybrané spoločnosti dostali požiadavku, aby vyplnili celý dotazník. V každom prípade vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli ochotní spolupracovať pri prešetrovaní, nemôžu byť zaradení do vzorky, pretože Komisia sa snaží získať zistenia založené na informáciách zozbieraných od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov prostredníctvom odpovedí na dotazník, ktoré sa preverujú na mieste.

| (25) | Pokiaľ ide o výber vzorky vyvážajúcich výrobcov zohľadňujúci geografické rozloženie výrobcov v Číne, sťažovateľ svoje tvrdenie nepodložil. Sťažovateľ najmä nevysvetlil, prečo by vzorka, ktorá sa zakladá na kritériu geografického rozloženia, mala byť v súlade s článkom 27 základného nariadenia, ktorý poskytuje možnosť vytvoriť vzorku na základe najväčšieho objemu vývozu. |
| --- | --- |

(25)

Pokiaľ ide o výber vzorky vyvážajúcich výrobcov zohľadňujúci geografické rozloženie výrobcov v Číne, sťažovateľ svoje tvrdenie nepodložil. Sťažovateľ najmä nevysvetlil, prečo by vzorka, ktorá sa zakladá na kritériu geografického rozloženia, mala byť v súlade s článkom 27 základného nariadenia, ktorý poskytuje možnosť vytvoriť vzorku na základe najväčšieho objemu vývozu.

| (26) | Pokiaľ ide o tvrdenie, že vzorka nezohľadňovala pomer čínskych výrobcov používajúcich rôzne výrobné procesy, je potrebné zdôrazniť, že vzorka obsahovala spoločnosti používajúce oba výrobné procesy, ako je vysvetlené v odôvodnení 18. Okrem toho najväčší čínski vývozcovia používajú na výrobu PSV určených na trh Únie PTA/MEG. |
| --- | --- |

(26)

Pokiaľ ide o tvrdenie, že vzorka nezohľadňovala pomer čínskych výrobcov používajúcich rôzne výrobné procesy, je potrebné zdôrazniť, že vzorka obsahovala spoločnosti používajúce oba výrobné procesy, ako je vysvetlené v odôvodnení 18. Okrem toho najväčší čínski vývozcovia používajú na výrobu PSV určených na trh Únie PTA/MEG.

| (27) | Navyše, zatiaľ čo sťažovateľ sa odvoláva skôr na výrobu, ako na vývoz do Únie, je potrebné uviesť, že Komisia nemusí uviesť údaje o objeme PSV vyrobených čínskymi vyvážajúcimi výrobcami/skupinami vyvážajúcich výrobcov zaradenými do vzorky, keďže účelom tohto konania je posúdenie subvencovania vo vzťahu k objemu PSV vyrobených v Číne a vyvezených do Únie. |
| --- | --- |

(27)

Navyše, zatiaľ čo sťažovateľ sa odvoláva skôr na výrobu, ako na vývoz do Únie, je potrebné uviesť, že Komisia nemusí uviesť údaje o objeme PSV vyrobených čínskymi vyvážajúcimi výrobcami/skupinami vyvážajúcich výrobcov zaradenými do vzorky, keďže účelom tohto konania je posúdenie subvencovania vo vzťahu k objemu PSV vyrobených v Číne a vyvezených do Únie.

| (28) | Všetky tvrdenia sťažovateľa vo vzťahu k metodike výberu vzorky boli zamietnuté. |
| --- | --- |

(28)

Všetky tvrdenia sťažovateľa vo vzťahu k metodike výberu vzorky boli zamietnuté.

Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Indii

| (29) | S cieľom rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber, Komisia požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov v Indii, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala stálu misiu Indie pri Európskej únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní. |
| --- | --- |

(29)

S cieľom rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber, Komisia požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov v Indii, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala stálu misiu Indie pri Európskej únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.

| (30) | Ôsmi vyvážajúci výrobcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku 4 spoločností na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty. V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia sa výber vzorky konzultoval so všetkými príslušnými známymi vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi Indie. Neboli vznesené nijaké pripomienky. |
| --- | --- |

(30)

Ôsmi vyvážajúci výrobcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku 4 spoločností na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty. V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia sa výber vzorky konzultoval so všetkými príslušnými známymi vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi Indie. Neboli vznesené nijaké pripomienky.

| (31) | Po zverejnení informácií sťažovateľ poukázal na existenciu 17 výrobcov PSV v Indii a vyjadril pochybnosti, či bola vzorka štyroch vyvážajúcich výrobcov reprezentatívna. Komisia potvrdzuje, že vzorka štyroch indických vyvážajúcich výrobcov bola považovaná za reprezentatívnu, pretože zastrešovala približne 90 % celkového indického vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(31)

Po zverejnení informácií sťažovateľ poukázal na existenciu 17 výrobcov PSV v Indii a vyjadril pochybnosti, či bola vzorka štyroch vyvážajúcich výrobcov reprezentatívna. Komisia potvrdzuje, že vzorka štyroch indických vyvážajúcich výrobcov bola považovaná za reprezentatívnu, pretože zastrešovala približne 90 % celkového indického vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania.

Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov vo Vietname

| (32) | Komisia požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov vo Vietname, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala stálu misiu Vietnamu pri Európskej únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní. |
| --- | --- |

(32)

Komisia požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov vo Vietname, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala stálu misiu Vietnamu pri Európskej únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.

| (33) | Päť vyvážajúcich výrobcov vo Vietname poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky, ale jedna z týchto spoločností nemala počas obdobia prešetrovania nijaký predaj na vývoz do Únie. Komisia preto rozhodla, že túto spoločnosť do prešetrovania nezahrnie. Vzhľadom na nízky počet vyvážajúcich výrobcov Komisia rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný. |
| --- | --- |

(33)

Päť vyvážajúcich výrobcov vo Vietname poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky, ale jedna z týchto spoločností nemala počas obdobia prešetrovania nijaký predaj na vývoz do Únie. Komisia preto rozhodla, že túto spoločnosť do prešetrovania nezahrnie. Vzhľadom na nízky počet vyvážajúcich výrobcov Komisia rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný.

| (34) | Po zverejnení informácií sťažovateľ uviedol, že v prípade Vietnamu boli doručené vyplnené dotazníky od troch zo štyroch vyvážajúcich výrobcov a že Komisia by sa mala usilovať dosiahnuť rovnaké pokrytie aj pre čínsky a indický vývoz. Komisia zdôrazňuje, že situácia výrobného odvetvia vo Vietname bola dosť odlišná vzhľadom na veľmi obmedzený počet spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov (t. j. troch) v porovnaní s významným počtom vyvážajúcich výrobcov v Číne a Indii. Výber vzorky bol preto potrebný len v prípade posledných dvoch menovaných krajín. Komisia takisto objasňuje, že traja spolupracujúci a prešetrovaní vietnamskí vyvážajúci výrobcovia predstavujú viac ako 99 % celkového objemu dovozu príslušného výrobku z Vietnamu do Únie. |
| --- | --- |

(34)

Po zverejnení informácií sťažovateľ uviedol, že v prípade Vietnamu boli doručené vyplnené dotazníky od troch zo štyroch vyvážajúcich výrobcov a že Komisia by sa mala usilovať dosiahnuť rovnaké pokrytie aj pre čínsky a indický vývoz. Komisia zdôrazňuje, že situácia výrobného odvetvia vo Vietname bola dosť odlišná vzhľadom na veľmi obmedzený počet spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov (t. j. troch) v porovnaní s významným počtom vyvážajúcich výrobcov v Číne a Indii. Výber vzorky bol preto potrebný len v prípade posledných dvoch menovaných krajín. Komisia takisto objasňuje, že traja spolupracujúci a prešetrovaní vietnamskí vyvážajúci výrobcovia predstavujú viac ako 99 % celkového objemu dovozu príslušného výrobku z Vietnamu do Únie.

b)   Individuálne preskúmanie

| (35) | Traja vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov v Číne požiadali o individuálnu kontrolu podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia. Vzhľadom na počet žiadostí o individuálnu kontrolu a početnosť vzorky vyvážajúcich výrobcov z Číny by bolo preskúmanie týchto žiadostí neprimerane zaťažujúce. Tieto žiadosti boli preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(35)

Traja vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov v Číne požiadali o individuálnu kontrolu podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia. Vzhľadom na počet žiadostí o individuálnu kontrolu a početnosť vzorky vyvážajúcich výrobcov z Číny by bolo preskúmanie týchto žiadostí neprimerane zaťažujúce. Tieto žiadosti boli preto zamietnuté.

| (36) | Jeden vyvážajúci výrobca z Indie požiadal o individuálnu kontrolu podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia. Preskúmanie tejto žiadosti bolo akceptované. Predovšetkým sa rozhodlo, že v tomto konkrétnom prípade by individuálna kontrola nepredstavovala neúmerné zaťaženie a neprekážala by včasnému ukončeniu prešetrovania. |
| --- | --- |

(36)

Jeden vyvážajúci výrobca z Indie požiadal o individuálnu kontrolu podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia. Preskúmanie tejto žiadosti bolo akceptované. Predovšetkým sa rozhodlo, že v tomto konkrétnom prípade by individuálna kontrola nepredstavovala neúmerné zaťaženie a neprekážala by včasnému ukončeniu prešetrovania.

c)   Odpovede na dotazník

| (37) | Komisia zaslala dotazníky zástupcom Číny (vrátane osobitných dotazníkov pre banky a výrobcov PTA a MEG), zástupcom Indie (vrátane osobitných dotazníkov pre banky) a zástupcom Vietnamu (vrátane osobitných dotazníkov pre banky a výrobcov PTA a MEG). Komisia ďalej zaslala dotazníky piatim vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky v Číne, piatim vyvážajúcim výrobcom (štyrom zaradeným do vzorky a jednému nezaradenému) v Indii, štyrom vyvážajúcim výrobcom vo Vietname, štyrom výrobcom z Únie, piatim neprepojeným dovozcom a 105 používateľom. |
| --- | --- |

(37)

Komisia zaslala dotazníky zástupcom Číny (vrátane osobitných dotazníkov pre banky a výrobcov PTA a MEG), zástupcom Indie (vrátane osobitných dotazníkov pre banky) a zástupcom Vietnamu (vrátane osobitných dotazníkov pre banky a výrobcov PTA a MEG). Komisia ďalej zaslala dotazníky piatim vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky v Číne, piatim vyvážajúcim výrobcom (štyrom zaradeným do vzorky a jednému nezaradenému) v Indii, štyrom vyvážajúcim výrobcom vo Vietname, štyrom výrobcom z Únie, piatim neprepojeným dovozcom a 105 používateľom.

| (38) | Pokiaľ ide o Čínu, vyplnené dotazníky zaslali čínska vláda (ministerstvo obchodu) a päť vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky v Číne. Pokiaľ ide o Indiu, vyplnené dotazníky doručili indická vláda (ministerstvo obchodu a priemyslu), štyria vyvážajúci výrobcovia v Indii zaradení do vzorky a indický vyvážajúci výrobca, ktorý požiadal o individuálne preskúmanie. Pokiaľ ide o Vietnam, odpovede na dotazník doručila vietnamská vláda (orgán na ochranu hospodárskej súťaže Vietnamu, ministerstvo priemyslu a obchodu a rôzne banky). Jeden vyvážajúci výrobca, ktorý predstavoval veľmi nízky objem vývozu do Únie, odstúpil od spolupráce a dotazník nevyplnil. Vyplnené dotazníky doručili zostávajúci traja vyvážajúci výrobcovia (dvaja z nich patria do rovnakej skupiny) vo Vietname. Vyplnený dotazník okrem toho predložili štyria výrobcovia z Únie, štyria neprepojení dovozcovia a dvanásť používateľov. |
| --- | --- |

(38)

Pokiaľ ide o Čínu, vyplnené dotazníky zaslali čínska vláda (ministerstvo obchodu) a päť vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky v Číne. Pokiaľ ide o Indiu, vyplnené dotazníky doručili indická vláda (ministerstvo obchodu a priemyslu), štyria vyvážajúci výrobcovia v Indii zaradení do vzorky a indický vyvážajúci výrobca, ktorý požiadal o individuálne preskúmanie. Pokiaľ ide o Vietnam, odpovede na dotazník doručila vietnamská vláda (orgán na ochranu hospodárskej súťaže Vietnamu, ministerstvo priemyslu a obchodu a rôzne banky). Jeden vyvážajúci výrobca, ktorý predstavoval veľmi nízky objem vývozu do Únie, odstúpil od spolupráce a dotazník nevyplnil. Vyplnené dotazníky doručili zostávajúci traja vyvážajúci výrobcovia (dvaja z nich patria do rovnakej skupiny) vo Vietname. Vyplnený dotazník okrem toho predložili štyria výrobcovia z Únie, štyria neprepojení dovozcovia a dvanásť používateľov.

| (39) | Po zverejnení informácií sťažovateľ poukázal na možný nedostatok proporcionality, pokiaľ ide o počet dotazníkov zaslaných výrobcom z Únie zaradeným do vzorky na jednej strane a dovozcom a používateľov na strane druhej. V prvom rade počet dotazníkov zaslaných jednej skupine hospodárskych subjektov (výrobcom z Únie, vyvážajúcim výrobcom, dovozcom alebo používateľom) nesvedčí o váhe, ktorú Komisia prisudzuje ich situácii. Jediným cieľom je získať informácie na správnej úrovni a v správnom množstve, aby bolo možné čo najlepšie analyzovať subvencie, ujmu a záujem Únie. |
| --- | --- |

(39)

Po zverejnení informácií sťažovateľ poukázal na možný nedostatok proporcionality, pokiaľ ide o počet dotazníkov zaslaných výrobcom z Únie zaradeným do vzorky na jednej strane a dovozcom a používateľov na strane druhej. V prvom rade počet dotazníkov zaslaných jednej skupine hospodárskych subjektov (výrobcom z Únie, vyvážajúcim výrobcom, dovozcom alebo používateľom) nesvedčí o váhe, ktorú Komisia prisudzuje ich situácii. Jediným cieľom je získať informácie na správnej úrovni a v správnom množstve, aby bolo možné čo najlepšie analyzovať subvencie, ujmu a záujem Únie.

| (40) | V tomto prípade boli dotazníky zaslané štyrom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, piatim čínskych vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, piatim indickým vyvážajúcim výrobcom, štyrom vyvážajúcim výrobcom z Vietnamu, piatim dovozcom, všetkým známym používateľom a tým používateľom, ktorí sa prihlásili. V článku 27 základného nariadenia sa však nestanovuje výber vzorky používateľov. Okrem toho z doterajších skúseností z prešetrovaní v oblasti ochrany obchodu vyplýva, že hoci v určitých prípadoch bolo možné na základe dostupných informácií kontaktovať veľký počet používateľov, len obmedzený počet z nich prejaví dobrú vôľu a poskytne odpovede na dotazník. Komisia sa preto aj v tomto prípade snažila o spoluprácu maximálneho počtu používateľov. |
| --- | --- |

(40)

V tomto prípade boli dotazníky zaslané štyrom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, piatim čínskych vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, piatim indickým vyvážajúcim výrobcom, štyrom vyvážajúcim výrobcom z Vietnamu, piatim dovozcom, všetkým známym používateľom a tým používateľom, ktorí sa prihlásili. V článku 27 základného nariadenia sa však nestanovuje výber vzorky používateľov. Okrem toho z doterajších skúseností z prešetrovaní v oblasti ochrany obchodu vyplýva, že hoci v určitých prípadoch bolo možné na základe dostupných informácií kontaktovať veľký počet používateľov, len obmedzený počet z nich prejaví dobrú vôľu a poskytne odpovede na dotazník. Komisia sa preto aj v tomto prípade snažila o spoluprácu maximálneho počtu používateľov.

d)   Kontrolné inšpekcie

| (41) | Komisia vyhľadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Kontrolné inšpekcie podľa článku 26 základného nariadenia sa vykonali v týchto orgánoch štátnej správy, finančných inštitúciách a spoločnostiach: | Vláda Číny






  — | čínske ministerstvo obchodu, Peking, Čína |
| --- | --- | --- | --- |

(41)

Komisia vyhľadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Kontrolné inšpekcie podľa článku 26 základného nariadenia sa vykonali v týchto orgánoch štátnej správy, finančných inštitúciách a spoločnostiach:

Vláda Číny

—

čínske ministerstvo obchodu, Peking, Čína

| | Vláda Indie






  — | ministerstvo obchodu, Nové Dillí |
| --- | --- | --- |

Vláda Indie

—

ministerstvo obchodu, Nové Dillí

| | Vláda Vietnamu






  — | orgán na ochranu hospodárskej súťaže Vietnamu, ministerstvo priemyslu a obchodu, Hanoj |
| --- | --- | --- |

Vláda Vietnamu

—

orgán na ochranu hospodárskej súťaže Vietnamu, ministerstvo priemyslu a obchodu, Hanoj

| — | ministerstvo financií, Hanoj (vrátane kontrolných inšpekcií v niekoľkých bankách) |
| --- | --- |

—

ministerstvo financií, Hanoj (vrátane kontrolných inšpekcií v niekoľkých bankách)

| — | colné orgány v Thai Binh, mesto Thai Binh, provincia Thai Binh |
| --- | --- |

—

colné orgány v Thai Binh, mesto Thai Binh, provincia Thai Binh

| | Výrobcovia z Únie






  — | Trevira GmbH, Bobingen, Nemecko |
| --- | --- | --- |

Výrobcovia z Únie

—

Trevira GmbH, Bobingen, Nemecko

| — | Wellman International Ltd., Kells, Írsko |
| --- | --- |

—

Wellman International Ltd., Kells, Írsko

| — | Greenfiber International S.A., Buzau, Rumunsko |
| --- | --- |

—

Greenfiber International S.A., Buzau, Rumunsko

| — | Silon s. r. o., Sezimovo Ústí, Česká republika |
| --- | --- |

—

Silon s. r. o., Sezimovo Ústí, Česká republika

| | Dovozcovia






  — | Elias Enterprises Limited, Altrincham, Spojené kráľovstvo |
| --- | --- | --- |

Dovozcovia

—

Elias Enterprises Limited, Altrincham, Spojené kráľovstvo

| | Používatelia






  — | Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Nemecko |
| --- | --- | --- |

Používatelia

—

Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Nemecko

| | Vyvážajúci výrobcovia v Číne






  — | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Šanghaj |
| --- | --- | --- |

Vyvážajúci výrobcovia v Číne

—

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Šanghaj

| — | Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Jiangyin |
| --- | --- |

—

Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Jiangyin

| — | Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou |
| --- | --- |

—

Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou

| — | Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen |
| --- | --- |

—

Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen

| — | Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang

| | Vyvážajúci výrobcovia v Indii






  — | Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Bombaj |
| --- | --- | --- |

Vyvážajúci výrobcovia v Indii

—

Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Bombaj

| — | Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur |
| --- | --- |

—

Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur

| — | Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur |
| --- | --- |

—

Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur

| — | Reliance Industries Limited, Bombaj |
| --- | --- |

—

Reliance Industries Limited, Bombaj

| — | Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Bombaj |
| --- | --- |

—

Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Bombaj

| | Vyvážajúci výrobcovia vo Vietname






  — | Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Ha Long |
| --- | --- | --- |

Vyvážajúci výrobcovia vo Vietname

—

Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Ha Long

| — | Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy, Thai Binh Province and Hop Than Co. Ltd., Thai Binh, provincia Thai Binh (spolu ako „skupina Thai Binh“). |
| --- | --- |

—

Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy, Thai Binh Province and Hop Than Co. Ltd., Thai Binh, provincia Thai Binh (spolu ako „skupina Thai Binh“).

| (42) | Po zverejnení informácií sťažovateľ tvrdil, že väčšina čínskych výrobcov je regionálne koncentrovaných v provinciách Ťiang-su (Jiangsu) a Če-ťiang (Zhejiang) na juhovýchodnom pobreží a ani v jednej z týchto provincií sa neuskutočnili kontrolné inšpekcie. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že prevádzky spoločností Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co a Jiangsu Huaxicun Co sa nachádzajú v provincii Ťiang-su, pričom prevádzka spoločnosti Zhejiang Anshun Pettechs Fibre sa nachádza v provincii Če-ťiang. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(42)

Po zverejnení informácií sťažovateľ tvrdil, že väčšina čínskych výrobcov je regionálne koncentrovaných v provinciách Ťiang-su (Jiangsu) a Če-ťiang (Zhejiang) na juhovýchodnom pobreží a ani v jednej z týchto provincií sa neuskutočnili kontrolné inšpekcie. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že prevádzky spoločností Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co a Jiangsu Huaxicun Co sa nachádzajú v provincii Ťiang-su, pričom prevádzka spoločnosti Zhejiang Anshun Pettechs Fibre sa nachádza v provincii Če-ťiang. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

| (43) | Sťažovateľ okrem toho tvrdil, že z hľadiska výrobných kapacít neboli do vzorky zaradení dvaja veľkí čínski výrobcovia. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že – ako je vysvetlené v odôvodneniach 16 a 18 – Komisia vybrala vzorku na základe objemu vývozu do Únie a vybrala piatich najväčších vývozcov/skupiny vyvážajúcich výrobcov do Únie v súlade s článkom 27 základného nariadenia. Samotná skutočnosť, že v Číne existujú ďalší veľkí výrobcovia PSV, ako taká nespochybňuje reprezentatívnosť vzorky. |
| --- | --- |

(43)

Sťažovateľ okrem toho tvrdil, že z hľadiska výrobných kapacít neboli do vzorky zaradení dvaja veľkí čínski výrobcovia. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že – ako je vysvetlené v odôvodneniach 16 a 18 – Komisia vybrala vzorku na základe objemu vývozu do Únie a vybrala piatich najväčších vývozcov/skupiny vyvážajúcich výrobcov do Únie v súlade s článkom 27 základného nariadenia. Samotná skutočnosť, že v Číne existujú ďalší veľkí výrobcovia PSV, ako taká nespochybňuje reprezentatívnosť vzorky.

| (44) | Sťažovateľ vzniesol podobnú námietku v prípade Vietnamu, pričom tvrdil, že dvaja hlavní vietnamskí výrobcovia PSV neboli zahrnutí do rozsahu prešetrovania. Ako Komisia vysvetlila v odôvodneniach 32 až 34, prešetrovanie sa vzťahovalo na všetkých vietnamských vyvážajúcich výrobcov PSV do Únie a odpovede na dotazník doručili traja vyvážajúci výrobcovia, ktorí predstavovali takmer celý vývoz PSV do Únie. Skutočnosť, že môžu existovať iní veľkí výrobcovia PSV vo Vietname, ktorí nevyvážajú príslušný výrobok do Únie, nespochybňuje reprezentatívnosť spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(44)

Sťažovateľ vzniesol podobnú námietku v prípade Vietnamu, pričom tvrdil, že dvaja hlavní vietnamskí výrobcovia PSV neboli zahrnutí do rozsahu prešetrovania. Ako Komisia vysvetlila v odôvodneniach 32 až 34, prešetrovanie sa vzťahovalo na všetkých vietnamských vyvážajúcich výrobcov PSV do Únie a odpovede na dotazník doručili traja vyvážajúci výrobcovia, ktorí predstavovali takmer celý vývoz PSV do Únie. Skutočnosť, že môžu existovať iní veľkí výrobcovia PSV vo Vietname, ktorí nevyvážajú príslušný výrobok do Únie, nespochybňuje reprezentatívnosť spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov.

1.3.   OBDOBIE PREŠETROVANIA A POSUDZOVANÉ OBDOBIE

| (45) | Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Skúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2010 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(45)

Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Skúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2010 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

| (46) | Po zverejnení informácií sťažovateľ poukázal na trvanie obdobia prešetrovania, ktoré považuje za krátke a ktoré podľa neho „nepriaznivo ovplyvnilo“ zistenia Komisie. Sťažovateľ uviedol, že obdobie dvanástich mesiacov nezohľadnilo skutočnosť, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, údajne trvala niekoľko rokov. Sťažovateľ sa takisto domnieval, že subvencie uvedené v podnete nebolo možné primerane analyzovať počas obdobia prešetrovania, ktorého dĺžka bola stanovená na dvanásť mesiacov. |
| --- | --- |

(46)

Po zverejnení informácií sťažovateľ poukázal na trvanie obdobia prešetrovania, ktoré považuje za krátke a ktoré podľa neho „nepriaznivo ovplyvnilo“ zistenia Komisie. Sťažovateľ uviedol, že obdobie dvanástich mesiacov nezohľadnilo skutočnosť, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, údajne trvala niekoľko rokov. Sťažovateľ sa takisto domnieval, že subvencie uvedené v podnete nebolo možné primerane analyzovať počas obdobia prešetrovania, ktorého dĺžka bola stanovená na dvanásť mesiacov.

| (47) | Pokiaľ ide o analýzu ujmy, je potrebné zdôrazniť, že Komisia posúdila roky 2010, 2011, 2012 a obdobie prešetrovania, a nie iba dvanásť mesiacov obdobia prešetrovania ako uvádza sťažovateľ. Pokiaľ ide o stanovenie subvencovania, Komisia sa v rámci svojej voľnej úvahy a v súlade s článkami 5 a 11 základného nariadenia rozhodla, že použije dvanásťmesačné obdobie prešetrovania. Až do zverejnenia informácií sťažovateľ ani iná zainteresovaná strana nepredložili pripomienky týkajúce sa dĺžky obdobia prešetrovania, ktorá bola uvedená v oznámení o začatí konania a v dotazníkoch. Komisia sa domnieva, že obdobie prešetrovania v dĺžke dvanásť mesiacov je vhodné na zabezpečenie reprezentatívnych zistení na účely prešetrovania. Toto tvrdenie sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(47)

Pokiaľ ide o analýzu ujmy, je potrebné zdôrazniť, že Komisia posúdila roky 2010, 2011, 2012 a obdobie prešetrovania, a nie iba dvanásť mesiacov obdobia prešetrovania ako uvádza sťažovateľ. Pokiaľ ide o stanovenie subvencovania, Komisia sa v rámci svojej voľnej úvahy a v súlade s článkami 5 a 11 základného nariadenia rozhodla, že použije dvanásťmesačné obdobie prešetrovania. Až do zverejnenia informácií sťažovateľ ani iná zainteresovaná strana nepredložili pripomienky týkajúce sa dĺžky obdobia prešetrovania, ktorá bola uvedená v oznámení o začatí konania a v dotazníkoch. Komisia sa domnieva, že obdobie prešetrovania v dĺžke dvanásť mesiacov je vhodné na zabezpečenie reprezentatívnych zistení na účely prešetrovania. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

1.4.   ZVEREJNENIE INFORMÁCIÍ

| (48) | Komisia 2. októbra 2014 oznámila všetkým zainteresovaným stranám základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých zamýšľala ukončiť toto konanie a vyzvala všetky zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky. Doručené boli pripomienky od spotrebiteľského združenia, sťažovateľa, jedného čínskeho vyvážajúceho výrobcu a jeho pridružených spoločností, štyroch indických vyvážajúcich výrobcov a čínskej a indickej vlády. Komisia pripomienky posúdila a v relevantných prípadoch ich zohľadnila. |
| --- | --- |

(48)

Komisia 2. októbra 2014 oznámila všetkým zainteresovaným stranám základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých zamýšľala ukončiť toto konanie a vyzvala všetky zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky. Doručené boli pripomienky od spotrebiteľského združenia, sťažovateľa, jedného čínskeho vyvážajúceho výrobcu a jeho pridružených spoločností, štyroch indických vyvážajúcich výrobcov a čínskej a indickej vlády. Komisia pripomienky posúdila a v relevantných prípadoch ich zohľadnila.

| (49) | Pripomienky od spotrebiteľského združenia riešili otázku záujmu Únie, ktorý nebol hodnotený, pretože neexistujú dôvody pre uloženie opatrení. |
| --- | --- |

(49)

Pripomienky od spotrebiteľského združenia riešili otázku záujmu Únie, ktorý nebol hodnotený, pretože neexistujú dôvody pre uloženie opatrení.

2.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK

| (50) | Príslušným výrobkom sú syntetické strižné vlákna z polyesterov, nemykané, nečesané ani inak nespracované na spriadanie s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Indii a Vietname, v súčasnosti zaradené do kódu KN 5503 20 00 (ďalej len „príslušný výrobok“). |
| --- | --- |

(50)

Príslušným výrobkom sú syntetické strižné vlákna z polyesterov, nemykané, nečesané ani inak nespracované na spriadanie s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Indii a Vietname, v súčasnosti zaradené do kódu KN 5503 20 00 (ďalej len „príslušný výrobok“).

| (51) | Príslušný výrobok možno vyrábať použitím PTA (rafinovanej kyseliny tereftalátovej) a MEG (monoetylénglykolu) alebo použitím vločiek z recyklovaných PET fliaš na výrobu recyklovaných PSV. Výrobok nachádza širokú škálu uplatnenia, napríklad v oblečení, odevoch a bytových zariadeniach, ale aj v automobilovom priemysle, v odvetví hygieny a zdravotníctva, ako aj v stavebníctve. |
| --- | --- |

(51)

Príslušný výrobok možno vyrábať použitím PTA (rafinovanej kyseliny tereftalátovej) a MEG (monoetylénglykolu) alebo použitím vločiek z recyklovaných PET fliaš na výrobu recyklovaných PSV. Výrobok nachádza širokú škálu uplatnenia, napríklad v oblečení, odevoch a bytových zariadeniach, ale aj v automobilovom priemysle, v odvetví hygieny a zdravotníctva, ako aj v stavebníctve.

2.2.   PODOBNÝ VÝROBOK

| (52) | Pri prešetrovaní sa zistilo, že rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia, majú tieto výrobky:






  — | príslušný výrobok, |
| --- | --- | --- |

(52)

Pri prešetrovaní sa zistilo, že rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia, majú tieto výrobky:

—

príslušný výrobok,

| — | výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu príslušných krajín, ako aj |
| --- | --- |

—

výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu príslušných krajín, ako aj

| — | výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie. |
| --- | --- |

—

výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

| (53) | Komisia rozhodla, že uvedené výrobky sú preto podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(53)

Komisia rozhodla, že uvedené výrobky sú preto podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

2.3.   TVRDENIA TÝKAJÚCE SA VYMEDZENIA VÝROBKU

2.3.1.   PSV vyrobené z PTA/MEG a PSV z recyklovaných PET fliaš

| (54) | Dva orgány štátnej správy a združenie zastupujúce vyvážajúcich výrobcov z jednej z príslušných krajín tvrdili, že PSV vyrobené z PTA/MEG a PSV z recyklovaných PET fliaš treba posudzovať ako dva odlišné výrobky. Toto tvrdenie bolo založené na rozdiele v hlavných surovinách, keďže na výrobu niektorých druhov PSV sa používajú PTA/MEG, zatiaľ čo na výrobu niektorých iných druhov sa namiesto toho používajú vločky z recyklovaných PET fliaš. Ako dôležité rozdiely boli v tejto súvislosti uvedené náklady a predajné ceny. Takisto sa tvrdilo, že existujú podstatné rozdiely v kvalite medzi PSV vyrobenými z PTA a MEG a PSV z recyklovaných PET fliaš, a tieto rozdiely majú vplyv na použitie a uplatnenie. |
| --- | --- |

(54)

Dva orgány štátnej správy a združenie zastupujúce vyvážajúcich výrobcov z jednej z príslušných krajín tvrdili, že PSV vyrobené z PTA/MEG a PSV z recyklovaných PET fliaš treba posudzovať ako dva odlišné výrobky. Toto tvrdenie bolo založené na rozdiele v hlavných surovinách, keďže na výrobu niektorých druhov PSV sa používajú PTA/MEG, zatiaľ čo na výrobu niektorých iných druhov sa namiesto toho používajú vločky z recyklovaných PET fliaš. Ako dôležité rozdiely boli v tejto súvislosti uvedené náklady a predajné ceny. Takisto sa tvrdilo, že existujú podstatné rozdiely v kvalite medzi PSV vyrobenými z PTA a MEG a PSV z recyklovaných PET fliaš, a tieto rozdiely majú vplyv na použitie a uplatnenie.

| (55) | PSV vyrobené z PTA/MEG a PSV z recyklovaných PET fliaš skutočne na škále vyrábaných PSV predstavujú dva rôzne druhy. Obidva tieto druhy však majú rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a ich konečné použitie je v podstate rovnaké. Pri úvahách sa zohľadnila skutočnosť, že nie všetky druhy výrobkov sú vzájomne zameniteľné, predchádzajúcim a súčasným prešetrovaním sa však zistilo, že medzi rôznymi druhmi výrobkov existuje prinajmenšom čiastočná zameniteľnosť a prekrytie, pokiaľ ide o ich konečné použitie. Tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(55)

PSV vyrobené z PTA/MEG a PSV z recyklovaných PET fliaš skutočne na škále vyrábaných PSV predstavujú dva rôzne druhy. Obidva tieto druhy však majú rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a ich konečné použitie je v podstate rovnaké. Pri úvahách sa zohľadnila skutočnosť, že nie všetky druhy výrobkov sú vzájomne zameniteľné, predchádzajúcim a súčasným prešetrovaním sa však zistilo, že medzi rôznymi druhmi výrobkov existuje prinajmenšom čiastočná zameniteľnosť a prekrytie, pokiaľ ide o ich konečné použitie. Tvrdenie sa preto zamietlo.

| (56) | Jeden vyvážajúci výrobca vo svojom podaní opäť uviedol, že používanie recyklovaných PET fliaš predstavuje v porovnaní s používaním vločiek z recyklovaných PET fliaš iný výrobný proces a inú surovinu. Tá istá strana takisto uviedla, že výrobné náklady a predajná cena, ako aj kvalita PSV vyrábaných z recyklovaných PET fliaš, sú výrazne nižšie ako u „normálnych PSV“. Komisia tvrdí, že surovina, či ide o recyklované PET fľaše alebo vločky z recyklovaných PET fliaš, je v podstate rovnaká. Dodatočné kroky potrebné na použitie PET fliaš v porovnaní s PET vločkami sú triedenie a umývanie fliaš, po ktorom nasleduje ich drvenie do podoby vločiek. Všetky následné výrobné kroky sú rovnaké. Okrem toho má konečný výrobok tie isté vlastnosti s tým, že môžu existovať rôzne stupne kvality, ako bolo stanovené v kontrolnom čísle výrobku (PCN, product control number). Cenový rozdiel (ak existuje) v dôsledku rôznych stupňov kvality je teda v PCN takisto zohľadnený. Toto tvrdenie sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(56)

Jeden vyvážajúci výrobca vo svojom podaní opäť uviedol, že používanie recyklovaných PET fliaš predstavuje v porovnaní s používaním vločiek z recyklovaných PET fliaš iný výrobný proces a inú surovinu. Tá istá strana takisto uviedla, že výrobné náklady a predajná cena, ako aj kvalita PSV vyrábaných z recyklovaných PET fliaš, sú výrazne nižšie ako u „normálnych PSV“. Komisia tvrdí, že surovina, či ide o recyklované PET fľaše alebo vločky z recyklovaných PET fliaš, je v podstate rovnaká. Dodatočné kroky potrebné na použitie PET fliaš v porovnaní s PET vločkami sú triedenie a umývanie fliaš, po ktorom nasleduje ich drvenie do podoby vločiek. Všetky následné výrobné kroky sú rovnaké. Okrem toho má konečný výrobok tie isté vlastnosti s tým, že môžu existovať rôzne stupne kvality, ako bolo stanovené v kontrolnom čísle výrobku (PCN, product control number). Cenový rozdiel (ak existuje) v dôsledku rôznych stupňov kvality je teda v PCN takisto zohľadnený. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

2.3.2.   Komoditné PSV a špeciálne typy PSV

| (57) | Jeden orgán štátnej správy a štyria vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že komoditné PSV a špeciálne typy PSV treba považovať za rôzne výrobky vzhľadom na rozdiely vo výrobných nákladoch, predajných cenách a v ich použití. Takisto sa tvrdilo, že výrobné odvetvie Únie sa zameriava na špeciálne typy PSV ako na hlavný druh PSV, zatiaľ čo príslušné krajiny dodávali hlavne komoditné PSV. |
| --- | --- |

(57)

Jeden orgán štátnej správy a štyria vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že komoditné PSV a špeciálne typy PSV treba považovať za rôzne výrobky vzhľadom na rozdiely vo výrobných nákladoch, predajných cenách a v ich použití. Takisto sa tvrdilo, že výrobné odvetvie Únie sa zameriava na špeciálne typy PSV ako na hlavný druh PSV, zatiaľ čo príslušné krajiny dodávali hlavne komoditné PSV.

| (58) | Orgán štátnej správy a štyria vyvážajúci výrobcovia, ktorí predložili tvrdenie uvedené v odôvodnení 57, neposkytli vymedzenie špeciálnych typov PSV. |
| --- | --- |

(58)

Orgán štátnej správy a štyria vyvážajúci výrobcovia, ktorí predložili tvrdenie uvedené v odôvodnení 57, neposkytli vymedzenie špeciálnych typov PSV.

| (59) | Špeciálne typy PSV predstavujú podľa definície výrobcov z Únie zaradených do vzorky škálu od PSV vyrobených z kombinácie polyesteru a polyetylénu na použitie vo výrobkoch na hygienu, farebných (zafarbených) PSV, PSV so špecifickou pevnosťou, PSV spomaľujúcich plamene, PSV na technické účely (napríklad geotextílie a netkané textílie používané v stavebnom priemysle), PSV, ktoré sú špecifikované, vyvinuté a upravené v spolupráci so zákazníkom na špecifické použitie, až po PSV používané pre automobilový priemysel (konkrétne viditeľné obloženia automobilov musia byť rovnomerne sfarbené). |
| --- | --- |

(59)

Špeciálne typy PSV predstavujú podľa definície výrobcov z Únie zaradených do vzorky škálu od PSV vyrobených z kombinácie polyesteru a polyetylénu na použitie vo výrobkoch na hygienu, farebných (zafarbených) PSV, PSV so špecifickou pevnosťou, PSV spomaľujúcich plamene, PSV na technické účely (napríklad geotextílie a netkané textílie používané v stavebnom priemysle), PSV, ktoré sú špecifikované, vyvinuté a upravené v spolupráci so zákazníkom na špecifické použitie, až po PSV používané pre automobilový priemysel (konkrétne viditeľné obloženia automobilov musia byť rovnomerne sfarbené).

| (60) | Štandardné PSV podľa výrobcov z Únie zaradených do vzorky zastrešujú PSV, ktoré majú širší rozsah flexibility s ohľadom na ich špecifikácie. |
| --- | --- |

(60)

Štandardné PSV podľa výrobcov z Únie zaradených do vzorky zastrešujú PSV, ktoré majú širší rozsah flexibility s ohľadom na ich špecifikácie.

| (61) | V rámci navrhovaného vymedzenia špeciálnych typov PSV a komoditných PSV majú tieto dva druhy rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti. Skutočnosť, že existujú rôzne druhy, stupne alebo kvality, nevylučuje, že sa môžu považovať za jeden výrobok. Možné použitie komoditných PSV sa zdalo byť širšie než u špeciálnych typov PSV, ale tieto rozdiely boli nedostatočné na to, aby boli klasifikované ako dva samostatné výrobky. Napriek tomu, že tieto druhy PSV majú rôzne charakteristiky zodpovedajúce ich osobitnému účelu, ich základné fyzikálne vlastnosti, uplatnenie a použitie sú rovnaké. |
| --- | --- |

(61)

V rámci navrhovaného vymedzenia špeciálnych typov PSV a komoditných PSV majú tieto dva druhy rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti. Skutočnosť, že existujú rôzne druhy, stupne alebo kvality, nevylučuje, že sa môžu považovať za jeden výrobok. Možné použitie komoditných PSV sa zdalo byť širšie než u špeciálnych typov PSV, ale tieto rozdiely boli nedostatočné na to, aby boli klasifikované ako dva samostatné výrobky. Napriek tomu, že tieto druhy PSV majú rôzne charakteristiky zodpovedajúce ich osobitnému účelu, ich základné fyzikálne vlastnosti, uplatnenie a použitie sú rovnaké.

| (62) | Okrem toho je potrebné objasniť, že počas obdobia prešetrovania neboli špeciálne typy PSV hlavnými druhmi PSV vyrábanými výrobcami z Únie. V priemere predstavovali približne 40 % všetkých druhov PSV vyrábaných výrobcami z Únie zaradenými do vzorky vychádzajúc z ich vymedzenia komoditných PSV a špeciálnych typov PSV. |
| --- | --- |

(62)

Okrem toho je potrebné objasniť, že počas obdobia prešetrovania neboli špeciálne typy PSV hlavnými druhmi PSV vyrábanými výrobcami z Únie. V priemere predstavovali približne 40 % všetkých druhov PSV vyrábaných výrobcami z Únie zaradenými do vzorky vychádzajúc z ich vymedzenia komoditných PSV a špeciálnych typov PSV.

| (63) | Po zverejnení informácií jeden vyvážajúci výrobca opätovne namietal, že špeciálne typy PSV a komoditné PSV nie sú „podobné výrobky“, a preto nemôžu byť preskúmavané spoločne. Tá istá zainteresovaná strana uviedla, že špeciálne typy PSV a komoditné PSV majú odlišné konečné použitie, výrobné náklady a predajné ceny. Preto považovala za zlyhanie Komisie, že nepreskúmala rozdiely v nákladoch a predajných cenách špeciálnych typov PSV a komoditných PSV. Uviedla, že nie je jasné, ako boli stanovené výrobné náklady a predajné ceny výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, a požiadala Komisiu, aby preskúmala analýzu predaja pod cenu po izolácii údajov pre komoditné PSV a špeciálne typy PSV. |
| --- | --- |

(63)

Po zverejnení informácií jeden vyvážajúci výrobca opätovne namietal, že špeciálne typy PSV a komoditné PSV nie sú „podobné výrobky“, a preto nemôžu byť preskúmavané spoločne. Tá istá zainteresovaná strana uviedla, že špeciálne typy PSV a komoditné PSV majú odlišné konečné použitie, výrobné náklady a predajné ceny. Preto považovala za zlyhanie Komisie, že nepreskúmala rozdiely v nákladoch a predajných cenách špeciálnych typov PSV a komoditných PSV. Uviedla, že nie je jasné, ako boli stanovené výrobné náklady a predajné ceny výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, a požiadala Komisiu, aby preskúmala analýzu predaja pod cenu po izolácii údajov pre komoditné PSV a špeciálne typy PSV.

| (64) | Komisia potvrdzuje, že PSV sa predávajú podľa rôznych druhov výrobkov na použitie pri spriadaní alebo na výrobu netkaných aplikácií. PSV môžu mať napríklad jedno- alebo dvojzložkové zloženie a rôzne špecifikácie, ako sú decitex, pevnosť, lesk, stupeň kvality atď. Tieto špecifiká sú zohľadnené v PCN, ku ktorému Komisia nedostala nijaké pripomienky. Uznáva sa, že komoditné a špeciálne typy PSV nie sú zameniteľné vo všetkých možných použitiach, ale medzi rôznymi druhmi výrobkov existuje čiastočná zameniteľnosť a prekrývajúce sa konečné použitie. Ako je uvedené v odôvodnení 61 a na základe zistení z predchádzajúcich konaní týkajúcich sa toho istého výrobku, fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitia týchto druhov sú v podstate rovnaké. Všetky druhy sú založené na rovnakých surovinách (PTA/MEG alebo recyklovaných PET fľašiach), ktoré predstavujú viac ako 60 % výrobných nákladov. K nim sa môžu pridávať prísady a doplnkové zložky s cieľom zabezpečiť určité špecifické vlastnosti vlákna. PCN zohľadňuje pôvod surovín a ďalšie prvky, ktoré majú vplyv na výrobné náklady a predajné ceny. Podstatný rozdiel vo výrobnom procese komoditných PSV a špeciálnych typov PSV však neexistuje. Možno to vidieť v prípade výrobcov z Únie zaradených do vzorky, z ktorých ani jeden nevyrábal výlučne komoditné PSV či špeciálne typy PSV. Okrem toho zrejme neexistuje jednotné a spoločne dohodnuté vymedzenie špeciálnych typov PSV. Napríklad, ako je uvedené v odôvodnení 59, PSV používané v hygienickom priemysle považujú niektorí výrobcovia z Únie za špeciálne typy PSV. Rôzni používatelia a združenie používateľov naopak naznačili, že PSV, ktoré sa majú používať v hygienickom priemysle, napríklad na vlhké obrúsky, sú komoditným druhom, hoci zo zdravotných a bezpečnostných dôvodov by podľa možnosti nemali byť z recyklovaného materiálu. Okrem toho niektorí výrobcovia z Únie považujú druhy PSV, ktoré spĺňajú osobitné požiadavky konkrétneho zákazníka (napríklad zafarbenie špecifickou farbou), za špeciálne typy PSV, hoci takéto druhy môžu prechádzať rovnakým výrobným postupom a mať rovnaké výrobné náklady ako akýkoľvek iný (komoditný) druh. Komisia preto nemohla vychádzať z individuálnej kategorizácie druhov komoditných a špeciálnych PSV a toto tvrdenie sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(64)

Komisia potvrdzuje, že PSV sa predávajú podľa rôznych druhov výrobkov na použitie pri spriadaní alebo na výrobu netkaných aplikácií. PSV môžu mať napríklad jedno- alebo dvojzložkové zloženie a rôzne špecifikácie, ako sú decitex, pevnosť, lesk, stupeň kvality atď. Tieto špecifiká sú zohľadnené v PCN, ku ktorému Komisia nedostala nijaké pripomienky. Uznáva sa, že komoditné a špeciálne typy PSV nie sú zameniteľné vo všetkých možných použitiach, ale medzi rôznymi druhmi výrobkov existuje čiastočná zameniteľnosť a prekrývajúce sa konečné použitie. Ako je uvedené v odôvodnení 61 a na základe zistení z predchádzajúcich konaní týkajúcich sa toho istého výrobku, fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitia týchto druhov sú v podstate rovnaké. Všetky druhy sú založené na rovnakých surovinách (PTA/MEG alebo recyklovaných PET fľašiach), ktoré predstavujú viac ako 60 % výrobných nákladov. K nim sa môžu pridávať prísady a doplnkové zložky s cieľom zabezpečiť určité špecifické vlastnosti vlákna. PCN zohľadňuje pôvod surovín a ďalšie prvky, ktoré majú vplyv na výrobné náklady a predajné ceny. Podstatný rozdiel vo výrobnom procese komoditných PSV a špeciálnych typov PSV však neexistuje. Možno to vidieť v prípade výrobcov z Únie zaradených do vzorky, z ktorých ani jeden nevyrábal výlučne komoditné PSV či špeciálne typy PSV. Okrem toho zrejme neexistuje jednotné a spoločne dohodnuté vymedzenie špeciálnych typov PSV. Napríklad, ako je uvedené v odôvodnení 59, PSV používané v hygienickom priemysle považujú niektorí výrobcovia z Únie za špeciálne typy PSV. Rôzni používatelia a združenie používateľov naopak naznačili, že PSV, ktoré sa majú používať v hygienickom priemysle, napríklad na vlhké obrúsky, sú komoditným druhom, hoci zo zdravotných a bezpečnostných dôvodov by podľa možnosti nemali byť z recyklovaného materiálu. Okrem toho niektorí výrobcovia z Únie považujú druhy PSV, ktoré spĺňajú osobitné požiadavky konkrétneho zákazníka (napríklad zafarbenie špecifickou farbou), za špeciálne typy PSV, hoci takéto druhy môžu prechádzať rovnakým výrobným postupom a mať rovnaké výrobné náklady ako akýkoľvek iný (komoditný) druh. Komisia preto nemohla vychádzať z individuálnej kategorizácie druhov komoditných a špeciálnych PSV a toto tvrdenie sa preto zamieta.

2.3.3.   Ďalšie tvrdenia týkajúce sa rozsahu výrobku

| (65) | Jeden používateľ a spotrebiteľské združenie tvrdili, že PSV dovážané z Číny majú vyššiu kvalitu ako PSV vyrábané v Únii. Jedným z argumentov na podporu tohto tvrdenia bolo, že PSV z Čínskej ľudovej republiky neobsahujú kusy tvrdých polymérov. Ďalším predloženým argumentom bol jas čínskych PSV, zatiaľ čo o PSV vyrábaných v Únii sa tvrdilo, že obsahujú odtiene šedej, pretože väčšina PSV z Únie sa vyrába z recyklovaných PET fliaš. |
| --- | --- |

(65)

Jeden používateľ a spotrebiteľské združenie tvrdili, že PSV dovážané z Číny majú vyššiu kvalitu ako PSV vyrábané v Únii. Jedným z argumentov na podporu tohto tvrdenia bolo, že PSV z Čínskej ľudovej republiky neobsahujú kusy tvrdých polymérov. Ďalším predloženým argumentom bol jas čínskych PSV, zatiaľ čo o PSV vyrábaných v Únii sa tvrdilo, že obsahujú odtiene šedej, pretože väčšina PSV z Únie sa vyrába z recyklovaných PET fliaš.

| (66) | Prvý argument, že PSV z Únie obsahujú kusy tvrdých polymérov, nebol podloženými nijakými dôkazmi. Navyše sa v iných podaniach používateľov a odpovediach na dotazník pre používateľov uvádza opačné tvrdenie (konkrétne, že PSV vyrábané výrobcami z Únie je zvyčajne vyššej kvality ako PSV vyrábané v príslušných krajinách). |
| --- | --- |

(66)

Prvý argument, že PSV z Únie obsahujú kusy tvrdých polymérov, nebol podloženými nijakými dôkazmi. Navyše sa v iných podaniach používateľov a odpovediach na dotazník pre používateľov uvádza opačné tvrdenie (konkrétne, že PSV vyrábané výrobcami z Únie je zvyčajne vyššej kvality ako PSV vyrábané v príslušných krajinách).

| (67) | Pokiaľ ide o druhé tvrdenie týkajúce sa jasu, informácie poskytnuté počas prešetrovania potvrdili, že PSV vyrobené z PTA/MEG sú zvyčajne jasnejšie ako PSV z recyklovaných PET fliaš (ak sa počas výrobného procesu nepridáva pigment a/alebo zjasňovače). Obidva tieto druhy však majú rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a ich konečné použitie je v podstate rovnaké. Takisto treba uviesť, že základná surovina bola jedným z prvkov, ktoré sa zohľadnili pri výpočte ujmy. Inými slovami, dovezené PSV z recyklovaných PET fliaš sa porovnávali iba s takými PSV z Únie, ktoré boli vyrobené z recyklovaných PET fliaš. Podobne dovezené PSV z PTA a MEG sa porovnávali iba s takými PSV z Únie, ktoré boli vyrobené z PTA a MEG. |
| --- | --- |

(67)

Pokiaľ ide o druhé tvrdenie týkajúce sa jasu, informácie poskytnuté počas prešetrovania potvrdili, že PSV vyrobené z PTA/MEG sú zvyčajne jasnejšie ako PSV z recyklovaných PET fliaš (ak sa počas výrobného procesu nepridáva pigment a/alebo zjasňovače). Obidva tieto druhy však majú rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a ich konečné použitie je v podstate rovnaké. Takisto treba uviesť, že základná surovina bola jedným z prvkov, ktoré sa zohľadnili pri výpočte ujmy. Inými slovami, dovezené PSV z recyklovaných PET fliaš sa porovnávali iba s takými PSV z Únie, ktoré boli vyrobené z recyklovaných PET fliaš. Podobne dovezené PSV z PTA a MEG sa porovnávali iba s takými PSV z Únie, ktoré boli vyrobené z PTA a MEG.

| (68) | Spotrebiteľské združenie, vyvážajúci výrobca a orgán štátnej správy zhodne tvrdili, že spracovatelia (downstream users) často vyžadujú, aby boli výrobky vyrobené použitím PSV s pôvodom v príslušných krajinách (najmä v Číne). |
| --- | --- |

(68)

Spotrebiteľské združenie, vyvážajúci výrobca a orgán štátnej správy zhodne tvrdili, že spracovatelia (downstream users) často vyžadujú, aby boli výrobky vyrobené použitím PSV s pôvodom v príslušných krajinách (najmä v Číne).

| (69) | Na podporu tohto tvrdenia neboli predložené nijaké dôkazy ani podrobnejšie zdôvodnenie takejto požiadavky týkajúcej sa použitia PSV z troch príslušných krajín (ak spracovatelia skutočne kladú takúto požiadavku). |
| --- | --- |

(69)

Na podporu tohto tvrdenia neboli predložené nijaké dôkazy ani podrobnejšie zdôvodnenie takejto požiadavky týkajúcej sa použitia PSV z troch príslušných krajín (ak spracovatelia skutočne kladú takúto požiadavku).

| (70) | Spotrebiteľské združenie konkrétne tvrdilo, že automobilový priemysel Únie akceptuje len PSV s pôvodom v Číne. |
| --- | --- |

(70)

Spotrebiteľské združenie konkrétne tvrdilo, že automobilový priemysel Únie akceptuje len PSV s pôvodom v Číne.

| (71) | Svoje tvrdenie však nepodložilo a nepreukázalo, že v automobilovom priemysle Únie sa nemôže používať PSV vyrábané výrobcami z Únie. Okrem toho z overených údajov vyplýva, že aj výrobcovia z Únie predávajú značné množstvá PSV automobilovému priemyslu Únie, čo svedčí o opaku. |
| --- | --- |

(71)

Svoje tvrdenie však nepodložilo a nepreukázalo, že v automobilovom priemysle Únie sa nemôže používať PSV vyrábané výrobcami z Únie. Okrem toho z overených údajov vyplýva, že aj výrobcovia z Únie predávajú značné množstvá PSV automobilovému priemyslu Únie, čo svedčí o opaku.

| (72) | Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že PSV, ktoré vyrába on, a PSV vyrábané výrobcami z Únie, sú rozdielne výrobky, hoci sa obe vyrábajú z recyklovaných PET fliaš. Podľa tohto vyvážajúceho výrobcu sú jeho PSV vyrobené (najmä) z recyklovaných PET fliaš (nie vločiek) na základe iného výrobného procesu a predstavujú rozdielnu surovinu v porovnaní s PSV vyrobenými z vločiek z recyklovaných PET fliaš. |
| --- | --- |

(72)

Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že PSV, ktoré vyrába on, a PSV vyrábané výrobcami z Únie, sú rozdielne výrobky, hoci sa obe vyrábajú z recyklovaných PET fliaš. Podľa tohto vyvážajúceho výrobcu sú jeho PSV vyrobené (najmä) z recyklovaných PET fliaš (nie vločiek) na základe iného výrobného procesu a predstavujú rozdielnu surovinu v porovnaní s PSV vyrobenými z vločiek z recyklovaných PET fliaš.

| (73) | Toto tvrdenie bolo zamietnuté, pretože fľaše PET a vločky z PET fliaš (t. j. PET fľaše rozdrvené na vločky) sú v podstate rovnaké suroviny, aj keď v inej forme. |
| --- | --- |

(73)

Toto tvrdenie bolo zamietnuté, pretože fľaše PET a vločky z PET fliaš (t. j. PET fľaše rozdrvené na vločky) sú v podstate rovnaké suroviny, aj keď v inej forme.

2.3.4.   Záver

| (74) | Dospelo sa preto k záveru, že všetky druhy PSV, na ktoré sa vzťahuje prešetrovanie, majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti a ich konečné použitie je v podstate rovnaké. |
| --- | --- |

(74)

Dospelo sa preto k záveru, že všetky druhy PSV, na ktoré sa vzťahuje prešetrovanie, majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti a ich konečné použitie je v podstate rovnaké.

3.   SUBVENCOVANIE

3.1.   ČÍNA

3.1.1.   Všeobecné východiská

| (75) | Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto schémy, ktorých súčasťou je údajné poskytovanie subvencií zo strany orgánov štátnej správy Číny:






  A. | Preferenčné úvery poskytované odvetviu PSV štátnymi bankami a vládne poverenie a nariadenie adresované súkromným bankám. |
| --- | --- | --- |

(75)

Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto schémy, ktorých súčasťou je údajné poskytovanie subvencií zo strany orgánov štátnej správy Číny:

A.

Preferenčné úvery poskytované odvetviu PSV štátnymi bankami a vládne poverenie a nariadenie adresované súkromným bankám.

| B. | Poskytovanie tovaru a služieb vládou za nižšiu než primeranú odplatu a vládne poverenie a nariadenie adresované súkromným dodávateľom






  — | poskytovanie PTA a MEG vládou za nižšiu než primeranú odplatu, |
| --- | --- | --- |

B.

Poskytovanie tovaru a služieb vládou za nižšiu než primeranú odplatu a vládne poverenie a nariadenie adresované súkromným dodávateľom

—

poskytovanie PTA a MEG vládou za nižšiu než primeranú odplatu,

| — | poskytovanie pozemkov a užívacích práv k pozemkom vládou za nižšiu než primeranú odplatu, |
| --- | --- |

—

poskytovanie pozemkov a užívacích práv k pozemkom vládou za nižšiu než primeranú odplatu,

| — | poskytovanie elektrickej energie vládou, |
| --- | --- |

—

poskytovanie elektrickej energie vládou,

| — | program poskytovania lacnej vody. |
| --- | --- |

—

program poskytovania lacnej vody.

| C. | Rozvojové granty a bonifikácie úrokov pre textilné odvetvie






  — | špeciálny fond „Go Global“, |
| --- | --- | --- |

C.

Rozvojové granty a bonifikácie úrokov pre textilné odvetvie

—

špeciálny fond „Go Global“,

| — | obchodný fond na podporu poľnohospodárstva, ľahkého priemyslu a textilných výrobkov. |
| --- | --- |

—

obchodný fond na podporu poľnohospodárstva, ľahkého priemyslu a textilných výrobkov.

| D. | Programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia






  — | oslobodenie od dane z príjmu pre zahraničné (investičné) podniky, |
| --- | --- | --- |

D.

Programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia

—

oslobodenie od dane z príjmu pre zahraničné (investičné) podniky,

| — | oslobodenie od dane z príjmu z dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky, |
| --- | --- |

—

oslobodenie od dane z príjmu z dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky,

| — | zníženia dane z príjmov pre podniky zaradené medzi podniky s vyspelými a novými technológiami, |
| --- | --- |

—

zníženia dane z príjmov pre podniky zaradené medzi podniky s vyspelými a novými technológiami,

| — | zníženia dane z príjmu v osobitných hospodárskych zónach, |
| --- | --- |

—

zníženia dane z príjmu v osobitných hospodárskych zónach,

| — | zníženia dane z príjmu pre podniky orientované na vývoz, |
| --- | --- |

—

zníženia dane z príjmu pre podniky orientované na vývoz,

| — | daňové úvery až do výšky 40 % nákupnej hodnoty zariadení vyrábaných domácimi výrobcami. |
| --- | --- |

—

daňové úvery až do výšky 40 % nákupnej hodnoty zariadení vyrábaných domácimi výrobcami.

| E. | Programy týkajúce sa nepriamej dane a dovozného cla






  — | oslobodenia od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení, |
| --- | --- | --- |

E.

Programy týkajúce sa nepriamej dane a dovozného cla

—

oslobodenia od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení,

| — | zníženia DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne. |
| --- | --- |

—

zníženia DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne.

| F. | Iné regionálne/provinčné programy






  — | oslobodenia od dane (a iné oslobodenia) v rozvojových zónach v provincii Ťiang-su, |
| --- | --- | --- |

F.

Iné regionálne/provinčné programy

—

oslobodenia od dane (a iné oslobodenia) v rozvojových zónach v provincii Ťiang-su,

| — | daňové stimuly v meste Changzhou, |
| --- | --- |

—

daňové stimuly v meste Changzhou,

| — | zvýhodnené prenájmy v meste Changzhou, |
| --- | --- |

—

zvýhodnené prenájmy v meste Changzhou,

| — | programy vývozných stimulov v provincii Če-ťiang, |
| --- | --- |

—

programy vývozných stimulov v provincii Če-ťiang,

| — | granty na technologické inovácie v provincii Če-ťiang, |
| --- | --- |

—

granty na technologické inovácie v provincii Če-ťiang,

| — | daňové a colné stimuly v rozvojových zónach v provincii Guangdong, |
| --- | --- |

—

daňové a colné stimuly v rozvojových zónach v provincii Guangdong,

| — | vývozné stimuly v provincii Guangdong, |
| --- | --- |

—

vývozné stimuly v provincii Guangdong,

| — | preplácanie poplatkov za právne služby v provincii Guangdong, |
| --- | --- |

—

preplácanie poplatkov za právne služby v provincii Guangdong,

| — | program (špeciálnych) fondov na činnosti zahraničného obchodu v provincii Guangdong, |
| --- | --- |

—

program (špeciálnych) fondov na činnosti zahraničného obchodu v provincii Guangdong,

| — | subvencie na úroky z úverov na podporu projektov technologických inovácií v provincii Guangdong, |
| --- | --- |

—

subvencie na úroky z úverov na podporu projektov technologických inovácií v provincii Guangdong,

| — | preferenčné daňové sadzby v rozvojových zónach v provincii Šanghaj, |
| --- | --- |

—

preferenčné daňové sadzby v rozvojových zónach v provincii Šanghaj,

| — | preferenčné infraštruktúry v provincii Šanghaj, |
| --- | --- |

—

preferenčné infraštruktúry v provincii Šanghaj,

| — | poskytovanie úverov a daňové politiky pre podniky orientované na vývoz v provincii Šanghaj. |
| --- | --- |

—

poskytovanie úverov a daňové politiky pre podniky orientované na vývoz v provincii Šanghaj.

| (76) | Komisia prešetrila všetky schémy uvedené v podnete. V prípade každej schémy sa prešetrovalo, či je možné stanoviť finančný príspevok čínskej vlády a výhodu poskytnutú vyvážajúcim výrobcom podľa ustanovení článku 3 základného nariadenia. Z prešetrovania vyplynulo, že v tomto prípade sú výhody z prešetrovaných schém nižšie ako hranica de minimis podľa článku 14 ods. 5 (3) základného nariadenia. Preto sa nepovažuje za potrebné vyvodiť záver o napadnuteľnosti jednotlivých schém.
  Podrobnosti o schémach a zodpovedajúce sadzby výhody pre jednotlivé spoločnosti sú uvedené ďalej v texte. |
| --- | --- |

(76)

Komisia prešetrila všetky schémy uvedené v podnete. V prípade každej schémy sa prešetrovalo, či je možné stanoviť finančný príspevok čínskej vlády a výhodu poskytnutú vyvážajúcim výrobcom podľa ustanovení článku 3 základného nariadenia. Z prešetrovania vyplynulo, že v tomto prípade sú výhody z prešetrovaných schém nižšie ako hranica de minimis podľa článku 14 ods. 5 (3) základného nariadenia. Preto sa nepovažuje za potrebné vyvodiť záver o napadnuteľnosti jednotlivých schém.

Podrobnosti o schémach a zodpovedajúce sadzby výhody pre jednotlivé spoločnosti sú uvedené ďalej v texte.

3.1.2.   Špecifické schémy

Schémy, ktoré čínski vyvážajúci výrobcovia nevyužívali počas obdobia prešetrovania

| (77) | Ďalej sa zistilo, že čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov počas obdobia prešetrovania nevyužívali tieto schémy, a preto nebolo možné stanoviť nijakú výhodu:






  — | poskytovanie PTA a MEG za nižšiu než primeranú odplatu, |
| --- | --- | --- |

(77)

Ďalej sa zistilo, že čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov počas obdobia prešetrovania nevyužívali tieto schémy, a preto nebolo možné stanoviť nijakú výhodu:

—

poskytovanie PTA a MEG za nižšiu než primeranú odplatu,

| — | poskytovanie elektrickej energie za nižšiu než primeranú cenu, |
| --- | --- |

—

poskytovanie elektrickej energie za nižšiu než primeranú cenu,

| — | poskytovanie lacnej vody za nižšiu než primeranú cenu, |
| --- | --- |

—

poskytovanie lacnej vody za nižšiu než primeranú cenu,

| — | špeciálny fond „Go Global“, |
| --- | --- |

—

špeciálny fond „Go Global“,

| — | obchodný fond na podporu poľnohospodárstva, ľahkého priemyslu a textilných výrobkov, |
| --- | --- |

—

obchodný fond na podporu poľnohospodárstva, ľahkého priemyslu a textilných výrobkov,

| — | oslobodenie od dane z príjmu pre zahraničné (investičné) podniky, |
| --- | --- |

—

oslobodenie od dane z príjmu pre zahraničné (investičné) podniky,

| — | zníženia dane z príjmov pre podniky zaradené medzi podniky s vyspelými a novými technológiami, |
| --- | --- |

—

zníženia dane z príjmov pre podniky zaradené medzi podniky s vyspelými a novými technológiami,

| — | zníženia dane z príjmu v osobitných hospodárskych zónach, |
| --- | --- |

—

zníženia dane z príjmu v osobitných hospodárskych zónach,

| — | zníženia dane z príjmu pre podniky orientované na vývoz, |
| --- | --- |

—

zníženia dane z príjmu pre podniky orientované na vývoz,

| — | daňové úvery až do výšky 40 % nákupnej hodnoty zariadení vyrábaných domácimi výrobcami, |
| --- | --- |

—

daňové úvery až do výšky 40 % nákupnej hodnoty zariadení vyrábaných domácimi výrobcami,

| — | iné regionálne/provinčné programy. |
| --- | --- |

—

iné regionálne/provinčné programy.

| (78) | Pokiaľ ide o poskytovanie PTA a MEG za nižšiu než primeranú odplatu, v podnete sa tvrdí, že čínska vláda kontroluje niektoré dodávateľské odvetvia a výrobky, aby mohla výrobcom PSV poskytovať najmä PTA a MEG vstupy za priaznivé ceny. Na základe toho výrobcovia PSV získavajú napadnuteľné subvencie prostredníctvom nákupu štátom vyrábaných PTA a MEG od štátnych podnikov za nižšiu cenu, ako je trhová cena, a teda za nižšiu než primeranú odplatu. |
| --- | --- |

(78)

Pokiaľ ide o poskytovanie PTA a MEG za nižšiu než primeranú odplatu, v podnete sa tvrdí, že čínska vláda kontroluje niektoré dodávateľské odvetvia a výrobky, aby mohla výrobcom PSV poskytovať najmä PTA a MEG vstupy za priaznivé ceny. Na základe toho výrobcovia PSV získavajú napadnuteľné subvencie prostredníctvom nákupu štátom vyrábaných PTA a MEG od štátnych podnikov za nižšiu cenu, ako je trhová cena, a teda za nižšiu než primeranú odplatu.

| (79) | Prešetrovaním sa však zistilo, že čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov PSV dovážajú väčšinu svojich PTA a MEG vstupov na výrobu PSV určených na vývoz v režime aktívneho zušľachťovacieho styku. |
| --- | --- |

(79)

Prešetrovaním sa však zistilo, že čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov PSV dovážajú väčšinu svojich PTA a MEG vstupov na výrobu PSV určených na vývoz v režime aktívneho zušľachťovacieho styku.

| (80) | V dôsledku toho nebolo možné stanoviť nijaké subvencie pre spoločnosti zaradené do vzorky na základe tohto údajného programu. |
| --- | --- |

(80)

V dôsledku toho nebolo možné stanoviť nijaké subvencie pre spoločnosti zaradené do vzorky na základe tohto údajného programu.

| (81) | Po zverejnení informácií sťažovateľ uviedol, že Komisia poskytla čiastočnú analýzu len jednej subvenčnej schémy nevyužívanej čínskymi vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky počas obdobia prešetrovania, a to poskytovania PTA/MEG za subvencované ceny. So zreteľom na túto schému sťažovateľ tvrdil, že spôsob, akým bola vybratá vzorka, a skutočnosť, že hlavní výrobcovia PSV v Číne neboli zahrnutí do prešetrovania, mali dosah na stanovenie subvencovania pre túto schému. |
| --- | --- |

(81)

Po zverejnení informácií sťažovateľ uviedol, že Komisia poskytla čiastočnú analýzu len jednej subvenčnej schémy nevyužívanej čínskymi vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky počas obdobia prešetrovania, a to poskytovania PTA/MEG za subvencované ceny. So zreteľom na túto schému sťažovateľ tvrdil, že spôsob, akým bola vybratá vzorka, a skutočnosť, že hlavní výrobcovia PSV v Číne neboli zahrnutí do prešetrovania, mali dosah na stanovenie subvencovania pre túto schému.

| (82) | Ako je vysvetlené v odôvodneniach 16 a 18, z 23 čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní, Komisia vybrala vzorku pozostávajúcu z piatich najväčších vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov, a táto vzorka sa považovala za reprezentatívnu v zmysle článku 27 základného nariadenia. Čínsky výrobca, na ktorého sa sťažovateľ odvoláva a ktorý nebol zaradený do vzorky, počas obdobia prešetrovania nevyvážal do Únie PSV v značných množstvách. Nezaradenie tohto výrobcu do vzorky preto nemalo vplyv na jej reprezentatívnosť a nemalo významný vplyv na závery týkajúce sa dotknutej subvenčnej schémy. |
| --- | --- |

(82)

Ako je vysvetlené v odôvodneniach 16 a 18, z 23 čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní, Komisia vybrala vzorku pozostávajúcu z piatich najväčších vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov, a táto vzorka sa považovala za reprezentatívnu v zmysle článku 27 základného nariadenia. Čínsky výrobca, na ktorého sa sťažovateľ odvoláva a ktorý nebol zaradený do vzorky, počas obdobia prešetrovania nevyvážal do Únie PSV v značných množstvách. Nezaradenie tohto výrobcu do vzorky preto nemalo vplyv na jej reprezentatívnosť a nemalo významný vplyv na závery týkajúce sa dotknutej subvenčnej schémy.

| (83) | Komisia potvrdzuje, že získavala informácie a odpovede týkajúce sa všetkých údajných subvenčných schém uvedených v podnete vrátane tých, ktoré sťažovateľ uviedol vo svojich pripomienkach k zverejneniu informácií, zistilo sa však, že vyvážajúci výrobcovia/skupina vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky tieto schémy nevyužívali. V odôvodnení 78 Komisia poskytla ďalšie podrobnosti o poskytovaní PTA/MEG za nižšiu než primeranú odplatu, pretože táto subvenčná schéma sa v podnete uvádza ako hlavné tvrdenie s tým, že na jej základe sa pravdepodobne poskytuje značný objem napadnuteľnej subvencie. |
| --- | --- |

(83)

Komisia potvrdzuje, že získavala informácie a odpovede týkajúce sa všetkých údajných subvenčných schém uvedených v podnete vrátane tých, ktoré sťažovateľ uviedol vo svojich pripomienkach k zverejneniu informácií, zistilo sa však, že vyvážajúci výrobcovia/skupina vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky tieto schémy nevyužívali. V odôvodnení 78 Komisia poskytla ďalšie podrobnosti o poskytovaní PTA/MEG za nižšiu než primeranú odplatu, pretože táto subvenčná schéma sa v podnete uvádza ako hlavné tvrdenie s tým, že na jej základe sa pravdepodobne poskytuje značný objem napadnuteľnej subvencie.

Schémy, ktoré čínski vyvážajúci výrobcovia využívali počas obdobia prešetrovania

3.1.3.   Preferenčné úvery pre odvetvie PSV

| (84) | Sťažovateľ tvrdil, že výrobcovia PSV profitujú z nízkych (subvencovaných) úrokových sadzieb úverov poskytovaných bankami a štátom vlastnenými komerčnými bankami na základe politiky čínskej vlády poskytovať finančnú pomoc s cieľom podnecovať a podporovať rast a rozvoj odvetvia textilných a chemických vlákien. |
| --- | --- |

(84)

Sťažovateľ tvrdil, že výrobcovia PSV profitujú z nízkych (subvencovaných) úrokových sadzieb úverov poskytovaných bankami a štátom vlastnenými komerčnými bankami na základe politiky čínskej vlády poskytovať finančnú pomoc s cieľom podnecovať a podporovať rast a rozvoj odvetvia textilných a chemických vlákien.

a)   Právny základ

| (85) | Preferenčné úvery v Číne sú upravené v týchto právnych predpisoch: zákon ČĽR o komerčných bankách (ďalej len „zákon o bankovníctve“), všeobecné pravidlá o úveroch, ktoré schválila Čínska ľudová banka (ďalej len „ČĽB“) 28. júna 1996 a rozhodnutie č. 40 Štátnej rady. |
| --- | --- |

(85)

Preferenčné úvery v Číne sú upravené v týchto právnych predpisoch: zákon ČĽR o komerčných bankách (ďalej len „zákon o bankovníctve“), všeobecné pravidlá o úveroch, ktoré schválila Čínska ľudová banka (ďalej len „ČĽB“) 28. júna 1996 a rozhodnutie č. 40 Štátnej rady.

b)   Výpočet výšky subvencie

| (86) | V článku 6 písm. b) základného nariadenia sa stanovuje, že výhoda z preferenčných úverov by sa mala vypočítať ako rozdiel medzi sumou uhradeného úroku a sumou, ktorá by sa uhradila za porovnateľný komerčný úver, ktorý by firma získala na trhu. Komisia stanovila trhovú referenčnú hodnotu pre porovnateľné komerčné úvery. |
| --- | --- |

(86)

V článku 6 písm. b) základného nariadenia sa stanovuje, že výhoda z preferenčných úverov by sa mala vypočítať ako rozdiel medzi sumou uhradeného úroku a sumou, ktorá by sa uhradila za porovnateľný komerčný úver, ktorý by firma získala na trhu. Komisia stanovila trhovú referenčnú hodnotu pre porovnateľné komerčné úvery.

| (87) | Referenčná hodnota bola vytvorená na základe čínskych úrokových sadzieb, upravených tak, aby odzrkadľovali normálne trhové riziko [t. j. vychádzalo sa z predpokladu, že všetkým firmám v Číne je udelený iba najvyšší stupeň dlhopisov „Neinvestičného stupňa“ (BB od Bloombergu) a k štandardnej úrokovej sadzbe na úvery Čínskej ľudovej banky sa pripočítali primerané očakávané výnosy z dlhopisov vydaných firmami s týmto ratingom]. |
| --- | --- |

(87)

Referenčná hodnota bola vytvorená na základe čínskych úrokových sadzieb, upravených tak, aby odzrkadľovali normálne trhové riziko [t. j. vychádzalo sa z predpokladu, že všetkým firmám v Číne je udelený iba najvyšší stupeň dlhopisov „Neinvestičného stupňa“ (BB od Bloombergu) a k štandardnej úrokovej sadzbe na úvery Čínskej ľudovej banky sa pripočítali primerané očakávané výnosy z dlhopisov vydaných firmami s týmto ratingom].

| (88) | Výhoda vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov sa vypočítala použitím rozdielu úrokových sadzieb vyjadreného ako percentuálny podiel, vynásobeného zostatkovou hodnotou úveru, t. j. úrokov nezaplatených počas obdobia prešetrovania. Táto hodnota sa potom rozdelila podľa celkového obratu z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(88)

Výhoda vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov sa vypočítala použitím rozdielu úrokových sadzieb vyjadreného ako percentuálny podiel, vynásobeného zostatkovou hodnotou úveru, t. j. úrokov nezaplatených počas obdobia prešetrovania. Táto hodnota sa potom rozdelila podľa celkového obratu z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov.

c)   Záver

| (89) | Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,50 %. |
| --- | --- |

(89)

Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,50 %.

3.1.4.   Poskytovanie práv na užívanie pozemkov za nižšiu než primeranú odplatu

a)   Právny základ

| (90) | Poskytovanie práv na užívanie pozemkov patrí v Číne do rozsahu pôsobnosti zákona Čínskej ľudovej republiky o správe pozemkov a zákona Čínskej ľudovej republiky o právach spojených s nehnuteľnosťami. |
| --- | --- |

(90)

Poskytovanie práv na užívanie pozemkov patrí v Číne do rozsahu pôsobnosti zákona Čínskej ľudovej republiky o správe pozemkov a zákona Čínskej ľudovej republiky o právach spojených s nehnuteľnosťami.

b)   Vykonávanie v praxi

| (91) | Podľa článku 2 zákona o správe pozemkov vlastní všetku pôdu vláda, keďže podľa čínskej ústavy a príslušných právnych ustanovení pôda patrí spoločne čínskemu ľudu. Podľa tohto zákona nie je možné pozemky predávať, ale je možné udeľovať práva na ich užívanie. Orgány štátnej správy ich môžu udeliť prostredníctvom verejnej dražby, cenových ponúk alebo aukcie. |
| --- | --- |

(91)

Podľa článku 2 zákona o správe pozemkov vlastní všetku pôdu vláda, keďže podľa čínskej ústavy a príslušných právnych ustanovení pôda patrí spoločne čínskemu ľudu. Podľa tohto zákona nie je možné pozemky predávať, ale je možné udeľovať práva na ich užívanie. Orgány štátnej správy ich môžu udeliť prostredníctvom verejnej dražby, cenových ponúk alebo aukcie.

c)   Zistenia z prešetrovania

| (92) | Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov poskytli informácie týkajúce sa pozemkov v ich držbe, ako aj príslušné zmluvy/potvrdenia týkajúce sa práv na užívanie pozemkov, čínska vláda však neposkytla nijaké informácie o cenách za práva na užívanie pozemkov. |
| --- | --- |

(92)

Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov poskytli informácie týkajúce sa pozemkov v ich držbe, ako aj príslušné zmluvy/potvrdenia týkajúce sa práv na užívanie pozemkov, čínska vláda však neposkytla nijaké informácie o cenách za práva na užívanie pozemkov.

d)   Výpočet výšky subvencie

| (93) | Keďže sa dospelo k záveru, že situácia v Číne v oblasti práv na užívanie pozemkov nie je riadená trhom, v Číne podľa všetkého vôbec nie sú dostupné referenčné hodnoty zo súkromného vlastníctva. Preto v prípade Číny nie je možné použiť úpravu nákladov alebo cien. Za týchto podmienok sa dospelo k záveru, že v Číne neexistuje trh a v súlade s článkom 6 písm. d) bodom ii) základného nariadenia bolo možné použiť na určenie výšky výhody externú referenčnú hodnotu. Keďže čínska vláda nespolupracovala a nepredložila nijaký návrh na externú referenčnú hodnotu, Komisia pri určovaní vhodnej externej referenčnej hodnoty musela použiť dostupné informácie. V tejto súvislosti sa na základe dôvodov stanovených v odôvodnení 94 považovali za primerané použiť ako vhodnú referenčnú hodnotu informácie zo samostatného colného územia Taiwan. |
| --- | --- |

(93)

Keďže sa dospelo k záveru, že situácia v Číne v oblasti práv na užívanie pozemkov nie je riadená trhom, v Číne podľa všetkého vôbec nie sú dostupné referenčné hodnoty zo súkromného vlastníctva. Preto v prípade Číny nie je možné použiť úpravu nákladov alebo cien. Za týchto podmienok sa dospelo k záveru, že v Číne neexistuje trh a v súlade s článkom 6 písm. d) bodom ii) základného nariadenia bolo možné použiť na určenie výšky výhody externú referenčnú hodnotu. Keďže čínska vláda nespolupracovala a nepredložila nijaký návrh na externú referenčnú hodnotu, Komisia pri určovaní vhodnej externej referenčnej hodnoty musela použiť dostupné informácie. V tejto súvislosti sa na základe dôvodov stanovených v odôvodnení 94 považovali za primerané použiť ako vhodnú referenčnú hodnotu informácie zo samostatného colného územia Taiwan.

| (94) | Podľa názoru Komisie sú ceny pozemkov na Taiwane najvhodnejším ukazovateľom pre tie oblasti v Číne, v ktorých sídlia spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Väčšina vyvážajúcich výrobcov sídli vo východnej časti Číny, v rozvinutých oblastiach s vysokým HDP v provinciách s vysokou hustotou obyvateľstva. |
| --- | --- |

(94)

Podľa názoru Komisie sú ceny pozemkov na Taiwane najvhodnejším ukazovateľom pre tie oblasti v Číne, v ktorých sídlia spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Väčšina vyvážajúcich výrobcov sídli vo východnej časti Číny, v rozvinutých oblastiach s vysokým HDP v provinciách s vysokou hustotou obyvateľstva.

| (95) | Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Výhoda poskytnutá príjemcom sa vypočíta tak, že sa zoberie do úvahy rozdiel medzi sumou zaplatenou každou spoločnosťou za práva na užívanie pozemkov a sumou, ktorá by sa mala za normálnych okolností zaplatiť na základe taiwanskej referenčnej hodnoty. |
| --- | --- |

(95)

Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Výhoda poskytnutá príjemcom sa vypočíta tak, že sa zoberie do úvahy rozdiel medzi sumou zaplatenou každou spoločnosťou za práva na užívanie pozemkov a sumou, ktorá by sa mala za normálnych okolností zaplatiť na základe taiwanskej referenčnej hodnoty.

| (96) | Komisia použila pri tomto výpočte priemernú cenu pozemku za štvorcový meter stanovenú na Taiwane, upravenú podľa devalvácie meny a vývoja HDP odo dňa uvedeného na príslušných zmluvách o právach na užívanie pozemkov. Informácie o cenách priemyselných pozemkov boli získané z webového sídla Úradu pre priemysel Ministerstva hospodárstva Taiwanu. Devalvácia meny a vývoj HDP pre Taiwan sa vypočítali na základe miery inflácie a vývoja HDP na obyvateľa v bežných cenách v USD pre Taiwan podľa údajov, ktoré uverejnil Medzinárodný menový fond vo Svetovom hospodárskom výhľade z roku 2011. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia bola táto výška subvencie (v čitateli) priradená k obdobiu prešetrovania použitím bežnej dĺžky trvania práv na užívanie pozemkov využívaných na priemyselné účely v Číne, t. j. 50 alebo 70 rokov. Táto suma sa rozdelila podľa celkového obratu z predaja vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. |
| --- | --- |

(96)

Komisia použila pri tomto výpočte priemernú cenu pozemku za štvorcový meter stanovenú na Taiwane, upravenú podľa devalvácie meny a vývoja HDP odo dňa uvedeného na príslušných zmluvách o právach na užívanie pozemkov. Informácie o cenách priemyselných pozemkov boli získané z webového sídla Úradu pre priemysel Ministerstva hospodárstva Taiwanu. Devalvácia meny a vývoj HDP pre Taiwan sa vypočítali na základe miery inflácie a vývoja HDP na obyvateľa v bežných cenách v USD pre Taiwan podľa údajov, ktoré uverejnil Medzinárodný menový fond vo Svetovom hospodárskom výhľade z roku 2011. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia bola táto výška subvencie (v čitateli) priradená k obdobiu prešetrovania použitím bežnej dĺžky trvania práv na užívanie pozemkov využívaných na priemyselné účely v Číne, t. j. 50 alebo 70 rokov. Táto suma sa rozdelila podľa celkového obratu z predaja vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.

e)   Záver

| (97) | Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0,02 % do 0,82 %. |
| --- | --- |

(97)

Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0,02 % do 0,82 %.

3.1.5.   Programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia

3.1.5.1.   Oslobodenie od dane z príjmu z dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky

a)   Právny základ

| (98) | Právnym základom tohto oslobodenia od dane z dividendových príjmov sú články 25 až 26 zákona o dani z príjmov podnikov a článok 83 vykonávacieho nariadenia k zákonu o dani z príjmov podnikov. |
| --- | --- |

(98)

Právnym základom tohto oslobodenia od dane z dividendových príjmov sú články 25 až 26 zákona o dani z príjmov podnikov a článok 83 vykonávacieho nariadenia k zákonu o dani z príjmov podnikov.

b)   Vykonávanie v praxi

| (99) | Tento program je založený na preferenčnom daňovom režime pre čínske rezidenčné podniky, ktoré sú akcionármi v iných čínskych rezidenčných podnikoch, vo forme daňovej výnimky pre materské rezidentné podniky, ktorá sa vzťahuje na príjem z určitých dividend, bonusy a iné kapitálové investície. |
| --- | --- |

(99)

Tento program je založený na preferenčnom daňovom režime pre čínske rezidenčné podniky, ktoré sú akcionármi v iných čínskych rezidenčných podnikoch, vo forme daňovej výnimky pre materské rezidentné podniky, ktorá sa vzťahuje na príjem z určitých dividend, bonusy a iné kapitálové investície.

c)   Zistenia z prešetrovania

| (100) | V priznaní dane z príjmu dvoch vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov je uvedená suma, ktorá bola oslobodená od dane z príjmu. Táto suma je označená ako dividendy, bonusy a iný príjem z kapitálových investícií oprávnených obyvateľov a podnikov v súlade s podmienkami dodatku 5 k vráteniu dane z príjmu (tzv. Ročné priznanie daňových preferencií). Z týchto súm neodviedli príslušné spoločnosti nijakú daň. |
| --- | --- |

(100)

V priznaní dane z príjmu dvoch vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov je uvedená suma, ktorá bola oslobodená od dane z príjmu. Táto suma je označená ako dividendy, bonusy a iný príjem z kapitálových investícií oprávnených obyvateľov a podnikov v súlade s podmienkami dodatku 5 k vráteniu dane z príjmu (tzv. Ročné priznanie daňových preferencií). Z týchto súm neodviedli príslušné spoločnosti nijakú daň.

d)   Výpočet výšky subvencie

| (101) | Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje celá hodnota dane, ktorá sa má zaplatiť, vrátane príjmu z dividend pochádzajúceho z iného podniku so sídlom v Číne, po odpočítaní sumy dane zaplatenej s využitím oslobodenia od dane z príjmu z dividend. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas obdobia prešetrovania, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. |
| --- | --- |

(101)

Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje celá hodnota dane, ktorá sa má zaplatiť, vrátane príjmu z dividend pochádzajúceho z iného podniku so sídlom v Číne, po odpočítaní sumy dane zaplatenej s využitím oslobodenia od dane z príjmu z dividend. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas obdobia prešetrovania, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.

e)   Záver

| (102) | Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,06 %. |
| --- | --- |

(102)

Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,06 %.

3.1.6.   Programy týkajúce sa nepriamej dane a dovozného cla

3.1.6.1.   Oslobodenia od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení

a)   Právny základ

| (103) | Právnym základom tohto programu je obežník Štátnej rady o úprave daňových politík týkajúcich sa dovezených zariadení, Guo Fa č. 37/1997, vyhláška Ministerstva financií, Všeobecnej správy ciel a Štátnej správy daní č. 43 z roku 2008, oznámenie ŠKRR č. 316/2006 z 22. februára 2006 o konkrétnych otázkach týkajúcich sa oficiálneho potvrdenia projektov podporovaných štátom a financovaných z domácich alebo zahraničných prostriedkov, ako aj Katalóg dovozných artiklov bez výnimky z colnej povinnosti z roku 2008, ktorý platí pre domáce podniky i pre podniky so zahraničnou účasťou. |
| --- | --- |

(103)

Právnym základom tohto programu je obežník Štátnej rady o úprave daňových politík týkajúcich sa dovezených zariadení, Guo Fa č. 37/1997, vyhláška Ministerstva financií, Všeobecnej správy ciel a Štátnej správy daní č. 43 z roku 2008, oznámenie ŠKRR č. 316/2006 z 22. februára 2006 o konkrétnych otázkach týkajúcich sa oficiálneho potvrdenia projektov podporovaných štátom a financovaných z domácich alebo zahraničných prostriedkov, ako aj Katalóg dovozných artiklov bez výnimky z colnej povinnosti z roku 2008, ktorý platí pre domáce podniky i pre podniky so zahraničnou účasťou.

b)   Vykonávanie v praxi

| (104) | Prostredníctvom tohto programu je možné oslobodiť podniky so zahraničnou majetkovou účasťou alebo domáce podniky od platenia DPH a dovozných ciel pri dovoze zariadení používaných vo vlastnej výrobe. Aby sa toto oslobodenie mohlo využiť, zariadenie nesmie byť uvedené na zozname zariadení, na ktoré sa oslobodenie nevzťahuje, a podnik, ktorý si uplatňuje nárok na oslobodenie, musí získať certifikát projektov podporovaných štátom, vydaný čínskymi orgánmi alebo Národnou komisiou pre rozvoj a reformy na základe príslušných právnych predpisov v oblasti investícií, daní a ciel. |
| --- | --- |

(104)

Prostredníctvom tohto programu je možné oslobodiť podniky so zahraničnou majetkovou účasťou alebo domáce podniky od platenia DPH a dovozných ciel pri dovoze zariadení používaných vo vlastnej výrobe. Aby sa toto oslobodenie mohlo využiť, zariadenie nesmie byť uvedené na zozname zariadení, na ktoré sa oslobodenie nevzťahuje, a podnik, ktorý si uplatňuje nárok na oslobodenie, musí získať certifikát projektov podporovaných štátom, vydaný čínskymi orgánmi alebo Národnou komisiou pre rozvoj a reformy na základe príslušných právnych predpisov v oblasti investícií, daní a ciel.

c)   Zistenia z prešetrovania

| (105) | Štyria čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov priznali oslobodenie od DPH a dovozných ciel pre dovážané zariadenia. |
| --- | --- |

(105)

Štyria čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov priznali oslobodenie od DPH a dovozných ciel pre dovážané zariadenia.

d)   Výpočet výšky subvencie

| (106) | Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje suma DPH a dovozných ciel na dovážané zariadenia. Získaná výhoda bola odpísaná počas celého obdobia životnosti zariadenia v súlade s bežnými účtovnými postupmi spoločnosti. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas obdobia prešetrovania, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. |
| --- | --- |

(106)

Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje suma DPH a dovozných ciel na dovážané zariadenia. Získaná výhoda bola odpísaná počas celého obdobia životnosti zariadenia v súlade s bežnými účtovnými postupmi spoločnosti. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas obdobia prešetrovania, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.

e)   Záver

| (107) | Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,45 %. |
| --- | --- |

(107)

Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,45 %.

3.1.6.2.   Zníženia DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne

a)   Právny základ

| (108) | Právnym základom tohto programu je obežník Štátnej daňovej správy č. 171/1999 z 20. septembra 1999 o zrušení dočasných opatrení týkajúcich sa správy vrátenia dane, ktorú podniky so zahraničnou majetkovou účasťou zaplatili pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami a Oznámenie Ministerstva financií a Štátnej správy daní č. 176 z roku 2008 o zastavení vykonávania politiky v súvislosti s vrátením dane podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami. |
| --- | --- |

(108)

Právnym základom tohto programu je obežník Štátnej daňovej správy č. 171/1999 z 20. septembra 1999 o zrušení dočasných opatrení týkajúcich sa správy vrátenia dane, ktorú podniky so zahraničnou majetkovou účasťou zaplatili pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami a Oznámenie Ministerstva financií a Štátnej správy daní č. 176 z roku 2008 o zastavení vykonávania politiky v súvislosti s vrátením dane podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami.

b)   Vykonávanie v praxi

| (109) | V rámci tohto programu sa podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou poskytujú výhody formou vrátenia DPH, ktorú zaplatili pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami. Zariadenie nesmie byť uvedené v katalógu tovarov, ktoré nie sú oslobodené od platenia DPH, a hodnota tohto zariadenia nesmie prekročiť hranicu celkových investícií pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou podľa „dočasných správnych opatrení týkajúcich sa nákupu zariadení vyrábaných domácimi výrobcami“. |
| --- | --- |

(109)

V rámci tohto programu sa podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou poskytujú výhody formou vrátenia DPH, ktorú zaplatili pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami. Zariadenie nesmie byť uvedené v katalógu tovarov, ktoré nie sú oslobodené od platenia DPH, a hodnota tohto zariadenia nesmie prekročiť hranicu celkových investícií pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou podľa „dočasných správnych opatrení týkajúcich sa nákupu zariadení vyrábaných domácimi výrobcami“.

c)   Zistenia z prešetrovania

| (110) | Dvaja vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradení do vzorky predložili podrobné informácie týkajúce sa tejto schémy vrátane výšky poskytnutej výhody. |
| --- | --- |

(110)

Dvaja vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradení do vzorky predložili podrobné informácie týkajúce sa tejto schémy vrátane výšky poskytnutej výhody.

d)   Výpočet výšky subvencie

| (111) | Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje suma DPH vrátená pri kúpe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami. Získaná výhoda bola odpísaná počas celého obdobia životnosti zariadenia v súlade s bežnými postupmi odvetvia. |
| --- | --- |

(111)

Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje suma DPH vrátená pri kúpe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami. Získaná výhoda bola odpísaná počas celého obdobia životnosti zariadenia v súlade s bežnými postupmi odvetvia.

e)   Záver

| (112) | Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,01 %. |
| --- | --- |

(112)

Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,01 %.

3.1.7.   Iné regionálne/provinčné programy;

| (113) | Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania z programov uvedených v odôvodnení 75 nijaké výhody. |
| --- | --- |

(113)

Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania z programov uvedených v odôvodnení 75 nijaké výhody.

3.1.8.   Výška subvencií

| (114) | Výška subvencií v súlade s ustanoveniami základného antisubvenčného nariadenia vyjadrená ad valorem v prípade čínskych vyvážajúcich výrobcov je v rozpätí medzi 0,76 % a 1,77 %. |
| --- | --- |

(114)

Výška subvencií v súlade s ustanoveniami základného antisubvenčného nariadenia vyjadrená ad valorem v prípade čínskych vyvážajúcich výrobcov je v rozpätí medzi 0,76 % a 1,77 %.

| (115) | Po zverejnení informácií sťažovateľ tvrdil, že nie je jasné, ako Komisia stanovila rozsah celkového subvenčného rozpätia. Rozsah celkových súhrnných subvencií pre čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky vyjadrený ad valorem uvedený v odôvodnení 114 predstavuje nižšiu a vyššiu hranicu celkového subvenčného rozpätia vzorky 5 čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(115)

Po zverejnení informácií sťažovateľ tvrdil, že nie je jasné, ako Komisia stanovila rozsah celkového subvenčného rozpätia. Rozsah celkových súhrnných subvencií pre čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky vyjadrený ad valorem uvedený v odôvodnení 114 predstavuje nižšiu a vyššiu hranicu celkového subvenčného rozpätia vzorky 5 čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov.

3.1.9.   Závery týkajúce sa Číny

| (116) | Vzhľadom na de minimis výšku napadnuteľných subvencií pre čínskych vyvážajúcich výrobcov by sa nemali uložiť opatrenia na dovoz PSV s pôvodom v Číne. Bol prijatý záver, že v súlade s článkom 14 ods. 3 základného nariadenia by sa prešetrovanie dovozu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike malo ukončiť. |
| --- | --- |

(116)

Vzhľadom na de minimis výšku napadnuteľných subvencií pre čínskych vyvážajúcich výrobcov by sa nemali uložiť opatrenia na dovoz PSV s pôvodom v Číne. Bol prijatý záver, že v súlade s článkom 14 ods. 3 základného nariadenia by sa prešetrovanie dovozu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike malo ukončiť.

3.2.   INDIA

3.2.1.   Všeobecné východiská

| (117) | Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto schémy, ktorých súčasťou je údajné poskytovanie subvencií zo strany orgánov štátnej správy Indie:






  1. | schéma orientovaná na trh; |
| --- | --- | --- |

(117)

Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto schémy, ktorých súčasťou je údajné poskytovanie subvencií zo strany orgánov štátnej správy Indie:

1.

schéma orientovaná na trh;

| 2. | schéma orientovaná na výrobky; |
| --- | --- |

2.

schéma orientovaná na výrobky;

| 3. | schéma zálohových povolení; |
| --- | --- |

3.

schéma zálohových povolení;

| 4. | schéma vrátenia cla; |
| --- | --- |

4.

schéma vrátenia cla;

| 5. | schéma podpory vývozu investičných tovarov; |
| --- | --- |

5.

schéma podpory vývozu investičných tovarov;

| 6. | daňové a colné oslobodenia a zľavy v jednotkách orientovaných na vývoz a v osobitných hospodárskych zónach; |
| --- | --- |

6.

daňové a colné oslobodenia a zľavy v jednotkách orientovaných na vývoz a v osobitných hospodárskych zónach;

| 7. | schéma vývozných úverov; |
| --- | --- |

7.

schéma vývozných úverov;

| 8. | schéma oslobodenia od dane z príjmu; |
| --- | --- |

8.

schéma oslobodenia od dane z príjmu;

| 9. | schéma podpory dodatočných vývozov; |
| --- | --- |

9.

schéma podpory dodatočných vývozov;

| 10. | schéma povolení na bezcolný dovoz; |
| --- | --- |

10.

schéma povolení na bezcolný dovoz;

| 11. | schéma pomoci na rozvoj trhu a súvisiace úverové záruky; |
| --- | --- |

11.

schéma pomoci na rozvoj trhu a súvisiace úverové záruky;

| 12. | schéma kapitálových investičných stimulov vlády Gudžarátu; |
| --- | --- |

12.

schéma kapitálových investičných stimulov vlády Gudžarátu;

| 13. | schéma stimulácie dane z obratu a schéma oslobodenia od dane z elektrickej energie štátu Gudžarát; |
| --- | --- |

13.

schéma stimulácie dane z obratu a schéma oslobodenia od dane z elektrickej energie štátu Gudžarát;

| 14. | subvenčné schémy Západného Bengálska – stimuly a daňové úľavy vrátane grantov a oslobodenia od dane z obratu; |
| --- | --- |

14.

subvenčné schémy Západného Bengálska – stimuly a daňové úľavy vrátane grantov a oslobodenia od dane z obratu;

| 15. | schéma stimulačných balíkov štátu Maháraštra vrátane schémy oslobodenia od dane z elektrickej energie a subvencie na podporu výrobného odvetvia štátu Maháraštra. |
| --- | --- |

15.

schéma stimulačných balíkov štátu Maháraštra vrátane schémy oslobodenia od dane z elektrickej energie a subvencie na podporu výrobného odvetvia štátu Maháraštra.

Subvenčné schémy, ktoré indickí vyvážajúci výrobcovia využívali počas obdobia prešetrovania

| (118) | Prešetrovaním sa zistilo, že počas obdobia prešetrovania získali overení vyvážajúci výrobcovia výhody z týchto schém:






  1. | schémy orientovanej na trh (ďalej len „schéma FMS“, Focus Market Scheme); |
| --- | --- | --- |

(118)

Prešetrovaním sa zistilo, že počas obdobia prešetrovania získali overení vyvážajúci výrobcovia výhody z týchto schém:

1.

schémy orientovanej na trh (ďalej len „schéma FMS“, Focus Market Scheme);

| 2. | schémy orientovanej na výrobky (ďalej len „schéma FPS“, Focus Product Scheme); |
| --- | --- |

2.

schémy orientovanej na výrobky (ďalej len „schéma FPS“, Focus Product Scheme);

| 3. | schémy vrátenia cla (ďalej len „schéma DDS“, Duty Drawback Scheme); |
| --- | --- |

3.

schémy vrátenia cla (ďalej len „schéma DDS“, Duty Drawback Scheme);

| 4. | schémy zálohových povolení (ďalej len „schéma AAS“, Advance Authorisation Scheme); |
| --- | --- |

4.

schémy zálohových povolení (ďalej len „schéma AAS“, Advance Authorisation Scheme);

| 5. | schémy povolení na bezcolný dovoz (ďalej len „schéma DFIA“, Duty Free Import Authorisation Scheme); |
| --- | --- |

5.

schémy povolení na bezcolný dovoz (ďalej len „schéma DFIA“, Duty Free Import Authorisation Scheme);

| 6. | schémy podpory vývozu investičných tovarov (ďalej len „schéma EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

6.

schémy podpory vývozu investičných tovarov (ďalej len „schéma EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);

| 7. | schémy stimulačných balíkov štátu Maháraštra (ďalej len „schéma PSI“, Package Scheme of Incentives). |
| --- | --- |

7.

schémy stimulačných balíkov štátu Maháraštra (ďalej len „schéma PSI“, Package Scheme of Incentives).

| (119) | Schémy uvedené odôvodnení 118 v bodoch 1, 2, 4, 5 a 6 vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoji a regulácii zahraničného obchodu) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992. Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať vyhlášky o vývoznej a dovoznej politike. Tieto vyhlášky sú zhrnuté v dokumentoch politiky zahraničného obchodu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Relevantným dokumentom politiky zahraničného obchodu pre obdobie prešetrovania v prípade tohto prešetrovania je dokument politiky zahraničného obchodu 2009 – 2014 (ďalej len „dokument FTP 09-14“, Foreign Trade Policy 2009-2014). Okrem toho indická vláda stanovuje aj postupy v Príručke postupov, zväzok I (ďalej len „príručka HOP I 09-14“, Handbook of Procedures), ktoré sa uplatňujú na dokument FTP 09-14. Príručka postupov HOP I 09-14 sa pravidelne aktualizuje. |
| --- | --- |

(119)

Schémy uvedené odôvodnení 118 v bodoch 1, 2, 4, 5 a 6 vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoji a regulácii zahraničného obchodu) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992. Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať vyhlášky o vývoznej a dovoznej politike. Tieto vyhlášky sú zhrnuté v dokumentoch politiky zahraničného obchodu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Relevantným dokumentom politiky zahraničného obchodu pre obdobie prešetrovania v prípade tohto prešetrovania je dokument politiky zahraničného obchodu 2009 – 2014 (ďalej len „dokument FTP 09-14“, Foreign Trade Policy 2009-2014). Okrem toho indická vláda stanovuje aj postupy v Príručke postupov, zväzok I (ďalej len „príručka HOP I 09-14“, Handbook of Procedures), ktoré sa uplatňujú na dokument FTP 09-14. Príručka postupov HOP I 09-14 sa pravidelne aktualizuje.

| (120) | Schéma DDS uvedená v odôvodnení 118 bode 3 sa zakladá na oddiele 75 colného zákona z roku 1962, oddiele 37 hlavného zákona o spotrebnej dani z roku 1944, oddieloch 93A a 94 finančného zákona z roku 1994 a na pravidlách vrátenia cla, spotrebnej dane a dane zo služieb z roku 1995. Sadzby vrátenia sa uverejňujú pravidelne. |
| --- | --- |

(120)

Schéma DDS uvedená v odôvodnení 118 bode 3 sa zakladá na oddiele 75 colného zákona z roku 1962, oddiele 37 hlavného zákona o spotrebnej dani z roku 1944, oddieloch 93A a 94 finančného zákona z roku 1994 a na pravidlách vrátenia cla, spotrebnej dane a dane zo služieb z roku 1995. Sadzby vrátenia sa uverejňujú pravidelne.

| (121) | Schéma PSI uvedená v bode 7 sa zakladá na „schéme stimulačných balíkov“ z roku 2007, ktorú prijala vláda indického štátu Maháraštra, uznesenie č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 z 30. marca 2007. |
| --- | --- |

(121)

Schéma PSI uvedená v bode 7 sa zakladá na „schéme stimulačných balíkov“ z roku 2007, ktorú prijala vláda indického štátu Maháraštra, uznesenie č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 z 30. marca 2007.

3.2.2.   Schéma orientovaná na trh (FMS)

a)   Právny základ

Podrobný opis schémy FMS je uvedený v odseku 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odseku 3.8 príručky HOP I 09-14.

b)   Oprávnenosť

| (122) | Túto schému sú oprávnení využívať všetci výrobcovia vývozcovia alebo obchodníci vývozcovia. |
| --- | --- |

(122)

Túto schému sú oprávnení využívať všetci výrobcovia vývozcovia alebo obchodníci vývozcovia.

c)   Vykonávanie v praxi

| (123) | V rámci tejto schémy vývoz všetkých výrobkov vrátane vývozu PSV do krajín oznámených podľa tabuliek 1 a 2 v dodatku 37(C) príručky HOP I 09-14 má nárok na úver na clo rovnajúci sa 3 % hodnoty FOB (free on board – vyplatené na loď). Vývoz všetkých výrobkov do krajín oznámených podľa tabuľky 3 v dodatku 37(C) (prioritné trhy) má od 1. apríla 2011 nárok na úver na clo rovnajúci sa 4 % hodnoty FOB. Určité druhy vývozných činností sú z tejto schémy vylúčené, napr. vývoz dovážaného tovaru alebo prekladaného tovaru, zamýšľaný vývoz, vývoz služieb a obrat vývozu jednotiek pôsobiacich v osobitných hospodárskych zónach/jednotiek orientovaných na vývoz. Z tejto schémy sú vylúčené aj určité druhy výrobkov, napr. diamanty, vzácne kovy, rudy, obilniny, cukor a ropné produkty. |
| --- | --- |

(123)

V rámci tejto schémy vývoz všetkých výrobkov vrátane vývozu PSV do krajín oznámených podľa tabuliek 1 a 2 v dodatku 37(C) príručky HOP I 09-14 má nárok na úver na clo rovnajúci sa 3 % hodnoty FOB (free on board – vyplatené na loď). Vývoz všetkých výrobkov do krajín oznámených podľa tabuľky 3 v dodatku 37(C) (prioritné trhy) má od 1. apríla 2011 nárok na úver na clo rovnajúci sa 4 % hodnoty FOB. Určité druhy vývozných činností sú z tejto schémy vylúčené, napr. vývoz dovážaného tovaru alebo prekladaného tovaru, zamýšľaný vývoz, vývoz služieb a obrat vývozu jednotiek pôsobiacich v osobitných hospodárskych zónach/jednotiek orientovaných na vývoz. Z tejto schémy sú vylúčené aj určité druhy výrobkov, napr. diamanty, vzácne kovy, rudy, obilniny, cukor a ropné produkty.

| (124) | Úvery na clo v rámci schémy FMS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania príslušného osvedčenia o nároku na úver. Môžu sa použiť na uhradenie ciel pri následných dovozoch akýchkoľvek vstupov alebo tovarov vrátane investičného tovaru. |
| --- | --- |

(124)

Úvery na clo v rámci schémy FMS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania príslušného osvedčenia o nároku na úver. Môžu sa použiť na uhradenie ciel pri následných dovozoch akýchkoľvek vstupov alebo tovarov vrátane investičného tovaru.

| (125) | Osvedčenie o nároku na úver vydáva prístav, odkiaľ sa vývoz uskutočnil, po uskutočnení vývozu alebo odoslaní tovaru. Pokiaľ žiadateľ poskytne orgánom kópie všetkých príslušných vývozných dokumentov (napr. vývozný príkaz, faktúry, colný doklad, potvrdenia o vykonaní bankového prevodu), indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať o udelení úverov na clo. |
| --- | --- |

(125)

Osvedčenie o nároku na úver vydáva prístav, odkiaľ sa vývoz uskutočnil, po uskutočnení vývozu alebo odoslaní tovaru. Pokiaľ žiadateľ poskytne orgánom kópie všetkých príslušných vývozných dokumentov (napr. vývozný príkaz, faktúry, colný doklad, potvrdenia o vykonaní bankového prevodu), indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať o udelení úverov na clo.

| (126) | Túto schému počas obdobia prešetrovania využili štyria z overených vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(126)

Túto schému počas obdobia prešetrovania využili štyria z overených vyvážajúcich výrobcov.

| (127) | Po zverejnení informácií traja indickí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že hoci boli oprávnení na výhodu, v súvislosti s predajom na vývoz do Únie o túto výhodu nepožiadali, a teda nie je možný záver o tom, že ju využívali. Indická vláda tvrdila, že schéma je geograficky prepojená s krajinami, ktoré nie sú súčasťou Únie, a Únia ju teda nemôže napadnúť. V tejto súvislosti sa kontrolnými inšpekciami potvrdilo, že v rámci schémy FMS sa výhoda požaduje za vývoz do tretích krajín, pretože schéma sa vzťahuje hlavne na vývoz do tretích krajín. Dotknutí vyvážajúci výrobcovia však nedokázali spochybniť praktické uplatnenie tejto schémy opísané v odôvodneniach 123 až 125 či skutočnosť, že výhoda v rámci schémy FMS sa môže použiť na príslušný výrobok, t. j., že úvery na clo v rámci schémy FMS sú voľne prevoditeľné a môžu sa použiť na zaplatenie cla na následný dovoz akýchkoľvek vstupov alebo tovarov vrátane investičného tovaru. Strana najmä nedokázala spochybniť skutočnosť, že úvery na clo poskytnuté v rámci schémy FMS na vývoz do oprávnených tretích krajín je možné použiť na vyrovnanie dovozných ciel za vstupy použité na výrobu príslušného výrobku vyvážaného do Únie. |
| --- | --- |

(127)

Po zverejnení informácií traja indickí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že hoci boli oprávnení na výhodu, v súvislosti s predajom na vývoz do Únie o túto výhodu nepožiadali, a teda nie je možný záver o tom, že ju využívali. Indická vláda tvrdila, že schéma je geograficky prepojená s krajinami, ktoré nie sú súčasťou Únie, a Únia ju teda nemôže napadnúť. V tejto súvislosti sa kontrolnými inšpekciami potvrdilo, že v rámci schémy FMS sa výhoda požaduje za vývoz do tretích krajín, pretože schéma sa vzťahuje hlavne na vývoz do tretích krajín. Dotknutí vyvážajúci výrobcovia však nedokázali spochybniť praktické uplatnenie tejto schémy opísané v odôvodneniach 123 až 125 či skutočnosť, že výhoda v rámci schémy FMS sa môže použiť na príslušný výrobok, t. j., že úvery na clo v rámci schémy FMS sú voľne prevoditeľné a môžu sa použiť na zaplatenie cla na následný dovoz akýchkoľvek vstupov alebo tovarov vrátane investičného tovaru. Strana najmä nedokázala spochybniť skutočnosť, že úvery na clo poskytnuté v rámci schémy FMS na vývoz do oprávnených tretích krajín je možné použiť na vyrovnanie dovozných ciel za vstupy použité na výrobu príslušného výrobku vyvážaného do Únie.

| (128) | Napokon, tieto výhody sa účtujú na základe časového rozlíšenia v účtovníctve spoločnosti v dňoch, keď sa uskutočnili vývozné transakcie, ktoré preukazujú, že nárok na túto výhodu vzniká v čase vývoznej transakcie a že neexistujú nijaké pochybnosti o tom, že získaný úver na clo sa použije v neskoršom štádiu. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť. |
| --- | --- |

(128)

Napokon, tieto výhody sa účtujú na základe časového rozlíšenia v účtovníctve spoločnosti v dňoch, keď sa uskutočnili vývozné transakcie, ktoré preukazujú, že nárok na túto výhodu vzniká v čase vývoznej transakcie a že neexistujú nijaké pochybnosti o tom, že získaný úver na clo sa použije v neskoršom štádiu. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.

a)   Záver k schéme FMS

| (129) | Zo schémy FMS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver na clo poskytnutý v rámci schémy FMS predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže úver sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo v opačnom prípade splatné. Okrem toho úver na clo v rámci schémy FMS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(129)

Zo schémy FMS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver na clo poskytnutý v rámci schémy FMS predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže úver sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo v opačnom prípade splatné. Okrem toho úver na clo v rámci schémy FMS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu.

| (130) | Navyše je schéma FMS zo zákona podmienená uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia. |
| --- | --- |

(130)

Navyše je schéma FMS zo zákona podmienená uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia.

| (131) | Túto schému nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla alebo schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá nijakú povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Nie je zavedený nijaký systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k vráteniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca je oprávnený na výhody v rámci schémy FMS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na získanie výhody stačí, aby vývozca jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú nijaký tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci schémy FMS. Okrem toho vývozca môže použiť úvery na clá v rámci schémy FMS na účely dovozu investičného tovaru, i keď investičný tovar nie je zahrnutý do rozsahu pôsobnosti prípustných schém vrátenia cla, ako sa stanovuje v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov. |
| --- | --- |

(131)

Túto schému nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla alebo schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá nijakú povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Nie je zavedený nijaký systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k vráteniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca je oprávnený na výhody v rámci schémy FMS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na získanie výhody stačí, aby vývozca jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú nijaký tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci schémy FMS. Okrem toho vývozca môže použiť úvery na clá v rámci schémy FMS na účely dovozu investičného tovaru, i keď investičný tovar nie je zahrnutý do rozsahu pôsobnosti prípustných schém vrátenia cla, ako sa stanovuje v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov.

b)   Výpočet výšky subvencie

| (132) | Výška napadnuteľných subvencií sa vypočítala na základe výhody poskytnutej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že počas obdobia prešetrovania existovala, pretože ju spolupracujúci vyvážajúci výrobca v čase vývoznej transakcie zaúčtoval na základe časového rozlíšenia ako príjem. V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie (čitateľ) rozložila na príslušný obrat z vývozu počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva. |
| --- | --- |

(132)

Výška napadnuteľných subvencií sa vypočítala na základe výhody poskytnutej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že počas obdobia prešetrovania existovala, pretože ju spolupracujúci vyvážajúci výrobca v čase vývoznej transakcie zaúčtoval na základe časového rozlíšenia ako príjem. V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie (čitateľ) rozložila na príslušný obrat z vývozu počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

| (133) | Sadzby subvencie pre štyri dotknuté spoločnosti stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavujú 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % a 0,63 % v uvedenom poradí. |
| --- | --- |

(133)

Sadzby subvencie pre štyri dotknuté spoločnosti stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavujú 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % a 0,63 % v uvedenom poradí.

3.2.3.   Schéma orientovaná na výrobky (FPS)

a)   Právny základ

| (134) | Podrobný opis tejto schémy je uvedený v odsekoch 3.15 až 3.17 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 3.9 až 3.11 príručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(134)

Podrobný opis tejto schémy je uvedený v odsekoch 3.15 až 3.17 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 3.9 až 3.11 príručky HOP I 09-14.

b)   Oprávnenosť

| (135) | Podľa odseku 3.15.2 dokumentu FTP 09-14 sú subjektmi oprávnenými podľa tejto schémy vývozcovia oznámených výrobkov uvedených v dodatku 37D príručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(135)

Podľa odseku 3.15.2 dokumentu FTP 09-14 sú subjektmi oprávnenými podľa tejto schémy vývozcovia oznámených výrobkov uvedených v dodatku 37D príručky HOP I 09-14.

c)   Vykonávanie v praxi

| (136) | Vývozca výrobkov zahrnutých do zoznamu v dodatku 37D príručky HOP I 09-14 môže v rámci schémy FPS požiadať o poukaz oprávňujúci na colnú úľavu vo výške 2 % až 5 % hodnoty FOB vývozu. Príslušný výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, je uvedený v tabuľke 1 dodatku 37D a je s ním spojený nárok na úver na clo vo výške 2 %. |
| --- | --- |

(136)

Vývozca výrobkov zahrnutých do zoznamu v dodatku 37D príručky HOP I 09-14 môže v rámci schémy FPS požiadať o poukaz oprávňujúci na colnú úľavu vo výške 2 % až 5 % hodnoty FOB vývozu. Príslušný výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, je uvedený v tabuľke 1 dodatku 37D a je s ním spojený nárok na úver na clo vo výške 2 %.

| (137) | Schéma FPS predstavuje schému po vývoze, t. j. na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tejto schémy, musí uskutočňovať vývoz. Spoločnosť preto podáva príslušnému orgánu online žiadosť, ku ktorej prikladá kópie vývoznej objednávky a faktúry, doklad vystavený bankou o zaplatení poplatkov za žiadosť, kópiu colných dokladov (shipping bills) a potvrdenie banky (bank realization certificate) osvedčujúce prijatie platby alebo potvrdenie o prijatí devíz (foreign inward remittance certificate) v prípade priameho prevodu dokladov. Ak boli originály colných dokladov (shipping bills) a/alebo potvrdení banky (bank realization certificates) predložené na účely uplatnenia nároku na výhody v rámci akejkoľvek inej schémy, spoločnosť môže predložiť ňou overené kópie dokladov s uvedením príslušného orgánu, ktorému boli predložené originály dokladov. Online žiadosť o úvery FPS sa môže týkať najviac 50 colných dokladov (shipping bills). |
| --- | --- |

(137)

Schéma FPS predstavuje schému po vývoze, t. j. na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tejto schémy, musí uskutočňovať vývoz. Spoločnosť preto podáva príslušnému orgánu online žiadosť, ku ktorej prikladá kópie vývoznej objednávky a faktúry, doklad vystavený bankou o zaplatení poplatkov za žiadosť, kópiu colných dokladov (shipping bills) a potvrdenie banky (bank realization certificate) osvedčujúce prijatie platby alebo potvrdenie o prijatí devíz (foreign inward remittance certificate) v prípade priameho prevodu dokladov. Ak boli originály colných dokladov (shipping bills) a/alebo potvrdení banky (bank realization certificates) predložené na účely uplatnenia nároku na výhody v rámci akejkoľvek inej schémy, spoločnosť môže predložiť ňou overené kópie dokladov s uvedením príslušného orgánu, ktorému boli predložené originály dokladov. Online žiadosť o úvery FPS sa môže týkať najviac 50 colných dokladov (shipping bills).

| (138) | Zistilo sa, že podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať úvery FPS ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti. Tieto úvery sa môžu použiť na uhradenie ciel pri následnom dovoze akéhokoľvek tovaru – s výnimkou investičného tovaru a tovaru, na ktorý sa vzťahujú dovozné obmedzenia. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z obratu) alebo sa môže využiť inak. Úvery FPS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania. |
| --- | --- |

(138)

Zistilo sa, že podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať úvery FPS ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti. Tieto úvery sa môžu použiť na uhradenie ciel pri následnom dovoze akéhokoľvek tovaru – s výnimkou investičného tovaru a tovaru, na ktorý sa vzťahujú dovozné obmedzenia. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z obratu) alebo sa môže využiť inak. Úvery FPS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania.

| (139) | Túto schému počas obdobia prešetrovania využili všetci piati overení vyvážajúci výrobcovia. |
| --- | --- |

(139)

Túto schému počas obdobia prešetrovania využili všetci piati overení vyvážajúci výrobcovia.

| (140) | Po zverejnení informácií traja indickí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že hoci boli oprávnení na výhodu, o túto výhodu nepožiadali minimálne v súvislosti s časťou predaja na vývoz, a teda nie je možný záver o tom, že ju využívali. Dotknutí vyvážajúci výrobcovia však nedokázali spochybniť ani praktické uplatnenie tejto schémy, ako je opísaná v odôvodneniach 123 až 125, ani to, že výhoda v rámci schémy FPS sa môže použiť na príslušný výrobok, konkrétne skutočnosť, že úvery na clo v rámci schémy FPS sú voľne prevoditeľné a môžu sa použiť na zaplatenie cla na následný dovoz akýchkoľvek vstupov alebo tovarov vrátane investičného tovaru. Pripomína sa, že tieto výhody sa účtujú na základe časového rozlíšenia v účtovníctve spoločnosti v dňoch, keď sa uskutočnili vývozné transakcie, ktoré preukazujú, že nárok na túto výhodu vzniká v čase vývoznej transakcie a že neexistujú nijaké pochybnosti o tom, že získaný úver na clo sa použije v neskoršom štádiu. |
| --- | --- |

(140)

Po zverejnení informácií traja indickí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že hoci boli oprávnení na výhodu, o túto výhodu nepožiadali minimálne v súvislosti s časťou predaja na vývoz, a teda nie je možný záver o tom, že ju využívali. Dotknutí vyvážajúci výrobcovia však nedokázali spochybniť ani praktické uplatnenie tejto schémy, ako je opísaná v odôvodneniach 123 až 125, ani to, že výhoda v rámci schémy FPS sa môže použiť na príslušný výrobok, konkrétne skutočnosť, že úvery na clo v rámci schémy FPS sú voľne prevoditeľné a môžu sa použiť na zaplatenie cla na následný dovoz akýchkoľvek vstupov alebo tovarov vrátane investičného tovaru. Pripomína sa, že tieto výhody sa účtujú na základe časového rozlíšenia v účtovníctve spoločnosti v dňoch, keď sa uskutočnili vývozné transakcie, ktoré preukazujú, že nárok na túto výhodu vzniká v čase vývoznej transakcie a že neexistujú nijaké pochybnosti o tom, že získaný úver na clo sa použije v neskoršom štádiu.

d)   Záver týkajúci sa schémy FPS

| (141) | Zo schémy FPS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver FPS je finančnou pomocou indickej vlády, keďže úver sa napokon využije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Úver FPS okrem toho poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(141)

Zo schémy FPS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver FPS je finančnou pomocou indickej vlády, keďže úver sa napokon využije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Úver FPS okrem toho poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu.

| (142) | Navyše je schéma FPS zo zákona podmienená uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(142)

Navyše je schéma FPS zo zákona podmienená uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.

| (143) | Túto schému nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla alebo schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca hlavne nemá nijakú povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený nijaký systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či došlo k vráteniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca je napokon oprávnený na výhody zo schémy FPS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na získanie výhody stačí, aby vývozca jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú nijaký tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody zo schémy FPS. |
| --- | --- |

(143)

Túto schému nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla alebo schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca hlavne nemá nijakú povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený nijaký systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či došlo k vráteniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca je napokon oprávnený na výhody zo schémy FPS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na získanie výhody stačí, aby vývozca jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú nijaký tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody zo schémy FPS.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (144) | V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. V tejto súvislosti sa usúdilo, že príjemcovi je poskytnutá výhoda v momente, keď sa uskutoční vývozná transakcia v rámci tejto schémy. V tom momente sa musí indická vláda vzdať cla, ktoré predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru FPS, ktorý sa má udeliť na danú vývoznú transakciu, indická vláda nemá nijakú právomoc rozhodovať, či sa subvencia poskytne, alebo nie. V súvislosti s uvedeným sa považuje za vhodné určiť výhodu v rámci schémy FPS ako súčet úverov získaných na vývozné transakcie uskutočnené v rámci tejto schémy počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(144)

V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. V tejto súvislosti sa usúdilo, že príjemcovi je poskytnutá výhoda v momente, keď sa uskutoční vývozná transakcia v rámci tejto schémy. V tom momente sa musí indická vláda vzdať cla, ktoré predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru FPS, ktorý sa má udeliť na danú vývoznú transakciu, indická vláda nemá nijakú právomoc rozhodovať, či sa subvencia poskytne, alebo nie. V súvislosti s uvedeným sa považuje za vhodné určiť výhodu v rámci schémy FPS ako súčet úverov získaných na vývozné transakcie uskutočnené v rámci tejto schémy počas obdobia prešetrovania.

| (145) | V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov odpočítajú od výšky takto zistených úverov poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, aby sa dospelo k výške subvencie (v čitateli). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozložila na príslušný celkový obrat z vývozu počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva. |
| --- | --- |

(145)

V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov odpočítajú od výšky takto zistených úverov poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, aby sa dospelo k výške subvencie (v čitateli). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozložila na príslušný celkový obrat z vývozu počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

| (146) | Sadzby subvencie pre päť dotknutých spoločností stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavujú 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % a 1,95 % v uvedenom poradí. |
| --- | --- |

(146)

Sadzby subvencie pre päť dotknutých spoločností stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavujú 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % a 1,95 % v uvedenom poradí.

3.2.4.   Schéma vrátenia cla (DDS)

a)   Právny základ

| (147) | Podrobný opis schémy DDS je uvedený v pravidlách vrátenia cla a spotrebnej dane z roku 1995 zmenených nadväzujúcimi vyhláškami. |
| --- | --- |

(147)

Podrobný opis schémy DDS je uvedený v pravidlách vrátenia cla a spotrebnej dane z roku 1995 zmenených nadväzujúcimi vyhláškami.

b)   Oprávnenosť

| (148) | Túto schému sú oprávnení využívať všetci výrobcovia vývozcovia alebo obchodníci vývozcovia. |
| --- | --- |

(148)

Túto schému sú oprávnení využívať všetci výrobcovia vývozcovia alebo obchodníci vývozcovia.

c)   Vykonávanie v praxi

| (149) | Oprávnený vývozca môže požiadať o vrátenie sumy, ktorá sa vypočíta ako percentuálny podiel hodnoty FOB výrobkov vyvážaných v rámci tejto schémy. Indická vláda stanovila sadzby vrátenia cla pre viaceré výrobky vrátane príslušného výrobku. Tieto sadzby sa stanovujú na základe priemerného množstva alebo hodnoty materiálov použitých ako vstupy pri výrobe výrobku a priemernej sumy cla zaplateného za vstupy. Tieto sadzby sa uplatňujú bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo v skutočnosti zaplatené, alebo nie. Sadzba schémy DDS pre príslušný výrobok bola počas obdobia prešetrovania: 3 % hodnoty FOB až do 9. októbra 2012, 2,1 % hodnoty FOB od 10. októbra 2012 do 20. septembra 2013 a 1,7 % hodnoty FOB od 21. septembra 2013. |
| --- | --- |

(149)

Oprávnený vývozca môže požiadať o vrátenie sumy, ktorá sa vypočíta ako percentuálny podiel hodnoty FOB výrobkov vyvážaných v rámci tejto schémy. Indická vláda stanovila sadzby vrátenia cla pre viaceré výrobky vrátane príslušného výrobku. Tieto sadzby sa stanovujú na základe priemerného množstva alebo hodnoty materiálov použitých ako vstupy pri výrobe výrobku a priemernej sumy cla zaplateného za vstupy. Tieto sadzby sa uplatňujú bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo v skutočnosti zaplatené, alebo nie. Sadzba schémy DDS pre príslušný výrobok bola počas obdobia prešetrovania: 3 % hodnoty FOB až do 9. októbra 2012, 2,1 % hodnoty FOB od 10. októbra 2012 do 20. septembra 2013 a 1,7 % hodnoty FOB od 21. septembra 2013.

| (150) | Aby bola spoločnosť oprávnená využívať výhody v rámci tejto schémy, musí vyvážať. V momente zápisu podrobných údajov o odoslaní na server colného úradu (ICEGATE) sa uvádza informácia, že vývoz sa uskutočňuje v rámci schémy DDS a neodvolateľne sa stanoví suma DDS. Potom, čo dopravná spoločnosť dodá všeobecný zoznam vyvážaného tovaru (ďalej len „EGM“, Export General Manifest) a colný úrad s uspokojivým výsledkom porovná tento dokument s údajmi na vývoznom colnom doklade, sú splnené všetky podmienky na schválenie vyplatenia sumy vráteného cla prostredníctvom priamej platby na bankový účet vývozcu alebo prostredníctvom zmenky. |
| --- | --- |

(150)

Aby bola spoločnosť oprávnená využívať výhody v rámci tejto schémy, musí vyvážať. V momente zápisu podrobných údajov o odoslaní na server colného úradu (ICEGATE) sa uvádza informácia, že vývoz sa uskutočňuje v rámci schémy DDS a neodvolateľne sa stanoví suma DDS. Potom, čo dopravná spoločnosť dodá všeobecný zoznam vyvážaného tovaru (ďalej len „EGM“, Export General Manifest) a colný úrad s uspokojivým výsledkom porovná tento dokument s údajmi na vývoznom colnom doklade, sú splnené všetky podmienky na schválenie vyplatenia sumy vráteného cla prostredníctvom priamej platby na bankový účet vývozcu alebo prostredníctvom zmenky.

| (151) | Vývozca musí takisto predložiť dôkaz o pripísaní výnosu z vývozu prostredníctvom potvrdenia o vykonaní bankového prevodu (ďalej len „BRC“, Bank Realisation Certificate). Tento dokument môže byť poskytnutý po vyplatení sumy vráteného cla, ale v prípade, ak vývozca nepredloží BRC v stanovenej lehote, indická vláda bude vyplatenú sumu vymáhať. |
| --- | --- |

(151)

Vývozca musí takisto predložiť dôkaz o pripísaní výnosu z vývozu prostredníctvom potvrdenia o vykonaní bankového prevodu (ďalej len „BRC“, Bank Realisation Certificate). Tento dokument môže byť poskytnutý po vyplatení sumy vráteného cla, ale v prípade, ak vývozca nepredloží BRC v stanovenej lehote, indická vláda bude vyplatenú sumu vymáhať.

| (152) | Suma vráteného cla sa môže využiť na ľubovoľný účel. |
| --- | --- |

(152)

Suma vráteného cla sa môže využiť na ľubovoľný účel.

| (153) | Zistilo sa, že podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať sumu vráteného cla ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti. |
| --- | --- |

(153)

Zistilo sa, že podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať sumu vráteného cla ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti.

| (154) | Počas obdobia prešetrovania využili schému DDS dvaja z overených vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(154)

Počas obdobia prešetrovania využili schému DDS dvaja z overených vyvážajúcich výrobcov.

d)   Záver k schéme DDS

| (155) | Zo schémy DDS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Suma vráteného cla je finančnou pomocou indickej vlády, pretože má podobu priameho prevodu finančných prostriedkov indickou vládou. Suma vráteného cla okrem toho poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu za podmienok, ktoré nie sú na trhu dostupné. |
| --- | --- |

(155)

Zo schémy DDS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Suma vráteného cla je finančnou pomocou indickej vlády, pretože má podobu priameho prevodu finančných prostriedkov indickou vládou. Suma vráteného cla okrem toho poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu za podmienok, ktoré nie sú na trhu dostupné.

| (156) | Sadzbu vrátenia cla pre vývoz stanovuje indická vláda na základe jednotlivých výrobkov. Napriek tomu, že subvencia sa uvádza ako schéma vrátenia cla, nemá charakteristiky prípustnej schémy vrátenia cla alebo schémy náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Platby v hotovosti vývozcom nie sú naviazané na skutočné platby dovozných ciel na suroviny, a nie sú úvermi na clo na vyrovnanie dovozných ciel z minulého alebo budúceho dovozu surovín. |
| --- | --- |

(156)

Sadzbu vrátenia cla pre vývoz stanovuje indická vláda na základe jednotlivých výrobkov. Napriek tomu, že subvencia sa uvádza ako schéma vrátenia cla, nemá charakteristiky prípustnej schémy vrátenia cla alebo schémy náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Platby v hotovosti vývozcom nie sú naviazané na skutočné platby dovozných ciel na suroviny, a nie sú úvermi na clo na vyrovnanie dovozných ciel z minulého alebo budúceho dovozu surovín.

| (157) | Potvrdzuje to obežník indickej vlády č. 24/2001, v ktorom sa jasne uvádza, že „[sadzby vrátenia cla] vôbec nesúvisia so skutočnou štruktúrou vstupnej spotreby a skutočným zaťažením vstupov konkrétneho vývozcu alebo jednotlivých zásielok [...]“ a regionálnym orgánom sa v ňom poskytujú inštrukcie, že „príslušné miestne subjekty by nemali trvať na dôkazoch o skutočných uhradených clách za dovezené alebo pôvodné vstupy [...] spolu s [nárokom na vrátenie cla] vyplneným vývozcami“. |
| --- | --- |

(157)

Potvrdzuje to obežník indickej vlády č. 24/2001, v ktorom sa jasne uvádza, že „[sadzby vrátenia cla] vôbec nesúvisia so skutočnou štruktúrou vstupnej spotreby a skutočným zaťažením vstupov konkrétneho vývozcu alebo jednotlivých zásielok [...]“ a regionálnym orgánom sa v ňom poskytujú inštrukcie, že „príslušné miestne subjekty by nemali trvať na dôkazoch o skutočných uhradených clách za dovezené alebo pôvodné vstupy [...] spolu s [nárokom na vrátenie cla] vyplneným vývozcami“.

| (158) | Platba vo forme priameho prevodu finančných prostriedkov indickou vládou po vývoze uskutočnenom vývozcami sa musí považovať za priamy grant od indickej vlády závislý na vývoznej výkonnosti, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia. |
| --- | --- |

(158)

Platba vo forme priameho prevodu finančných prostriedkov indickou vládou po vývoze uskutočnenom vývozcami sa musí považovať za priamy grant od indickej vlády závislý na vývoznej výkonnosti, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia.

| (159) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že schéma DDS je napadnuteľná. |
| --- | --- |

(159)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že schéma DDS je napadnuteľná.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (160) | V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tejto schémy. V danom momente je indická vláda zodpovedná za vyplatenie sumy vráteného cla, ktorá predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza suma vráteného cla, ktorá sa má poskytnúť na danú vývoznú transakciu, indická vláda už nemá právomoc rozhodovať o tom, či sa subvencia poskytne, alebo nie. Vzhľadom na uvedenú skutočnosť sa považuje za vhodné posudzovať výhodu v rámci schémy DDS ako súčet súm vráteného cla z vývozných transakcií uskutočnených v rámci tejto schémy počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(160)

V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tejto schémy. V danom momente je indická vláda zodpovedná za vyplatenie sumy vráteného cla, ktorá predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza suma vráteného cla, ktorá sa má poskytnúť na danú vývoznú transakciu, indická vláda už nemá právomoc rozhodovať o tom, či sa subvencia poskytne, alebo nie. Vzhľadom na uvedenú skutočnosť sa považuje za vhodné posudzovať výhodu v rámci schémy DDS ako súčet súm vráteného cla z vývozných transakcií uskutočnených v rámci tejto schémy počas obdobia prešetrovania.

| (161) | V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat z vývozu príslušného výrobku počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva. |
| --- | --- |

(161)

V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat z vývozu príslušného výrobku počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

| (162) | Na základe uvedených skutočností boli pre dve dotknuté spoločnosti stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania sadzby subvencie vo výške 0,24 % a 2,12 % v uvedenom poradí. |
| --- | --- |

(162)

Na základe uvedených skutočností boli pre dve dotknuté spoločnosti stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania sadzby subvencie vo výške 0,24 % a 2,12 % v uvedenom poradí.

3.2.5.   Schéma zálohových povolení (AAS)

a)   Právny základ

| (163) | Podrobný opis schémy je uvedený v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 príručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(163)

Podrobný opis schémy je uvedený v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 príručky HOP I 09-14.

b)   Oprávnenosť

| (164) | Schéma AAS pozostáva zo šiestich podschém, ktorých podrobnejší opis sa uvádza v odôvodnení 165. Tieto podschémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov oprávnených na podschému AAS „fyzický vývoz“ a na podschému AAS „každoročná požiadavka“. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, sú v rámci schémy AAS oprávnení na dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí dodávajú kategórie „zamýšľaného vývozu“ uvedené v odseku 8.2 dokumentu FTP 09-14, akými sú napríklad dodávatelia pre jednotku orientovanú na vývoz, sú oprávnení v rámci podschémy AAS „zamýšľaný vývoz“. Dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov sú oprávnení na výhody v súvislosti so „zamýšľaným vývozom“ na základe podschém „príkaz na predčasné uvoľnenie“ (ďalej len „ARO“, Advance Release Order) a „domáci dokumentárny akreditív“. |
| --- | --- |

(164)

Schéma AAS pozostáva zo šiestich podschém, ktorých podrobnejší opis sa uvádza v odôvodnení 165. Tieto podschémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov oprávnených na podschému AAS „fyzický vývoz“ a na podschému AAS „každoročná požiadavka“. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, sú v rámci schémy AAS oprávnení na dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí dodávajú kategórie „zamýšľaného vývozu“ uvedené v odseku 8.2 dokumentu FTP 09-14, akými sú napríklad dodávatelia pre jednotku orientovanú na vývoz, sú oprávnení v rámci podschémy AAS „zamýšľaný vývoz“. Dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov sú oprávnení na výhody v súvislosti so „zamýšľaným vývozom“ na základe podschém „príkaz na predčasné uvoľnenie“ (ďalej len „ARO“, Advance Release Order) a „domáci dokumentárny akreditív“.

c)   Vykonávanie v praxi

| (165) | Povolenia sa v rámci schémy AAS môžu vydať na účely:






  a) | fyzického vývozu: Toto je hlavná podschéma. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok na vývoz musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť vrátane druhu výrobku na vývoz sú uvedené v licencii; |
| --- | --- | --- |

(165)

Povolenia sa v rámci schémy AAS môžu vydať na účely:

a)

fyzického vývozu: Toto je hlavná podschéma. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok na vývoz musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť vrátane druhu výrobku na vývoz sú uvedené v licencii;

| b) | každoročnej požiadavky: Toto povolenie nie je naviazané na konkrétny výrobok učený na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napr. chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže do určitého hodnotového prahu, určeného podľa jeho vývozu v minulosti, dovážať bez cla každý vstupný materiál, ktorý použije pri výrobe akejkoľvek položky, ktorá patrí do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov zhotovených z takéhoto materiálu oslobodeného od cla; |
| --- | --- |

b)

každoročnej požiadavky: Toto povolenie nie je naviazané na konkrétny výrobok učený na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napr. chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže do určitého hodnotového prahu, určeného podľa jeho vývozu v minulosti, dovážať bez cla každý vstupný materiál, ktorý použije pri výrobe akejkoľvek položky, ktorá patrí do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov zhotovených z takéhoto materiálu oslobodeného od cla;

| c) | dodávky medziproduktov: Táto podschéma zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia zamýšľajú vyrábať jeden výrobok na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel môže získať povolenie AAS na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť; |
| --- | --- |

c)

dodávky medziproduktov: Táto podschéma zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia zamýšľajú vyrábať jeden výrobok na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel môže získať povolenie AAS na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť;

| d) | zamýšľaného vývozu: Táto podschéma umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupy potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predať ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov vymenovaným v odseku 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podľa indickej vlády sa za zamýšľaný vývoz považujú také transakcie, pri ktorých dodávaný tovar neopustí krajinu. Niektoré kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre jednotku orientovanú na vývoz alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (special economic zone); |
| --- | --- |

d)

zamýšľaného vývozu: Táto podschéma umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupy potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predať ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov vymenovaným v odseku 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podľa indickej vlády sa za zamýšľaný vývoz považujú také transakcie, pri ktorých dodávaný tovar neopustí krajinu. Niektoré kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre jednotku orientovanú na vývoz alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (special economic zone);

| e) | príkazu na predčasné uvoľnenie (ARO): Držiteľ povolenia AAS, ktorý plánuje čerpať vstupy z domácich zdrojov a nie z priameho dovozu, má možnosť čerpať ich na základe ARO. V takýchto prípadoch sú zálohové povolenia schválené ako ARO a domácemu dodávateľovi sú potvrdené pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO znamená pre dodávateľa nárok na výhody v rámci zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 dokumentu FTP 09-14 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhradu konečnej spotrebnej dane). Mechanizmom ARO sa dodávateľovi nahrádzajú dane a clá namiesto toho, aby sa nahrádzali konečnému vývozcovi vo forme vrátenia/náhrady ciel. Náhrada daní/ciel je k dispozícii pre domáce vstupy, ako aj pre dovážané vstupy; |
| --- | --- |

e)

príkazu na predčasné uvoľnenie (ARO): Držiteľ povolenia AAS, ktorý plánuje čerpať vstupy z domácich zdrojov a nie z priameho dovozu, má možnosť čerpať ich na základe ARO. V takýchto prípadoch sú zálohové povolenia schválené ako ARO a domácemu dodávateľovi sú potvrdené pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO znamená pre dodávateľa nárok na výhody v rámci zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 dokumentu FTP 09-14 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhradu konečnej spotrebnej dane). Mechanizmom ARO sa dodávateľovi nahrádzajú dane a clá namiesto toho, aby sa nahrádzali konečnému vývozcovi vo forme vrátenia/náhrady ciel. Náhrada daní/ciel je k dispozícii pre domáce vstupy, ako aj pre dovážané vstupy;

| f) | domáceho dokumentárneho akreditívu: Táto podschéma zahŕňa opäť domáce dodávky držiteľovi zálohového povolenia. Držiteľ zálohového povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka schváli platnosť povolenia pre priamy dovoz iba pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré sa budú namiesto dovozu čerpať z domácich zdrojov. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody týkajúce sa zamýšľaného vývozu, ako sa stanovuje v odseku 8.3 dokumentu FTP 09-14 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhradu konečnej spotrebnej dane). |
| --- | --- |

f)

domáceho dokumentárneho akreditívu: Táto podschéma zahŕňa opäť domáce dodávky držiteľovi zálohového povolenia. Držiteľ zálohového povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka schváli platnosť povolenia pre priamy dovoz iba pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré sa budú namiesto dovozu čerpať z domácich zdrojov. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody týkajúce sa zamýšľaného vývozu, ako sa stanovuje v odseku 8.3 dokumentu FTP 09-14 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhradu konečnej spotrebnej dane).

| (166) | Tri overené spoločnosti získali v súvislosti s príslušným výrobkom počas obdobia prešetrovania koncesie zo schémy AAS. Tieto spoločnosti využívali podschémy podľa písm. a), d) a e) uvedených vyššie. Napadnuteľnosť zvyšných nevyužitých podschém preto nie je potrebné zisťovať. |
| --- | --- |

(166)

Tri overené spoločnosti získali v súvislosti s príslušným výrobkom počas obdobia prešetrovania koncesie zo schémy AAS. Tieto spoločnosti využívali podschémy podľa písm. a), d) a e) uvedených vyššie. Napadnuteľnosť zvyšných nevyužitých podschém preto nie je potrebné zisťovať.

| (167) | Držiteľ zálohového povolenia je na účely kontroly zo strany indických orgánov zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26 a 4.30 príručky HOP I 09-14 a dodatok 23 k tejto príručke), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie s uvedením, že predpísané registre a príslušné záznamy boli preskúmané a informácie poskytnuté vo formáte podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne. |
| --- | --- |

(167)

Držiteľ zálohového povolenia je na účely kontroly zo strany indických orgánov zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26 a 4.30 príručky HOP I 09-14 a dodatok 23 k tejto príručke), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie s uvedením, že predpísané registre a príslušné záznamy boli preskúmané a informácie poskytnuté vo formáte podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne.

| (168) | Pokiaľ ide o použitie schémy AAS na fyzický vývoz uvedený v odôvodnení 165 písm. a), čo počas obdobia prešetrovania uskutočnili dve overené spoločnosti, indická vláda stanovuje objem a hodnotu príspevku na dovoz a objem a hodnotu vývoznej povinnosti, ktoré sa zaznamenávajú v zálohovom povolení. Štátni úradníci okrem toho musia v čase dovozu a vývozu zdokumentovať príslušné transakcie v zálohovom povolení. Objem povoleného dovozu v rámci schémy AAS stanovuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (ďalej len „normy SION“, Standard Input Output Norms), ktoré existujú v prípade väčšiny výrobkov vrátane príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(168)

Pokiaľ ide o použitie schémy AAS na fyzický vývoz uvedený v odôvodnení 165 písm. a), čo počas obdobia prešetrovania uskutočnili dve overené spoločnosti, indická vláda stanovuje objem a hodnotu príspevku na dovoz a objem a hodnotu vývoznej povinnosti, ktoré sa zaznamenávajú v zálohovom povolení. Štátni úradníci okrem toho musia v čase dovozu a vývozu zdokumentovať príslušné transakcie v zálohovom povolení. Objem povoleného dovozu v rámci schémy AAS stanovuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (ďalej len „normy SION“, Standard Input Output Norms), ktoré existujú v prípade väčšiny výrobkov vrátane príslušného výrobku.

| (169) | Dovezené vstupné materiály sú neprevoditeľné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rámci po vydaní licencie (24 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov). |
| --- | --- |

(169)

Dovezené vstupné materiály sú neprevoditeľné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rámci po vydaní licencie (24 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov).

| (170) | Prešetrovaním sa zistilo, že požiadavky na kontrolu stanovené indickými orgánmi v praxi neboli dodržané. |
| --- | --- |

(170)

Prešetrovaním sa zistilo, že požiadavky na kontrolu stanovené indickými orgánmi v praxi neboli dodržané.

| (171) | Len jedna z dvoch overených spoločností, ktoré využili túto podschému, viedla register výroby a spotreby. Register spotreby však neumožňoval overiť, ktoré vstupy boli spotrebované pri výrobe vyvážaného výrobku a v akom množstve. Pokiaľ ide o požiadavky na kontrolu uvedené v predchádzajúcom texte, spoločnosti nemali nijaké záznamy, ktoré by dokazovali, že sa uskutočnil externý audit registra spotreby. Celkovo sa usudzuje, že prešetrovaní vývozcovia neboli schopní preukázať, že sú splnené príslušné ustanovenia dokumentu FTP. |
| --- | --- |

(171)

Len jedna z dvoch overených spoločností, ktoré využili túto podschému, viedla register výroby a spotreby. Register spotreby však neumožňoval overiť, ktoré vstupy boli spotrebované pri výrobe vyvážaného výrobku a v akom množstve. Pokiaľ ide o požiadavky na kontrolu uvedené v predchádzajúcom texte, spoločnosti nemali nijaké záznamy, ktoré by dokazovali, že sa uskutočnil externý audit registra spotreby. Celkovo sa usudzuje, že prešetrovaní vývozcovia neboli schopní preukázať, že sú splnené príslušné ustanovenia dokumentu FTP.

| (172) | Pokiaľ ide o použitie schémy AAS na ARO uvedené v odôvodnení 165 písm. e), k čomu počas obdobia prešetrovania došlo v prípade jednej overenej spoločnosti, objem povoleného dovozu je podľa tejto schémy stanovený ako percento objemu vyvezených hotových výrobkov. V zálohových licenciách sa jednotky oprávnených dovozov merajú z hľadiska ich množstva alebo ich hodnoty. V obidvoch prípadoch sú sadzby použité na stanovenie prípustného bezcolného nákupu určené na základe noriem SION, a to pre väčšinu výrobkov vrátane výrobku, na ktorý sa vzťahuje toto prešetrovanie. Položky vstupov uvedené v zálohových licenciách sú položky použité pri výrobe príslušného vyvážaného hotového výrobku. |
| --- | --- |

(172)

Pokiaľ ide o použitie schémy AAS na ARO uvedené v odôvodnení 165 písm. e), k čomu počas obdobia prešetrovania došlo v prípade jednej overenej spoločnosti, objem povoleného dovozu je podľa tejto schémy stanovený ako percento objemu vyvezených hotových výrobkov. V zálohových licenciách sa jednotky oprávnených dovozov merajú z hľadiska ich množstva alebo ich hodnoty. V obidvoch prípadoch sú sadzby použité na stanovenie prípustného bezcolného nákupu určené na základe noriem SION, a to pre väčšinu výrobkov vrátane výrobku, na ktorý sa vzťahuje toto prešetrovanie. Položky vstupov uvedené v zálohových licenciách sú položky použité pri výrobe príslušného vyvážaného hotového výrobku.

| (173) | Držiteľ zálohovej licencie, ktorý plánuje čerpať vstupy z domácich zdrojov a nie z priameho dovozu, má možnosť čerpať ich na základe ARO. V takýchto prípadoch sú zálohové licencie schválené ako ARO a domácemu dodávateľovi sú potvrdené pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO znamená pre dodávateľa nárok na výhodu z plánovaného vývozu, ako sú vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada tzv. konečnej spotrebnej dane. |
| --- | --- |

(173)

Držiteľ zálohovej licencie, ktorý plánuje čerpať vstupy z domácich zdrojov a nie z priameho dovozu, má možnosť čerpať ich na základe ARO. V takýchto prípadoch sú zálohové licencie schválené ako ARO a domácemu dodávateľovi sú potvrdené pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO znamená pre dodávateľa nárok na výhodu z plánovaného vývozu, ako sú vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada tzv. konečnej spotrebnej dane.

| (174) | Prešetrovaním sa zistilo, že požiadavky na kontrolu stanovené indickými orgánmi v praxi neboli dodržané. |
| --- | --- |

(174)

Prešetrovaním sa zistilo, že požiadavky na kontrolu stanovené indickými orgánmi v praxi neboli dodržané.

| (175) | Pokiaľ ide o použitie schémy AAS na zamýšľaný vývoz uvedený v odôvodnení 165 písm. d), čo počas obdobia prešetrovania uskutočnila jedna overená spoločnosť, indická vláda stanovuje objem a hodnotu príspevku na dovoz aj objem a hodnotu vývoznej povinnosti, ktoré sa zaznamenávajú v povolení. Štátni úradníci okrem toho musia v čase dovozu a vývozu zdokumentovať príslušné transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci tejto schémy stanovuje indická vláda na základe noriem SION. |
| --- | --- |

(175)

Pokiaľ ide o použitie schémy AAS na zamýšľaný vývoz uvedený v odôvodnení 165 písm. d), čo počas obdobia prešetrovania uskutočnila jedna overená spoločnosť, indická vláda stanovuje objem a hodnotu príspevku na dovoz aj objem a hodnotu vývoznej povinnosti, ktoré sa zaznamenávajú v povolení. Štátni úradníci okrem toho musia v čase dovozu a vývozu zdokumentovať príslušné transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci tejto schémy stanovuje indická vláda na základe noriem SION.

| (176) | Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanej lehote (24 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov) po vydaní povolenia. |
| --- | --- |

(176)

Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanej lehote (24 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov) po vydaní povolenia.

| (177) | Zistilo sa, že medzi dovezenými vstupmi a vyvezenými hotovými výrobkami neexistuje nijaká väzba. Ďalej sa zistilo, že žiadateľ neviedol register spotreby uvedený v odôvodnení 167 overiteľný externým účtovníkom, hoci mal túto povinnosť. Napriek porušeniu tejto povinnosti žiadateľ využíval výhody v rámci schémy AAS. |
| --- | --- |

(177)

Zistilo sa, že medzi dovezenými vstupmi a vyvezenými hotovými výrobkami neexistuje nijaká väzba. Ďalej sa zistilo, že žiadateľ neviedol register spotreby uvedený v odôvodnení 167 overiteľný externým účtovníkom, hoci mal túto povinnosť. Napriek porušeniu tejto povinnosti žiadateľ využíval výhody v rámci schémy AAS.

d)   Záver týkajúci sa schémy AAS

| (178) | Oslobodenie od dovozného cla je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, pretože znižuje príjem z cla, ktoré by bolo inak splatné, a poskytuje prešetrovaným vývozcom výhodu, pretože zvyšuje ich likviditu. |
| --- | --- |

(178)

Oslobodenie od dovozného cla je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, pretože znižuje príjem z cla, ktoré by bolo inak splatné, a poskytuje prešetrovaným vývozcom výhodu, pretože zvyšuje ich likviditu.

| (179) | Všetky dotknuté podschémy sú zo zákona jasne podmienené výkonnosťou vývozu, a preto sa považujú za špecifické a napadnuteľné podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia. Spoločnosť nemôže získať výhody v rámci tejto schémy bez vývozného záväzku. |
| --- | --- |

(179)

Všetky dotknuté podschémy sú zo zákona jasne podmienené výkonnosťou vývozu, a preto sa považujú za špecifické a napadnuteľné podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia. Spoločnosť nemôže získať výhody v rámci tejto schémy bez vývozného záväzku.

| (180) | Ani jednu z troch podschém použitých v tomto prípade nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla ani za schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňajú pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Indická vláda neuplatňovala kontrolný systém alebo postup na potvrdenie účinným spôsobom, aby potvrdila, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (oddiel II bod 4 prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade schém náhradného vrátenia cla oddiel II bod 2 prílohy III k základnému nariadeniu). Usudzuje sa teda, že normy SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné a samy osebe nemôžu predstavovať kontrolný systém skutočnej spotreby, pretože forma týchto štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne skontrolovať, aké množstvá vstupov sa spotrebovali pri výrobe vyvážaných výrobkov. Okrem toho indická vláda nevykonala nijaké ďalšie skúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného kontrolného systému bolo potrebné (oddiel II bod 5 prílohy II a oddiel II bod 3 prílohy III k základnému nariadeniu). |
| --- | --- |

(180)

Ani jednu z troch podschém použitých v tomto prípade nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla ani za schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňajú pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Indická vláda neuplatňovala kontrolný systém alebo postup na potvrdenie účinným spôsobom, aby potvrdila, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (oddiel II bod 4 prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade schém náhradného vrátenia cla oddiel II bod 2 prílohy III k základnému nariadeniu). Usudzuje sa teda, že normy SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné a samy osebe nemôžu predstavovať kontrolný systém skutočnej spotreby, pretože forma týchto štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne skontrolovať, aké množstvá vstupov sa spotrebovali pri výrobe vyvážaných výrobkov. Okrem toho indická vláda nevykonala nijaké ďalšie skúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného kontrolného systému bolo potrebné (oddiel II bod 5 prílohy II a oddiel II bod 3 prílohy III k základnému nariadeniu).

| (181) | Po zverejnení informácií jeden indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že táto schéma by nemala byť predmetom vyrovnania, keďže spoločnosť splnila svoje právne povinnosti týkajúce sa nezávislých auditov registra spotreby vstupov, a to by sa malo považovať za dostatočnú kontrolu pre indickú vládu. S takouto argumentáciou nemožno súhlasiť. Kontrolu indickou vládou je potrebné odlišovať od akejkoľvek povinnosti uloženej spoločnostiam. Kontrolnými inšpekciami sa potvrdilo, že kontrolný systém indickej vlády nie je v súlade s pravidlami ustanovenými v oddiele II bode 4 prílohy II k základnému nariadeniu. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť. |
| --- | --- |

(181)

Po zverejnení informácií jeden indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že táto schéma by nemala byť predmetom vyrovnania, keďže spoločnosť splnila svoje právne povinnosti týkajúce sa nezávislých auditov registra spotreby vstupov, a to by sa malo považovať za dostatočnú kontrolu pre indickú vládu. S takouto argumentáciou nemožno súhlasiť. Kontrolu indickou vládou je potrebné odlišovať od akejkoľvek povinnosti uloženej spoločnostiam. Kontrolnými inšpekciami sa potvrdilo, že kontrolný systém indickej vlády nie je v súlade s pravidlami ustanovenými v oddiele II bode 4 prílohy II k základnému nariadeniu. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.

| (182) | Tá istá strana tvrdila, že v Indii je zakázané združovanie licencií (clubbing) a že vo výpočtoch subvenčného rozpätia spoločnosť nemôže byť znevýhodnená použitím celkového vývozného obratu namiesto obratu z predaja príslušného výrobku. Zákonnosť združovania licencií v Indii ako taká nie je v tomto kontexte podstatná. Prešetrovaním sa zistilo, že v dôsledku združovania nebolo možné uskutočniť nijaké primerané rozdelenie licencií týkajúcich sa PSV. Vo výpočtoch subvenčného rozpätia sa skutočne musela použiť výhoda na úrovni divízií, a nie na úrovni PSV, keďže overené informácie neumožnili riadne rozdelenie použitia vstupov (použité na výrobu iných výrobkov) len na výrobu PSV. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť. |
| --- | --- |

(182)

Tá istá strana tvrdila, že v Indii je zakázané združovanie licencií (clubbing) a že vo výpočtoch subvenčného rozpätia spoločnosť nemôže byť znevýhodnená použitím celkového vývozného obratu namiesto obratu z predaja príslušného výrobku. Zákonnosť združovania licencií v Indii ako taká nie je v tomto kontexte podstatná. Prešetrovaním sa zistilo, že v dôsledku združovania nebolo možné uskutočniť nijaké primerané rozdelenie licencií týkajúcich sa PSV. Vo výpočtoch subvenčného rozpätia sa skutočne musela použiť výhoda na úrovni divízií, a nie na úrovni PSV, keďže overené informácie neumožnili riadne rozdelenie použitia vstupov (použité na výrobu iných výrobkov) len na výrobu PSV. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.

| (183) | Podschémy uvedené v odôvodnení 165 písm. a), d) a e) sú teda napadnuteľné. |
| --- | --- |

(183)

Podschémy uvedené v odôvodnení 165 písm. a), d) a e) sú teda napadnuteľné.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (184) | Pri neexistencii prípustných schém vrátenia cla alebo schém náhradného vrátenia cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupných materiálov, napadnuteľnou výhodou. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že v základnom nariadení sa nestanovuje len vyrovnanie „nadmerného“ odpustenia ciel. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerný odpočet ciel môže vyrovnať iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v tomto prípade splnené neboli. Ak sa teda zistí, že chýba primeraný monitorovací proces, uvedená výnimka pre schému vrátenia cla sa neuplatňuje a namiesto údajného nadmerného odpustenia cla sa uplatňuje bežné pravidlo vyrovnávania výšky neuhradených ciel (ušlý príjem). Ako je stanovené v oddiele II prílohy II a v oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, prešetrujúci orgán nemá povinnosť vypočítať takéto nadmerné odpustenie. Naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrujúci orgán musí len predložiť postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného kontrolného systému. |
| --- | --- |

(184)

Pri neexistencii prípustných schém vrátenia cla alebo schém náhradného vrátenia cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupných materiálov, napadnuteľnou výhodou. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že v základnom nariadení sa nestanovuje len vyrovnanie „nadmerného“ odpustenia ciel. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerný odpočet ciel môže vyrovnať iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v tomto prípade splnené neboli. Ak sa teda zistí, že chýba primeraný monitorovací proces, uvedená výnimka pre schému vrátenia cla sa neuplatňuje a namiesto údajného nadmerného odpustenia cla sa uplatňuje bežné pravidlo vyrovnávania výšky neuhradených ciel (ušlý príjem). Ako je stanovené v oddiele II prílohy II a v oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, prešetrujúci orgán nemá povinnosť vypočítať takéto nadmerné odpustenie. Naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrujúci orgán musí len predložiť postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného kontrolného systému.

| (185) | Výška subvencie poskytnutej spoločnostiam, ktoré využívali schému AAS, sa vypočítala na základe ušlého dovozného cla (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci podschémy počas obdobia prešetrovania (čitateľ zlomku). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia boli poplatky nevyhnutne spojené so získaním subvencie odrátané od sumy subvencie, ak došlo k uplatneniu oprávnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat vývozu príslušného výrobku počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. |
| --- | --- |

(185)

Výška subvencie poskytnutej spoločnostiam, ktoré využívali schému AAS, sa vypočítala na základe ušlého dovozného cla (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci podschémy počas obdobia prešetrovania (čitateľ zlomku). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia boli poplatky nevyhnutne spojené so získaním subvencie odrátané od sumy subvencie, ak došlo k uplatneniu oprávnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat vývozu príslušného výrobku počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.

| (186) | Sadzby subvencie pre tri dotknuté spoločnosti stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavujú 0,11 %, 1,89 % a 4,31 % v uvedenom poradí. |
| --- | --- |

(186)

Sadzby subvencie pre tri dotknuté spoločnosti stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavujú 0,11 %, 1,89 % a 4,31 % v uvedenom poradí.

3.2.6.   Povolenie na bezcolný dovoz (DFIA)

a)   Právny základ

| (187) | Podrobný opis schémy DFIA je uvedený v odsekoch 4.2.1 až 4.2.47 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.31 až 4.36 príručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(187)

Podrobný opis schémy DFIA je uvedený v odsekoch 4.2.1 až 4.2.47 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.31 až 4.36 príručky HOP I 09-14.

b)   Oprávnenosť

| (188) | Túto schému sú oprávnení využívať všetci výrobcovia vývozcovia alebo obchodníci vývozcovia. |
| --- | --- |

(188)

Túto schému sú oprávnení využívať všetci výrobcovia vývozcovia alebo obchodníci vývozcovia.

c)   Vykonávanie v praxi

| (189) | DFIA je schéma používaná pred vývozom a po vývoze, ktorá umožňuje bezcolný dovoz tovarov stanovených podľa noriem SION, ktoré sa však v prípade prevoditeľného DFIA nemusia nevyhnutne použiť pri výrobe vyvážaných výrobkov. |
| --- | --- |

(189)

DFIA je schéma používaná pred vývozom a po vývoze, ktorá umožňuje bezcolný dovoz tovarov stanovených podľa noriem SION, ktoré sa však v prípade prevoditeľného DFIA nemusia nevyhnutne použiť pri výrobe vyvážaných výrobkov.

| (190) | Systém DFIA sa vzťahuje iba na dovoz vstupov podľa noriem SION. Nárok na dovoz sa obmedzuje na množstvo a hodnotu uvedené v normách SION, regionálne orgány ho však môžu na požiadanie revidovať. |
| --- | --- |

(190)

Systém DFIA sa vzťahuje iba na dovoz vstupov podľa noriem SION. Nárok na dovoz sa obmedzuje na množstvo a hodnotu uvedené v normách SION, regionálne orgány ho však môžu na požiadanie revidovať.

| (191) | Vývozná povinnosť podlieha minimálnej požiadavke na pridanú hodnotu vo výške 20 %. Vývoz sa môže vykonať pred vydaním povolenia DFIA, pričom v takomto prípade sa nárok na dovoz stanoví úmerne k dočasnému vývozu. |
| --- | --- |

(191)

Vývozná povinnosť podlieha minimálnej požiadavke na pridanú hodnotu vo výške 20 %. Vývoz sa môže vykonať pred vydaním povolenia DFIA, pričom v takomto prípade sa nárok na dovoz stanoví úmerne k dočasnému vývozu.

| (192) | Po splnení vývoznej povinnosti môže vývozca požiadať o prevoditeľnosť povolenia DFIA, čo v praxi znamená oprávnenie predať licenciu na bezcolný dovoz na trhu. |
| --- | --- |

(192)

Po splnení vývoznej povinnosti môže vývozca požiadať o prevoditeľnosť povolenia DFIA, čo v praxi znamená oprávnenie predať licenciu na bezcolný dovoz na trhu.

| (193) | Schému DFIA využil počas obdobia prešetrovania jeden z overených vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(193)

Schému DFIA využil počas obdobia prešetrovania jeden z overených vyvážajúcich výrobcov.

d)   Záver k schéme DFIA

| (194) | Oslobodenie od dovozného cla je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, pretože znižuje príjem z cla, ktoré by bolo inak splatné, a poskytuje prešetrovaným vývozcom výhodu, pretože zvyšuje ich likviditu. |
| --- | --- |

(194)

Oslobodenie od dovozného cla je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, pretože znižuje príjem z cla, ktoré by bolo inak splatné, a poskytuje prešetrovaným vývozcom výhodu, pretože zvyšuje ich likviditu.

| (195) | Schéma DFIA je okrem toho zo zákona podmienená uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia. |
| --- | --- |

(195)

Schéma DFIA je okrem toho zo zákona podmienená uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia.

| (196) | Túto schému nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla alebo schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Konkrétne: i) umožňuje ex post náhradu alebo vrátenie dovozných poplatkov na vstupy, ktoré sa spotrebúvajú vo výrobnom procese iného výrobku; ii) nie je zavedený nijaký kontrolný systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či došlo k vráteniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu, a iii) prevoditeľnosť osvedčení/povolení znamená, že vývozca s DFIA v skutočnosti nemá nijakú povinnosť použiť osvedčenie na dovoz vstupov. |
| --- | --- |

(196)

Túto schému nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla alebo schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Konkrétne: i) umožňuje ex post náhradu alebo vrátenie dovozných poplatkov na vstupy, ktoré sa spotrebúvajú vo výrobnom procese iného výrobku; ii) nie je zavedený nijaký kontrolný systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či došlo k vráteniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu, a iii) prevoditeľnosť osvedčení/povolení znamená, že vývozca s DFIA v skutočnosti nemá nijakú povinnosť použiť osvedčenie na dovoz vstupov.

| (197) | Po zverejnení informácií jeden indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že kontrolný systém uplatňovaný v Indii je primeraný, účinný a v súlade s obchodnou praxou v Indii, a teda že „primárny“ dôvod napadnutia tejto schémy už neexistuje. V rozpore s tvrdením sa vyšetrovaním nepotvrdilo, že kontrolný systém v Indii umožňuje zistiť, či a ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či došlo k vráteniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Okrem toho tento výrobca nespochybnil, že schéma umožňuje ex post náhradu alebo vrátenie dovozných poplatkov na vstupy, ktoré sa spotrebúvajú vo výrobnom procese iného výrobku, ani to, že prevoditeľnosť osvedčení/povolení znamená, že vývozca s DFIA v skutočnosti nemá nijakú povinnosť použiť osvedčenie na dovoz vstupov. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť. |
| --- | --- |

(197)

Po zverejnení informácií jeden indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že kontrolný systém uplatňovaný v Indii je primeraný, účinný a v súlade s obchodnou praxou v Indii, a teda že „primárny“ dôvod napadnutia tejto schémy už neexistuje. V rozpore s tvrdením sa vyšetrovaním nepotvrdilo, že kontrolný systém v Indii umožňuje zistiť, či a ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či došlo k vráteniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Okrem toho tento výrobca nespochybnil, že schéma umožňuje ex post náhradu alebo vrátenie dovozných poplatkov na vstupy, ktoré sa spotrebúvajú vo výrobnom procese iného výrobku, ani to, že prevoditeľnosť osvedčení/povolení znamená, že vývozca s DFIA v skutočnosti nemá nijakú povinnosť použiť osvedčenie na dovoz vstupov. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (198) | Pri neexistencii prípustných schém vrátenia cla alebo schém náhradného vrátenia cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupných materiálov, napadnuteľnou výhodou. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že v základnom nariadení sa nestanovuje len vyrovnanie „nadmerného“ odpustenia ciel. |
| --- | --- |

(198)

Pri neexistencii prípustných schém vrátenia cla alebo schém náhradného vrátenia cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupných materiálov, napadnuteľnou výhodou. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že v základnom nariadení sa nestanovuje len vyrovnanie „nadmerného“ odpustenia ciel.

| (199) | Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerný odpočet ciel môže vyrovnať iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v tomto prípade splnené neboli. Ak sa teda zistí, že chýba primeraný monitorovací proces, uvedená výnimka pre schému vrátenia cla sa neuplatňuje a namiesto údajného nadmerného odpustenia cla sa uplatňuje bežné pravidlo vyrovnávania výšky neuhradených ciel (ušlý príjem). Ako je stanovené v oddiele II prílohy II a v oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, prešetrujúci orgán nemá povinnosť vypočítať takéto nadmerné odpustenie. Naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrujúci orgán musí len predložiť postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného kontrolného systému. |
| --- | --- |

(199)

Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerný odpočet ciel môže vyrovnať iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v tomto prípade splnené neboli. Ak sa teda zistí, že chýba primeraný monitorovací proces, uvedená výnimka pre schému vrátenia cla sa neuplatňuje a namiesto údajného nadmerného odpustenia cla sa uplatňuje bežné pravidlo vyrovnávania výšky neuhradených ciel (ušlý príjem). Ako je stanovené v oddiele II prílohy II a v oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, prešetrujúci orgán nemá povinnosť vypočítať takéto nadmerné odpustenie. Naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrujúci orgán musí len predložiť postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného kontrolného systému.

| (200) | Výška subvencie poskytnutej spoločnostiam, ktoré využívali schému DFIA, sa vypočítala na základe ušlého dovozného cla (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci podschémy počas obdobia prešetrovania (čitateľ zlomku). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia boli poplatky nevyhnutne spojené so získaním subvencie odrátané od sumy subvencie, ak došlo k uplatneniu oprávnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat vývozu príslušného výrobku počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. |
| --- | --- |

(200)

Výška subvencie poskytnutej spoločnostiam, ktoré využívali schému DFIA, sa vypočítala na základe ušlého dovozného cla (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci podschémy počas obdobia prešetrovania (čitateľ zlomku). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia boli poplatky nevyhnutne spojené so získaním subvencie odrátané od sumy subvencie, ak došlo k uplatneniu oprávnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat vývozu príslušného výrobku počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.

| (201) | Sadzba subvencie pre jedinú dotknutú spoločnosť stanovená v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavuje 4,95 %. |
| --- | --- |

(201)

Sadzba subvencie pre jedinú dotknutú spoločnosť stanovená v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavuje 4,95 %.

3.2.7.   Schéma podpory vývozu investičných tovarov (EPCGS)

a)   Právny základ

| (202) | Podrobný opis schémy EPCGS je uvedený v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14, ako aj v kapitole 5 príručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(202)

Podrobný opis schémy EPCGS je uvedený v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14, ako aj v kapitole 5 príručky HOP I 09-14.

b)   Oprávnenosť

| (203) | Túto schému sú oprávnení využívať všetci výrobcovia vývozcovia alebo obchodníci vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb. |
| --- | --- |

(203)

Túto schému sú oprávnení využívať všetci výrobcovia vývozcovia alebo obchodníci vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb.

c)   Vykonávanie v praxi

| (204) | Pod podmienkou vývozného záväzku môže spoločnosť doviezť investičný tovar [nový aj použitý investičný tovar (z druhej ruky) nie starší ako 10 rokov] so zníženou sadzbou cla. Na tento účel indická vláda vydáva (na žiadosť a po uhradení poplatku) licenciu pre schému EPCGS. V rámci tejto schémy sa uplatňuje znížená sadzba dovozného cla vo výške 3 %, uplatniteľná na všetok investičný tovar dovezený v rámci tejto schémy. Na účely splnenia vývoznej povinnosti sa dovezený investičný tovar musí použiť na výrobu určitého množstva vyvážaného tovaru počas určitého obdobia. Podľa dokumentu FTP 09-14 sa v rámci schémy EPCGS môže investičný tovar dovážať aj s nulovou sadzbou cla, ale v takom prípade je obdobie na splnenie vývoznej povinnosti kratšie. |
| --- | --- |

(204)

Pod podmienkou vývozného záväzku môže spoločnosť doviezť investičný tovar [nový aj použitý investičný tovar (z druhej ruky) nie starší ako 10 rokov] so zníženou sadzbou cla. Na tento účel indická vláda vydáva (na žiadosť a po uhradení poplatku) licenciu pre schému EPCGS. V rámci tejto schémy sa uplatňuje znížená sadzba dovozného cla vo výške 3 %, uplatniteľná na všetok investičný tovar dovezený v rámci tejto schémy. Na účely splnenia vývoznej povinnosti sa dovezený investičný tovar musí použiť na výrobu určitého množstva vyvážaného tovaru počas určitého obdobia. Podľa dokumentu FTP 09-14 sa v rámci schémy EPCGS môže investičný tovar dovážať aj s nulovou sadzbou cla, ale v takom prípade je obdobie na splnenie vývoznej povinnosti kratšie.

| (205) | Držiteľ licencie schémy EPCGS môže získavať investičné tovary aj z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca investičných tovarov využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu týchto investičných tovarov. Domáci výrobca si v súvislosti s dodávkou investičných tovarov držiteľovi licencie schémy EPCGS môže alternatívne uplatniť nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz. |
| --- | --- |

(205)

Držiteľ licencie schémy EPCGS môže získavať investičné tovary aj z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca investičných tovarov využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu týchto investičných tovarov. Domáci výrobca si v súvislosti s dodávkou investičných tovarov držiteľovi licencie schémy EPCGS môže alternatívne uplatniť nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz.

| (206) | Zistilo sa, že všetky tri spoločnosti zaradené do vzorky získali v priebehu obdobia prešetrovania zo schémy EPCGS koncesie, ktoré možno priradiť k príslušnému výrobku. |
| --- | --- |

(206)

Zistilo sa, že všetky tri spoločnosti zaradené do vzorky získali v priebehu obdobia prešetrovania zo schémy EPCGS koncesie, ktoré možno priradiť k príslušnému výrobku.

d)   Záver k schéme EPCGS

| (207) | Zo schémy EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže takáto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho zníženie cla poskytuje vývozcovi výhodu, pretože ušetrené clo z dovozu zlepšuje likviditu spoločnosti. |
| --- | --- |

(207)

Zo schémy EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže takáto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho zníženie cla poskytuje vývozcovi výhodu, pretože ušetrené clo z dovozu zlepšuje likviditu spoločnosti.

| (208) | Schéma EPCGS je ďalej zo zákona podmienená uskutočnením vývozu, keďže licencie na jej využívanie nie je možné získať bez záväzku uskutočniť vývoz. Považuje sa preto za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia. |
| --- | --- |

(208)

Schéma EPCGS je ďalej zo zákona podmienená uskutočnením vývozu, keďže licencie na jej využívanie nie je možné získať bez záväzku uskutočniť vývoz. Považuje sa preto za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia.

| (209) | Schému EPCGS nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla ani za schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Investičný tovar nie je začlenený do rozsahu pôsobnosti takýchto prípustných schém, ako sa uvádza v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebuje pri výrobe vyvážaných výrobkov. |
| --- | --- |

(209)

Schému EPCGS nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla ani za schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Investičný tovar nie je začlenený do rozsahu pôsobnosti takýchto prípustných schém, ako sa uvádza v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebuje pri výrobe vyvážaných výrobkov.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (210) | Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený investičný tovar rozloženého na obdobie, v ktorom sa odzrkadľuje bežné obdobie odpisu takéhoto investičného tovaru v príslušnom odvetví. Výška subvencie pre obdobie prešetrovania sa potom vypočíta vydelením celkovej sumy nezaplateného cla obdobím odpisovania. Takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na obdobie prešetrovania, sa upravila pripočítaním úroku za toto obdobie, aby zodpovedala celkovej hodnote zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa za primeranú považovala komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia prešetrovania. V zmysle článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov od tejto sumy odpočítali poplatky spojené so získaním subvencie, aby sa dospelo k výške subvencie (čitateľ). |
| --- | --- |

(210)

Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený investičný tovar rozloženého na obdobie, v ktorom sa odzrkadľuje bežné obdobie odpisu takéhoto investičného tovaru v príslušnom odvetví. Výška subvencie pre obdobie prešetrovania sa potom vypočíta vydelením celkovej sumy nezaplateného cla obdobím odpisovania. Takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na obdobie prešetrovania, sa upravila pripočítaním úroku za toto obdobie, aby zodpovedala celkovej hodnote zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa za primeranú považovala komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia prešetrovania. V zmysle článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov od tejto sumy odpočítali poplatky spojené so získaním subvencie, aby sa dospelo k výške subvencie (čitateľ).

| (211) | V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozložila na príslušný obrat z vývozu počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva. |
| --- | --- |

(211)

V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozložila na príslušný obrat z vývozu počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

| (212) | Po zverejnení informácií dvaja vyvážajúci výrobcovia z Indie zaradení do vzorky požiadali o preskúmanie výpočtu výšky subvencie. Tvrdili, že môže dôjsť k zrušeniu licencie EPCG, čo môže viesť k obstaraniu investičného tovaru z domácich zdrojov, pri ktorom by sa uplatnila centrálna spotrebná daň. V tejto súvislosti však nepoukázali na konkrétne neplatné licencie. Tento problém nebol nastolený ani počas prešetrovania, keď bolo možné toto tvrdenie riadne overiť. V každom prípade bolo stanovenie výšky subvencie založené na záznamoch overenej spoločnosti týkajúcich sa vstupov nakúpených na základe tejto schémy. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť. |
| --- | --- |

(212)

Po zverejnení informácií dvaja vyvážajúci výrobcovia z Indie zaradení do vzorky požiadali o preskúmanie výpočtu výšky subvencie. Tvrdili, že môže dôjsť k zrušeniu licencie EPCG, čo môže viesť k obstaraniu investičného tovaru z domácich zdrojov, pri ktorom by sa uplatnila centrálna spotrebná daň. V tejto súvislosti však nepoukázali na konkrétne neplatné licencie. Tento problém nebol nastolený ani počas prešetrovania, keď bolo možné toto tvrdenie riadne overiť. V každom prípade bolo stanovenie výšky subvencie založené na záznamoch overenej spoločnosti týkajúcich sa vstupov nakúpených na základe tejto schémy. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.

| (213) | Sadzby subvencie pre tri dotknuté spoločnosti stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavujú 0,37 %, 0,40 % a 0,46 % v uvedenom poradí. |
| --- | --- |

(213)

Sadzby subvencie pre tri dotknuté spoločnosti stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavujú 0,37 %, 0,40 % a 0,46 % v uvedenom poradí.

3.2.8.   Schéma stimulačných balíkov (PSI)

a)   Právny základ

| (214) | S cieľom podnietiť rozširovanie priemyslu do menej rozvinutých oblastí vláda štátu Maháraštra od roku 1964 poskytovala stimuly pre nové rozširujúce sa jednotky založené v rozvojových regiónoch štátu na základe schémy všeobecne známej ako „schéma stimulačných balíkov“. Schéma bola od svojho zavedenia opakovane zmenená a pre aktuálne prešetrovanie sú relevantné verzie 2001 a 2007. Schéma stimulačných balíkov z roku 2001 je z 31. marca 2001 a opiera sa o uznesenie č. IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Schéma stimulačných balíkov z roku 2007 je z 30. marca 2007 a opiera sa o uznesenie č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8. |
| --- | --- |

(214)

S cieľom podnietiť rozširovanie priemyslu do menej rozvinutých oblastí vláda štátu Maháraštra od roku 1964 poskytovala stimuly pre nové rozširujúce sa jednotky založené v rozvojových regiónoch štátu na základe schémy všeobecne známej ako „schéma stimulačných balíkov“. Schéma bola od svojho zavedenia opakovane zmenená a pre aktuálne prešetrovanie sú relevantné verzie 2001 a 2007. Schéma stimulačných balíkov z roku 2001 je z 31. marca 2001 a opiera sa o uznesenie č. IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Schéma stimulačných balíkov z roku 2007 je z 30. marca 2007 a opiera sa o uznesenie č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8.

b)   Oprávnenosť

| (215) | Vyššie uvedené uznesenia obsahujú zoznam kategórií odvetví a podnikov, ktoré je možné považovať za oprávnené na využívanie stimulov. |
| --- | --- |

(215)

Vyššie uvedené uznesenia obsahujú zoznam kategórií odvetví a podnikov, ktoré je možné považovať za oprávnené na využívanie stimulov.

c)   Vykonávanie v praxi

| (216) | Vláda indického štátu Maháraštra s cieľom podporovať rozširovanie výrobných odvetví do menej rozvinutých oblastí vypracovala balík stimulov pre zakladanie nových/rozširovanie existujúcich výrobných jednotiek v rozvíjajúcom sa regióne štátu Maháraštra. Na účely tejto schémy sa v prílohe I k uzneseniu klasifikujú oblasti štátu oprávnené na stimuly. O stimuly na základe schémy z roku 2007 však nie je možné žiadať, kým v rámci schémy z roku 2007 nebolo vydané osvedčenie o oprávnenosti a príjemca nesplnil ustanovenia/podmienky osvedčenia o oprávnenosti. Výkonná agentúra (orgán štátnej správy) vydáva osvedčenie s účinnosťou od dátumu začatia komerčnej výroby príjemcu (nazývaného aj ako oprávnená jednotka). |
| --- | --- |

(216)

Vláda indického štátu Maháraštra s cieľom podporovať rozširovanie výrobných odvetví do menej rozvinutých oblastí vypracovala balík stimulov pre zakladanie nových/rozširovanie existujúcich výrobných jednotiek v rozvíjajúcom sa regióne štátu Maháraštra. Na účely tejto schémy sa v prílohe I k uzneseniu klasifikujú oblasti štátu oprávnené na stimuly. O stimuly na základe schémy z roku 2007 však nie je možné žiadať, kým v rámci schémy z roku 2007 nebolo vydané osvedčenie o oprávnenosti a príjemca nesplnil ustanovenia/podmienky osvedčenia o oprávnenosti. Výkonná agentúra (orgán štátnej správy) vydáva osvedčenie s účinnosťou od dátumu začatia komerčnej výroby príjemcu (nazývaného aj ako oprávnená jednotka).

| (217) | Schéma PSI sa skladá z viacerých podschém. Počas obdobia prešetrovania boli poskytnuté výhody dvom overeným vyvážajúcim výrobcom na základe týchto dvoch podschém: |
| --- | --- |

(217)

| — | oslobodenie od dane z elektrickej energie (ďalej len „EDE“, Electricity Duty Exemption), |
| --- | --- |

—

oslobodenie od dane z elektrickej energie (ďalej len „EDE“, Electricity Duty Exemption),

| — | subvencie na podporu výrobného odvetvia (ďalej len „IPS“, Industrial Promotion Subsidy). |
| --- | --- |

—

subvencie na podporu výrobného odvetvia (ďalej len „IPS“, Industrial Promotion Subsidy).

| (218) | EDE sa udeľuje oprávneným novým jednotkám založeným na určených územiach na obdobie uvedené v osvedčení o oprávnenosti. V tomto prípade sú dvaja vyvážajúci výrobcovia oslobodení od platenia dane z elektrickej energie na 9 rokov, resp. na 7 rokov. V iných častiach štátu sa oslobodenie od platenia dane z elektrickej energie poskytuje jednotkám orientovaným na vývoz a jednotkám v oblasti informačných technológií a biotechnológií, a to na obdobie 10 rokov. |
| --- | --- |

(218)

EDE sa udeľuje oprávneným novým jednotkám založeným na určených územiach na obdobie uvedené v osvedčení o oprávnenosti. V tomto prípade sú dvaja vyvážajúci výrobcovia oslobodení od platenia dane z elektrickej energie na 9 rokov, resp. na 7 rokov. V iných častiach štátu sa oslobodenie od platenia dane z elektrickej energie poskytuje jednotkám orientovaným na vývoz a jednotkám v oblasti informačných technológií a biotechnológií, a to na obdobie 10 rokov.

| (219) | Počas prešetrovania sa zistilo, že jeden vyvážajúci výrobca so sídlom v štáte Maháraštra získal počas obdobia prešetrovania výhodu z podschémy EDE. |
| --- | --- |

(219)

Počas prešetrovania sa zistilo, že jeden vyvážajúci výrobca so sídlom v štáte Maháraštra získal počas obdobia prešetrovania výhodu z podschémy EDE.

| (220) | IPS oprávňuje príjemcu na subvenciu v percentuálnej výške v rozpätí medzi 75 % a 100 % zo sumy oprávnených investícií po odpočítaní výšky výhody získanej z iných podschém PSI, ako je napríklad EDE. Výhoda sa udeľuje na obdobie uvedené v osvedčení o oprávnenosti a nemôže prekročiť sumu DPH zaplatenú štátu Maháraštra v rovnakom období. Oprávnené investície sú kapitálové výdavky na budovy, zariadenia a strojové zariadenia. |
| --- | --- |

(220)

IPS oprávňuje príjemcu na subvenciu v percentuálnej výške v rozpätí medzi 75 % a 100 % zo sumy oprávnených investícií po odpočítaní výšky výhody získanej z iných podschém PSI, ako je napríklad EDE. Výhoda sa udeľuje na obdobie uvedené v osvedčení o oprávnenosti a nemôže prekročiť sumu DPH zaplatenú štátu Maháraštra v rovnakom období. Oprávnené investície sú kapitálové výdavky na budovy, zariadenia a strojové zariadenia.

| (221) | Počas prešetrovania sa zistilo, že dvaja vyvážajúci výrobcovia so sídlom v štáte Maháraštra získali výhody z podschémy IPS. |
| --- | --- |

(221)

Počas prešetrovania sa zistilo, že dvaja vyvážajúci výrobcovia so sídlom v štáte Maháraštra získali výhody z podschémy IPS.

| (222) | Po zverejnení informácií dvaja indickí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že podschéma IPS, ktorú ponúkala vláda štátu Maháraštra, sa nevzťahuje na štádiá výroby, produkcie ani vývozu PSV, a to ani priamo, ani nepriamo, a že výhoda bola závislá od objemu zaplatených domácich daní. Ďalej tvrdili, že cieľom tejto schémy nie je poskytovať výhody pre vyvážajúcich výrobcov, ale kompenzovať náklady vyplývajúce zo znevýhodnenia regiónu, a preto schému nemožno považovať za napadnuteľnú. Okrem toho tvrdili, že táto schéma by sa mala považovať za kapitálovú subvenciu, a nie za opakujúcu sa subvenciu, a že celkový prínos by sa mal rozdeliť na obvyklé obdobie odpisovania subvencovaného kapitálu. Ako sa uvádza v odôvodnení 220, v tejto súvislosti sa pri prešetrovaní zistilo, že grant sa vypláca na ročnom základe na oprávnené investície, ktorými sú výdavky na budovy, zariadenia a strojové zariadenia. Tieto investície sú priamo spojené s PSV. Samotná skutočnosť, že ročná suma, ktorá sa môže požadovať, je obmedzená sumou domácej dane zaplatenej vláde štátu Maháraštra počas rovnakého obdobia, nemení nič na skutočnosti, že ročný prínos zo strany vlády štátu Maháraštra predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, ktorá poskytuje výhodu pre prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov. Napokon, grant vyplácaný na ročnom základe nemá znaky kapitálovej subvencie, i keď podstatou takejto platby je investícia do investičného tovaru. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť. |
| --- | --- |

(222)

Po zverejnení informácií dvaja indickí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že podschéma IPS, ktorú ponúkala vláda štátu Maháraštra, sa nevzťahuje na štádiá výroby, produkcie ani vývozu PSV, a to ani priamo, ani nepriamo, a že výhoda bola závislá od objemu zaplatených domácich daní. Ďalej tvrdili, že cieľom tejto schémy nie je poskytovať výhody pre vyvážajúcich výrobcov, ale kompenzovať náklady vyplývajúce zo znevýhodnenia regiónu, a preto schému nemožno považovať za napadnuteľnú. Okrem toho tvrdili, že táto schéma by sa mala považovať za kapitálovú subvenciu, a nie za opakujúcu sa subvenciu, a že celkový prínos by sa mal rozdeliť na obvyklé obdobie odpisovania subvencovaného kapitálu. Ako sa uvádza v odôvodnení 220, v tejto súvislosti sa pri prešetrovaní zistilo, že grant sa vypláca na ročnom základe na oprávnené investície, ktorými sú výdavky na budovy, zariadenia a strojové zariadenia. Tieto investície sú priamo spojené s PSV. Samotná skutočnosť, že ročná suma, ktorá sa môže požadovať, je obmedzená sumou domácej dane zaplatenej vláde štátu Maháraštra počas rovnakého obdobia, nemení nič na skutočnosti, že ročný prínos zo strany vlády štátu Maháraštra predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, ktorá poskytuje výhodu pre prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov. Napokon, grant vyplácaný na ročnom základe nemá znaky kapitálovej subvencie, i keď podstatou takejto platby je investícia do investičného tovaru. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.

d)   Záver k EDE a IPS

| (223) | Obe podschémy sú subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavujú finančnú pomoc zo strany indickej vlády, ktorá znamenala výhodu pre prešetrovaných vývozcov. |
| --- | --- |

(223)

Obe podschémy sú subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavujú finančnú pomoc zo strany indickej vlády, ktorá znamenala výhodu pre prešetrovaných vývozcov.

| (224) | Subvenčná podschéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 3 základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie pri svojej činnosti riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba obmedzenému počtu podnikov v rámci určeného geografického regiónu. |
| --- | --- |

(224)

Subvenčná podschéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 3 základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie pri svojej činnosti riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba obmedzenému počtu podnikov v rámci určeného geografického regiónu.

| (225) | V dôsledku toho by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú. |
| --- | --- |

(225)

V dôsledku toho by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (226) | V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľnej subvencie vypočíta na základe výhody, ktorú získal príjemca vo vzťahu k príslušnému výrobku a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Táto výška subvencie (čitateľ) sa rozložila na celkový obrat z predaja príslušného výrobku vyvážajúceho výrobcu počas obdobie prešetrovania, pretože subvencia nebola podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(226)

V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľnej subvencie vypočíta na základe výhody, ktorú získal príjemca vo vzťahu k príslušnému výrobku a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Táto výška subvencie (čitateľ) sa rozložila na celkový obrat z predaja príslušného výrobku vyvážajúceho výrobcu počas obdobie prešetrovania, pretože subvencia nebola podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia.

| (227) | Sadzba subvencie stanovená pre podschému EDE predstavovala v prípade jednej spoločnosti využívajúcej túto výhodu 0,31 %. |
| --- | --- |

(227)

Sadzba subvencie stanovená pre podschému EDE predstavovala v prípade jednej spoločnosti využívajúcej túto výhodu 0,31 %.

| (228) | Sadzba subvencie stanovená pre podschému IPS dosahovala v prípade príslušných spoločností počas obdobia prešetrovania rozpätie 1,03 % až 1,91 %. |
| --- | --- |

(228)

Sadzba subvencie stanovená pre podschému IPS dosahovala v prípade príslušných spoločností počas obdobia prešetrovania rozpätie 1,03 % až 1,91 %.

3.2.9.   Výška napadnuteľných subvencií

| (229) | Na základe týchto zistení je celková výška napadnuteľných subvencií pre overených vyvážajúcich výrobcov vyjadrená ad valorem v rozsahu od 4,16 % do 7,65 %, ako sa uvádza v tabuľke.

  Tabuľka 1


  Výška napadnuteľných subvencií – India















  (%) |
| --- | --- |
| Schéma pomoci | Schéma FMS | Schéma FPS | Schéma DDS | Schéma AAS | Schéma DFIA | Schéma EPCGS | Schéma PSI/EDE | Schéma PSI/IPS | Spolu |
| Spoločnosť |
| Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd. | 0,42 | 1,77 | — | — | — | — | 0,31 | 1,91 | 4,41 |
| Ganesha Ecosphere Ltd. | — | 1,95 | 0,24 | 0,11 | 4,95 | 0,40 | — | — | 7,65 |
| Indo Rama Synthetics Ltd. | 0,15 | 1,75 | — | 1,89 | — | 0,37 | — | 1,03 | 5,19 |
| Polyfibre Industries Pvt. Ltd. | 0,19 | 1,85 | 2,12 | — | — | — | — | — | 4,16 |
| Reliance Industries Limited | 0,63 | 1,59 | — | 4,31 | — | 0,46 | — | — | 6,99 |

(229)

Na základe týchto zistení je celková výška napadnuteľných subvencií pre overených vyvážajúcich výrobcov vyjadrená ad valorem v rozsahu od 4,16 % do 7,65 %, ako sa uvádza v tabuľke.

Tabuľka 1

Výška napadnuteľných subvencií – India

(%)

Schéma pomoci

Schéma FMS

Schéma FPS

Schéma DDS

Schéma AAS

Schéma DFIA

Schéma EPCGS

Schéma PSI/EDE

Schéma PSI/IPS

Spolu

Spoločnosť

Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.

0,42

1,77

—

—

—

—

0,31

1,91

4,41

Ganesha Ecosphere Ltd.

—

1,95

0,24

0,11

4,95

0,40

—

—

7,65

Indo Rama Synthetics Ltd.

0,15

1,75

—

1,89

—

0,37

—

1,03

5,19

Polyfibre Industries Pvt. Ltd.

0,19

1,85

2,12

—

—

—

—

—

4,16

Reliance Industries Limited

0,63

1,59

—

4,31

—

0,46

—

—

6,99

3.3.   VIETNAM

3.3.1.   Všeobecné východiská

| (230) | Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch zaslaných Komisii sa prešetrili tieto schémy, ktorých súčasťou je údajné poskytovanie subvencií vietnamskou vládou:






  A. | vládne preferenčné úvery pre odvetvie PSV prostredníctvom štátnych bánk, vládne poverenie a nariadenie adresované súkromným bankám a podpora úrokovej sadzby; |
| --- | --- | --- |

(230)

Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch zaslaných Komisii sa prešetrili tieto schémy, ktorých súčasťou je údajné poskytovanie subvencií vietnamskou vládou:

A.

vládne preferenčné úvery pre odvetvie PSV prostredníctvom štátnych bánk, vládne poverenie a nariadenie adresované súkromným bankám a podpora úrokovej sadzby;

| B. | tovar poskytovaný vládou pre odvetvie PSV prostredníctvom štátnych podnikov za nižšiu než primeranú odplatu; |
| --- | --- |

B.

tovar poskytovaný vládou pre odvetvie PSV prostredníctvom štátnych podnikov za nižšiu než primeranú odplatu;

| C. | pozemky poskytované vládou za nižšiu než primeranú odplatu a iné územné výhody; |
| --- | --- |

C.

pozemky poskytované vládou za nižšiu než primeranú odplatu a iné územné výhody;

| D. | programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia; |
| --- | --- |

D.

programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia;

| E. | programy nepriamych daní a dovozných ciel; |
| --- | --- |

E.

programy nepriamych daní a dovozných ciel;

| F. | zrýchlené odpisy neobežného majetku; |
| --- | --- |

F.

zrýchlené odpisy neobežného majetku;

| G. | iné subvenčné programy vrátane schém celoštátnych, regionálnych a miestnych orgánov štátnej správy. |
| --- | --- |

G.

iné subvenčné programy vrátane schém celoštátnych, regionálnych a miestnych orgánov štátnej správy.

| (231) | Komisia prešetrila všetky schémy uvedené v podnete. V prípade každej schémy sa prešetrovalo, či je možné stanoviť finančný príspevok vietnamskej vlády a výhodu poskytnutú vyvážajúcim výrobcom podľa ustanovení článku 3 základného nariadenia. Z prešetrovania vyplynulo, že v tomto prípade sú výhody z prešetrovaných schém nižšie ako hranica de minimis podľa článku 14 ods. 5 (4) základného nariadenia. Preto sa nepovažuje za potrebné vyvodiť záver o napadnuteľnosti jednotlivých schém. |
| --- | --- |

(231)

Komisia prešetrila všetky schémy uvedené v podnete. V prípade každej schémy sa prešetrovalo, či je možné stanoviť finančný príspevok vietnamskej vlády a výhodu poskytnutú vyvážajúcim výrobcom podľa ustanovení článku 3 základného nariadenia. Z prešetrovania vyplynulo, že v tomto prípade sú výhody z prešetrovaných schém nižšie ako hranica de minimis podľa článku 14 ods. 5 (4) základného nariadenia. Preto sa nepovažuje za potrebné vyvodiť záver o napadnuteľnosti jednotlivých schém.

| (232) | Z dôvodu zrozumiteľnosti a transparentnosti sa však uvádzajú podrobnosti o schémach a zodpovedajúce sadzby subvencií pre jednotlivé spoločnosti, bez záveru o tom, či ide o napadnuteľné subvencie. Výhoda bola vypočítaná v súlade s článkom 6 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(232)

Z dôvodu zrozumiteľnosti a transparentnosti sa však uvádzajú podrobnosti o schémach a zodpovedajúce sadzby subvencií pre jednotlivé spoločnosti, bez záveru o tom, či ide o napadnuteľné subvencie. Výhoda bola vypočítaná v súlade s článkom 6 základného nariadenia.

3.3.2.   Špecifické subvenčné schémy

Subvenčné schémy, ktoré vietnamskí vyvážajúci výrobcovia nevyužívali počas obdobia prešetrovania

| (233) | Prešetrovaním sa zistilo, že vietnamskí vyvážajúci výrobcovia nevyužívali tieto schémy:






  a) | tovar poskytovaný vládou pre odvetvie PSV prostredníctvom štátnych podnikov za nižšiu než primeranú odplatu; |
| --- | --- | --- |

(233)

Prešetrovaním sa zistilo, že vietnamskí vyvážajúci výrobcovia nevyužívali tieto schémy:

a)

tovar poskytovaný vládou pre odvetvie PSV prostredníctvom štátnych podnikov za nižšiu než primeranú odplatu;

| b) | zrýchlené odpisy neobežného majetku; |
| --- | --- |

b)

zrýchlené odpisy neobežného majetku;

| c) | iné subvenčné programy vrátane schém celoštátnych, regionálnych a miestnych orgánov štátnej správy. |
| --- | --- |

c)

iné subvenčné programy vrátane schém celoštátnych, regionálnych a miestnych orgánov štátnej správy.

| (234) | Pokiaľ ide o tovar poskytovaný vládou odvetviu PSV prostredníctvom štátnych podnikov za nižšiu než primeranú odplatu, v súvisiacom tvrdení obsiahnutom v podnete bolo uvedené, že PTA/MEG, ktoré možno použiť ako hlavnú surovinu na výrobu PSV, získali vietnamskí výrobcovia za subvencované ceny. Prešetrovaním sa však zistilo, že ani jeden z prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov nepoužíval PTA/MEG ako hlavnú surovinu, ale že namiesto toho používali recyklované PET fľaše alebo vločky z PET fliaš. |
| --- | --- |

(234)

Pokiaľ ide o tovar poskytovaný vládou odvetviu PSV prostredníctvom štátnych podnikov za nižšiu než primeranú odplatu, v súvisiacom tvrdení obsiahnutom v podnete bolo uvedené, že PTA/MEG, ktoré možno použiť ako hlavnú surovinu na výrobu PSV, získali vietnamskí výrobcovia za subvencované ceny. Prešetrovaním sa však zistilo, že ani jeden z prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov nepoužíval PTA/MEG ako hlavnú surovinu, ale že namiesto toho používali recyklované PET fľaše alebo vločky z PET fliaš.

| (235) | Po zverejnení sťažovateľ uviedol, že Komisia poskytla čiastočnú analýzu len vo vzťahu k jednému z programov, ktorým je poskytovanie PTA/MEG za subvencované ceny. So zreteľom na tento program sťažovateľ tvrdil, že spôsob, akým bola vybratá vzorka, a skutočnosť, že hlavní výrobcovia PSV vo Vietname neboli zahrnutí do prešetrovania, mali dosah na závery týkajúce sa tohto programu. Sťažovateľ takisto uviedol zoznam ďalších údajných subvenčných programov vo Vietname, ku ktorým boli v podnete predložené informácie. |
| --- | --- |

(235)

Po zverejnení sťažovateľ uviedol, že Komisia poskytla čiastočnú analýzu len vo vzťahu k jednému z programov, ktorým je poskytovanie PTA/MEG za subvencované ceny. So zreteľom na tento program sťažovateľ tvrdil, že spôsob, akým bola vybratá vzorka, a skutočnosť, že hlavní výrobcovia PSV vo Vietname neboli zahrnutí do prešetrovania, mali dosah na závery týkajúce sa tohto programu. Sťažovateľ takisto uviedol zoznam ďalších údajných subvenčných programov vo Vietname, ku ktorým boli v podnete predložené informácie.

| (236) | Ako Komisia vysvetlila v odôvodneniach 32 až 34 a v odôvodnení 42, výber vzorky pre Vietnam nebol potrebný, keďže všetci vietnamskí vyvážajúci výrobcovia vyjadrili svoju vôľu spolupracovať a odpovede, ktoré poslali traja spolupracujúci výrobcovia, predstavovali viac ako 99 % dovozu z Vietnamu. Tvrdenia sťažovateľa týkajúce sa výberu vzoriek nie sú preto relevantné vo vzťahu k zisteniami prešetrovania. Okrem toho samotná skutočnosť, že vo Vietname existujú ďalší veľkí výrobcovia PSV, nespochybňuje reprezentatívnosť spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Komisia potvrdzuje, že získavala informácie a odpovede týkajúce sa všetkých údajných subvencií uvedených v podnete vrátane tých, ktoré sťažovateľ uviedol vo svojich pripomienkach k zverejneniu informácií. Zistilo sa však, že spolupracujúci vývozcovia tieto programy nevyužívali. Komisia poskytla podrobnosti o poskytovaní PTA/MEG, pretože tento program sa v podnete uvádza ako hlavné tvrdenie s tým, že na jeho základe sa pravdepodobne poskytuje značný objem napadnuteľnej subvencie. |
| --- | --- |

(236)

Ako Komisia vysvetlila v odôvodneniach 32 až 34 a v odôvodnení 42, výber vzorky pre Vietnam nebol potrebný, keďže všetci vietnamskí vyvážajúci výrobcovia vyjadrili svoju vôľu spolupracovať a odpovede, ktoré poslali traja spolupracujúci výrobcovia, predstavovali viac ako 99 % dovozu z Vietnamu. Tvrdenia sťažovateľa týkajúce sa výberu vzoriek nie sú preto relevantné vo vzťahu k zisteniami prešetrovania. Okrem toho samotná skutočnosť, že vo Vietname existujú ďalší veľkí výrobcovia PSV, nespochybňuje reprezentatívnosť spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Komisia potvrdzuje, že získavala informácie a odpovede týkajúce sa všetkých údajných subvencií uvedených v podnete vrátane tých, ktoré sťažovateľ uviedol vo svojich pripomienkach k zverejneniu informácií. Zistilo sa však, že spolupracujúci vývozcovia tieto programy nevyužívali. Komisia poskytla podrobnosti o poskytovaní PTA/MEG, pretože tento program sa v podnete uvádza ako hlavné tvrdenie s tým, že na jeho základe sa pravdepodobne poskytuje značný objem napadnuteľnej subvencie.

Subvenčné schémy, ktoré vietnamskí vyvážajúci výrobcovia využívali počas obdobia prešetrovania

| (237) | Zistilo sa, že prešetrovaní vietnamskí vyvážajúci výrobcovia počas obdobia prešetrovania využívali tieto subvenčné schémy: |
| --- | --- |

(237)

Zistilo sa, že prešetrovaní vietnamskí vyvážajúci výrobcovia počas obdobia prešetrovania využívali tieto subvenčné schémy:

3.3.3.   Preferenčné úvery

3.3.3.1.   Podpora úrokovej sadzby po investovaní zo strany Vietnamskej rozvojovej banky

| (238) | Vietnamská rozvojová banka (ďalej len „VDB“, Vietnam Development Bank) je štátna banka zriadená v roku 2006 na základe rozhodnutia č. 108/2006/QD-TTg, aby vykonávala politiky rozvoja investičných úverov a vývozných úverov. Počas obdobia prešetrovania VDB riadila program na podporu úrokovej sadzby pre niektoré úvery od komerčných bánk. V rámci tohto programu uzavreli spoločnosti zo skupiny Thai Binh Group zmluvy s VDB na podporu úverov od bánk BIDV a Vietcom Bank. |
| --- | --- |

(238)

Vietnamská rozvojová banka (ďalej len „VDB“, Vietnam Development Bank) je štátna banka zriadená v roku 2006 na základe rozhodnutia č. 108/2006/QD-TTg, aby vykonávala politiky rozvoja investičných úverov a vývozných úverov. Počas obdobia prešetrovania VDB riadila program na podporu úrokovej sadzby pre niektoré úvery od komerčných bánk. V rámci tohto programu uzavreli spoločnosti zo skupiny Thai Binh Group zmluvy s VDB na podporu úverov od bánk BIDV a Vietcom Bank.

| (239) | Právnym základom programu je dekrét č. 75/2011/ND-CP z 30. augusta 2011, ktorým sa nahrádzajú dekrét č. 151/2006/ND-CP, dekrét č. 106/2008/ND-CP a dekrét č. 106/2004/ND-CP. Ak boli zmluvy podpísané pred nadobudnutím účinnosti dekrétu č. 75/2011, vzťahujú sa na ne predchádzajúce dekréty. |
| --- | --- |

(239)

Právnym základom programu je dekrét č. 75/2011/ND-CP z 30. augusta 2011, ktorým sa nahrádzajú dekrét č. 151/2006/ND-CP, dekrét č. 106/2008/ND-CP a dekrét č. 106/2004/ND-CP. Ak boli zmluvy podpísané pred nadobudnutím účinnosti dekrétu č. 75/2011, vzťahujú sa na ne predchádzajúce dekréty.

| (240) | Prospech z tohto programu sa rovná rozdielu medzi úrokovými sadzbami ponúkanými VDB a komerčnými úrokovými sadzbami uplatňovanými na úvery pre tieto dve spoločnosti. Program sa vzťahuje na dlhodobé a strednodobé úvery od komerčných bánk čerpaných na financovanie investičných projektov. |
| --- | --- |

(240)

Prospech z tohto programu sa rovná rozdielu medzi úrokovými sadzbami ponúkanými VDB a komerčnými úrokovými sadzbami uplatňovanými na úvery pre tieto dve spoločnosti. Program sa vzťahuje na dlhodobé a strednodobé úvery od komerčných bánk čerpaných na financovanie investičných projektov.

| (241) | Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,28 %. |
| --- | --- |

(241)

Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,28 %.

3.3.3.2.   Pôžičky s nízkym úrokom poskytnuté niektorými komerčnými bankami vo vlastníctve štátu

| (242) | Z prešetrovania vyplynulo, že výrazná časť bankového sektora vo Vietname je vo vlastníctve štátu; takmer 50 % úverov vo vietnamskom hospodárstve poskytlo počas obdobia prešetrovania 5 veľkých štátnych bánk (5). V platnosti sú obmedzenia zahraničného vlastníctva bánk so sídlom vo Vietname (6). Komerčné banky dostávajú pokyny, aby poskytovali podporu úrokovej sadzby pre podniky (7). Štátna banka Vietnamu stanovuje maximálnu výšku úrokových sadzieb, ktoré môžu komerčné banky uplatňovať na úvery pre niektoré subjekty (8). Z informácií v zložke vyplýva, že štátom vlastnené komerčné banky ponúkajú nižšie úrokové sadzby než iné banky. |
| --- | --- |

(242)

Z prešetrovania vyplynulo, že výrazná časť bankového sektora vo Vietname je vo vlastníctve štátu; takmer 50 % úverov vo vietnamskom hospodárstve poskytlo počas obdobia prešetrovania 5 veľkých štátnych bánk (5). V platnosti sú obmedzenia zahraničného vlastníctva bánk so sídlom vo Vietname (6). Komerčné banky dostávajú pokyny, aby poskytovali podporu úrokovej sadzby pre podniky (7). Štátna banka Vietnamu stanovuje maximálnu výšku úrokových sadzieb, ktoré môžu komerčné banky uplatňovať na úvery pre niektoré subjekty (8). Z informácií v zložke vyplýva, že štátom vlastnené komerčné banky ponúkajú nižšie úrokové sadzby než iné banky.

| (243) | Viaceré vietnamské právne predpisy týkajúce sa bankového sektora a úverovania odkazujú na preferenčné úvery. Napríklad, nariadenie 1627 z roku 2001 upravuje úvery klientom, na ktoré sa vzťahujú preferenčné úverové politiky (články 20 a 26) a zákon o úverových inštitúciách upravuje zvýhodnené úvery (článok 27). |
| --- | --- |

(243)

Viaceré vietnamské právne predpisy týkajúce sa bankového sektora a úverovania odkazujú na preferenčné úvery. Napríklad, nariadenie 1627 z roku 2001 upravuje úvery klientom, na ktoré sa vzťahujú preferenčné úverové politiky (články 20 a 26) a zákon o úverových inštitúciách upravuje zvýhodnené úvery (článok 27).

| (244) | Výška subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Podľa článku 6 písm. b) základného nariadenia sa za výhodu poskytnutú príjemcom považuje rozdiel medzi čiastkou, ktorou spoločnosť spláca preferenčný úver a čiastkou, ktorou by spoločnosť splácala porovnateľný komerčný úver získaný na trhu. |
| --- | --- |

(244)

Výška subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Podľa článku 6 písm. b) základného nariadenia sa za výhodu poskytnutú príjemcom považuje rozdiel medzi čiastkou, ktorou spoločnosť spláca preferenčný úver a čiastkou, ktorou by spoločnosť splácala porovnateľný komerčný úver získaný na trhu.

| (245) | Informácie uvedené v odôvodneniach 242 a 243 poukazujú na značné deformácie vo vietnamskom finančnom sektore. Komisia preto na výpočet výhody z preferenčných úverov použila externú referenčnú hodnotu. Ako je uvedené v odôvodnení 231, nemalo to vplyv na napadnuteľnosť subvencie z preferenčných úverov. Aj s ohľadom na to, že subvencovanie bolo de minimis, Komisia neprijala konečné závery o tom, či sú dotknuté banky verejnými orgánmi alebo či banky vykonávali dostatočné posúdenie úverového rizika. |
| --- | --- |

(245)

Informácie uvedené v odôvodneniach 242 a 243 poukazujú na značné deformácie vo vietnamskom finančnom sektore. Komisia preto na výpočet výhody z preferenčných úverov použila externú referenčnú hodnotu. Ako je uvedené v odôvodnení 231, nemalo to vplyv na napadnuteľnosť subvencie z preferenčných úverov. Aj s ohľadom na to, že subvencovanie bolo de minimis, Komisia neprijala konečné závery o tom, či sú dotknuté banky verejnými orgánmi alebo či banky vykonávali dostatočné posúdenie úverového rizika.

| (246) | Externá referenčná hodnota bola nutná len v prípade úverov vo VND (vietnamskej mene), pretože sa nenašli dôkazy o tom, že by boli subvencie poskytované na úvery poskytnuté v USD. Zo spolupracujúcich spoločností získala úvery vo VND len skupina Thai Binh. Referenčná hodnota sa vypočíta pomocou úverových úrokových sadzieb koša 48 krajín s nižším stredným príjmom (HDP) v poslednom období (rok 2012). Tieto krajiny boli vybraté, pretože majú podobný HDP ako Vietnam. Tieto sadzby boli potom upravené o infláciu v období prešetrovania, aby sa získali reálne úrokové sadzby. Potom sa vypočítal priemer pre 48 krajín použitím údajov pre tie krajiny, pre ktoré boli dostupné údaje. Zdrojom údajov o úrokových sadzbách a mierach inflácie krajiny bola Svetová banka. V období prešetrovania bola priemerná reálna úroková sadzba pre tieto krajiny s nižšími strednými príjmami 8,23 %. Táto referenčná hodnota sa použila na porovnanie s úrokovými sadzbami upravenými o infláciu všetkých úverov vo VND poskytnutých prešetrovaným spoločnostiam. |
| --- | --- |

(246)

Externá referenčná hodnota bola nutná len v prípade úverov vo VND (vietnamskej mene), pretože sa nenašli dôkazy o tom, že by boli subvencie poskytované na úvery poskytnuté v USD. Zo spolupracujúcich spoločností získala úvery vo VND len skupina Thai Binh. Referenčná hodnota sa vypočíta pomocou úverových úrokových sadzieb koša 48 krajín s nižším stredným príjmom (HDP) v poslednom období (rok 2012). Tieto krajiny boli vybraté, pretože majú podobný HDP ako Vietnam. Tieto sadzby boli potom upravené o infláciu v období prešetrovania, aby sa získali reálne úrokové sadzby. Potom sa vypočítal priemer pre 48 krajín použitím údajov pre tie krajiny, pre ktoré boli dostupné údaje. Zdrojom údajov o úrokových sadzbách a mierach inflácie krajiny bola Svetová banka. V období prešetrovania bola priemerná reálna úroková sadzba pre tieto krajiny s nižšími strednými príjmami 8,23 %. Táto referenčná hodnota sa použila na porovnanie s úrokovými sadzbami upravenými o infláciu všetkých úverov vo VND poskytnutých prešetrovaným spoločnostiam.

| (247) | Výhoda na základe tohto programu sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 1,34 %. |
| --- | --- |

(247)

Výhoda na základe tohto programu sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 1,34 %.

| (248) | Po zverejnení informácií vláda Vietnamu spochybnila závery o deformáciách vietnamského finančného systému a uviedla, že Komisia mala posúdiť, či sú komerčné banky v štátnom vlastníctve verejnými orgánmi a či vykonávali dostatočné posúdenie úverového rizika. Vietnamská vláda zastáva názor, že táto analýza mala dosah na záver o existencii finančného príspevku a takisto na použitie externej referenčnej hodnoty na stanovenie výhody z tohto programu. |
| --- | --- |

(248)

Po zverejnení informácií vláda Vietnamu spochybnila závery o deformáciách vietnamského finančného systému a uviedla, že Komisia mala posúdiť, či sú komerčné banky v štátnom vlastníctve verejnými orgánmi a či vykonávali dostatočné posúdenie úverového rizika. Vietnamská vláda zastáva názor, že táto analýza mala dosah na záver o existencii finančného príspevku a takisto na použitie externej referenčnej hodnoty na stanovenie výhody z tohto programu.

| (249) | Ako je uvedené v odôvodneniach 242 a 243, z informácií a dôkazov zozbieraných počas prešetrovania vyplývajú značné deformácie vo vietnamskom bankovom systéme. Vzhľadom na tieto deformácie sa v súlade s ustanoveniami základného nariadenia musí na stanovenie výšky (prípadnej) výhody použiť externá referenčná hodnota. Vzhľadom na to, že výhody pre vietnamských vyvážajúcich výrobcov sú de minimis, Komisia nepovažuje za potrebné preskúmať, či sú banky verejnými orgánmi a/alebo či vykonávali dostatočné posúdenie úverového rizika, ako je uvedené v odôvodneniach 231 a 232. |
| --- | --- |

(249)

Ako je uvedené v odôvodneniach 242 a 243, z informácií a dôkazov zozbieraných počas prešetrovania vyplývajú značné deformácie vo vietnamskom bankovom systéme. Vzhľadom na tieto deformácie sa v súlade s ustanoveniami základného nariadenia musí na stanovenie výšky (prípadnej) výhody použiť externá referenčná hodnota. Vzhľadom na to, že výhody pre vietnamských vyvážajúcich výrobcov sú de minimis, Komisia nepovažuje za potrebné preskúmať, či sú banky verejnými orgánmi a/alebo či vykonávali dostatočné posúdenie úverového rizika, ako je uvedené v odôvodneniach 231 a 232.

3.3.4.   Poskytovanie práv na užívanie pozemkov

| (250) | Obom spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom boli pridelené práva na využívanie pozemkov v osobitných priemyselných zónach. Kým skupina Thai Binh získala práva na užívanie pozemkov priamo od štátu, spoločnosť Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. („VNC“) si pozemky prenajíma sprostredkovane prostredníctvom spoločnosti čiastočne vo vlastníctve štátu. |
| --- | --- |

(250)

Obom spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom boli pridelené práva na využívanie pozemkov v osobitných priemyselných zónach. Kým skupina Thai Binh získala práva na užívanie pozemkov priamo od štátu, spoločnosť Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. („VNC“) si pozemky prenajíma sprostredkovane prostredníctvom spoločnosti čiastočne vo vlastníctve štátu.

| (251) | Skupina Thai Binh má v priemyselnej zóne tri parcely. Počas obdobia prešetrovania bola skupina Thai Binh úplne oslobodená od platenia nájomného za dve parcely. Právny základ pre oslobodenie tvoria dekrét č. 121/2010/ND-CP a dekrét č. 142/2005/ND-CP. Skupina Thai Binh neplatila ani nájomné za tretiu parcelu, pretože v súvislosti s ňou prebieha správne konanie, v ktorom sa žiada o oslobodenie. Sadzby nájomného, ktorých sa oslobodenie týka, sú výrazne nižšie než sadzby, ktoré skupina Thai Binh platí za iné podobné parcely v tesnej blízkosti priemyselnej zóny a zdá sa, že sú výrazne nižšie ako bežné ceny pozemkov v regióne. |
| --- | --- |

(251)

Skupina Thai Binh má v priemyselnej zóne tri parcely. Počas obdobia prešetrovania bola skupina Thai Binh úplne oslobodená od platenia nájomného za dve parcely. Právny základ pre oslobodenie tvoria dekrét č. 121/2010/ND-CP a dekrét č. 142/2005/ND-CP. Skupina Thai Binh neplatila ani nájomné za tretiu parcelu, pretože v súvislosti s ňou prebieha správne konanie, v ktorom sa žiada o oslobodenie. Sadzby nájomného, ktorých sa oslobodenie týka, sú výrazne nižšie než sadzby, ktoré skupina Thai Binh platí za iné podobné parcely v tesnej blízkosti priemyselnej zóny a zdá sa, že sú výrazne nižšie ako bežné ceny pozemkov v regióne.

| (252) | VNC nezískala úplnú výnimku z práv na užívanie pozemkov, je však jasné, že počas obdobia prešetrovania získala výhodu. Spoločnosť VNC si sprostredkovane prenajíma ďalšie tri parcely od spoločnosti čiastočne vo vlastníctve štátu. Hoci vietnamská vláda tvrdila, že ide o transakcie medzi súkromnými stranami, informácie dostupné v zložke sú v rozpore s týmto tvrdením. V investičnej licencii VNC sa prenájom pozemku uvádza ako preferenčná výhoda. V licencii Ľudový výbor Quang Ninh ukladá VNC povinnosť prenajať si pozemky od tejto spoločnosti. Podľa pôvodnej zmluvy uzavretej medzi spoločnosťou čiastočne vo vlastníctve štátu, ktorá parcelu prenajíma spoločnosti VNC, a miestnym pozemkovým úradom je následný prevod pozemkov možný len za určitých podmienok stanovených miestnym pozemkovým úradom. Z tejto skutočnosti vyplýva, že do pozemkovej transakcie medzi oboma stranami je zapojený štát. |
| --- | --- |

(252)

VNC nezískala úplnú výnimku z práv na užívanie pozemkov, je však jasné, že počas obdobia prešetrovania získala výhodu. Spoločnosť VNC si sprostredkovane prenajíma ďalšie tri parcely od spoločnosti čiastočne vo vlastníctve štátu. Hoci vietnamská vláda tvrdila, že ide o transakcie medzi súkromnými stranami, informácie dostupné v zložke sú v rozpore s týmto tvrdením. V investičnej licencii VNC sa prenájom pozemku uvádza ako preferenčná výhoda. V licencii Ľudový výbor Quang Ninh ukladá VNC povinnosť prenajať si pozemky od tejto spoločnosti. Podľa pôvodnej zmluvy uzavretej medzi spoločnosťou čiastočne vo vlastníctve štátu, ktorá parcelu prenajíma spoločnosti VNC, a miestnym pozemkovým úradom je následný prevod pozemkov možný len za určitých podmienok stanovených miestnym pozemkovým úradom. Z tejto skutočnosti vyplýva, že do pozemkovej transakcie medzi oboma stranami je zapojený štát.

| (253) | Na účely posúdenia výhody Komisia porovnala nízke ceny pozemkov vzťahujúce sa na transakcie v priemyselných zónach s referenčnou cenou za podobné pozemky. Prešetrovaním sa zistili náznaky, že trh s pozemkami vo Vietname sa zdá byť regulovaný a je narušený vládnymi intervenciami, pretože existujú oslobodenia alebo preferenčné ceny za práva na užívanie pozemkov týkajúce sa pozemkov v určených priemyselných zónach a/alebo pre podporované podnikateľské sektory. V tomto konkrétnom prípade Komisia dospela k záveru, že transakcia týkajúca sa práv na užívanie pozemkov je dostatočne spoľahlivá, pretože pozemok sa nachádza mimo podporovanej zóny a príslušná spoločnosť pôsobí v odvetví, ktoré nesúvisia s PSV a nedostáva podporu na základe vládnych politík. Ceny pri tejto transakcii sa používajú ako referenčná hodnota pre posúdenie výhody bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek závery týkajúce sa celkovej situácie na trhu s pozemkami vo Vietname. |
| --- | --- |

(253)

Na účely posúdenia výhody Komisia porovnala nízke ceny pozemkov vzťahujúce sa na transakcie v priemyselných zónach s referenčnou cenou za podobné pozemky. Prešetrovaním sa zistili náznaky, že trh s pozemkami vo Vietname sa zdá byť regulovaný a je narušený vládnymi intervenciami, pretože existujú oslobodenia alebo preferenčné ceny za práva na užívanie pozemkov týkajúce sa pozemkov v určených priemyselných zónach a/alebo pre podporované podnikateľské sektory. V tomto konkrétnom prípade Komisia dospela k záveru, že transakcia týkajúca sa práv na užívanie pozemkov je dostatočne spoľahlivá, pretože pozemok sa nachádza mimo podporovanej zóny a príslušná spoločnosť pôsobí v odvetví, ktoré nesúvisia s PSV a nedostáva podporu na základe vládnych politík. Ceny pri tejto transakcii sa používajú ako referenčná hodnota pre posúdenie výhody bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek závery týkajúce sa celkovej situácie na trhu s pozemkami vo Vietname.

| (254) | Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0,17 % do 0,37 %. |
| --- | --- |

(254)

Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0,17 % do 0,37 %.

3.3.5.   Programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia

| (255) | Obaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia získali výhody z niekoľkých priamych daňových úľav na základe výnimiek uvedených v ich investičných licenciách. Právny základ pre predmetné oslobodenia tvoria dekrét č. 164/2003/ND-CP nahradený dekrétom č. 124/2008/ND-CP a dekrétom č. 122/2011/ND-CP, obežník 140/2012, dekrét č. 164/2003/ND-CP zmenený a doplnený dekrétom č.152/204/ND-CP.Oslobodenie dovozu strojového zariadenia od cla a DPH. |
| --- | --- |

(255)

Obaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia získali výhody z niekoľkých priamych daňových úľav na základe výnimiek uvedených v ich investičných licenciách. Právny základ pre predmetné oslobodenia tvoria dekrét č. 164/2003/ND-CP nahradený dekrétom č. 124/2008/ND-CP a dekrétom č. 122/2011/ND-CP, obežník 140/2012, dekrét č. 164/2003/ND-CP zmenený a doplnený dekrétom č.152/204/ND-CP.Oslobodenie dovozu strojového zariadenia od cla a DPH.

| (256) | Podľa uvedených právnych predpisov sú priame oslobodenia od dane alebo jej zníženie dostupné, inter alia, pre spoločnosti sídliace v osobitných priemyselných zónach/parkoch alebo spoločnosti, ktoré zamestnávajú vysoký počet zamestnancov, alebo spoločnosti pôsobiace v určitých odvetviach hospodárstva. |
| --- | --- |

(256)

Podľa uvedených právnych predpisov sú priame oslobodenia od dane alebo jej zníženie dostupné, inter alia, pre spoločnosti sídliace v osobitných priemyselných zónach/parkoch alebo spoločnosti, ktoré zamestnávajú vysoký počet zamestnancov, alebo spoločnosti pôsobiace v určitých odvetviach hospodárstva.

| (257) | Výška subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje celková suma splatnej dane podľa bežnej sadzby dane, po odpočítaní zaplatenej sumy so zníženou preferenčnou daňovou sadzbou alebo suma celej odpustenej dane. Sumy, ktoré sa považujú za subvencie, sa zakladajú na najnovších ročných daňových priznaniach. Subvencia bola pridelená na báze celej spoločnosti a vyjadrená ako percento z obratu z vývozu CIF do Únie. |
| --- | --- |

(257)

Výška subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje celková suma splatnej dane podľa bežnej sadzby dane, po odpočítaní zaplatenej sumy so zníženou preferenčnou daňovou sadzbou alebo suma celej odpustenej dane. Sumy, ktoré sa považujú za subvencie, sa zakladajú na najnovších ročných daňových priznaniach. Subvencia bola pridelená na báze celej spoločnosti a vyjadrená ako percento z obratu z vývozu CIF do Únie.

| (258) | Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0,11 % do 0,36 %. |
| --- | --- |

(258)

Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0,11 % do 0,36 %.

3.3.6.   Oslobodenie od dovozných ciel na dovážané suroviny

| (259) | Obaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia dostali počas obdobia prešetrovania výnimky z platenia ciel na dovážané suroviny. Právnym základom pre oslobodenie je zákon o dovoznej a vývoznej dani č. 45/2005/QH11 vykonaný dekrétom č. 87/2010/ND-CP. Pravidlá pre systémy a postupy kontroly a dohľadu sú stanovené v obežníku 194/2010TT. |
| --- | --- |

(259)

Obaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia dostali počas obdobia prešetrovania výnimky z platenia ciel na dovážané suroviny. Právnym základom pre oslobodenie je zákon o dovoznej a vývoznej dani č. 45/2005/QH11 vykonaný dekrétom č. 87/2010/ND-CP. Pravidlá pre systémy a postupy kontroly a dohľadu sú stanovené v obežníku 194/2010TT.

| (260) | Vietnamská vláda vo vyplnenom dotazníku uviedla, že uplatňuje schému vrátenia/pozastavenia vyberania cla. Podľa právnych predpisov sa oslobodenie uplatňuje na dovoz surovín spotrebovaných pri výrobe vyvážaných výrobkov. Clo môže byť vrátené v rozsahu stanovenom na základe toho, aký pomer dovážaných surovín bol použitý v konečnom vyvážanom výrobku. |
| --- | --- |

(260)

Vietnamská vláda vo vyplnenom dotazníku uviedla, že uplatňuje schému vrátenia/pozastavenia vyberania cla. Podľa právnych predpisov sa oslobodenie uplatňuje na dovoz surovín spotrebovaných pri výrobe vyvážaných výrobkov. Clo môže byť vrátené v rozsahu stanovenom na základe toho, aký pomer dovážaných surovín bol použitý v konečnom vyvážanom výrobku.

| (261) | Zistilo sa, že počas obdobia prešetrovania nedostal ekonomickú výhody na základe tejto schémy ani jeden spolupracujúci vyvážajúci výrobca. Napriek tomu, že boli oslobodení od povinnosti zaplatiť dovozné clo na suroviny, v období prešetrovania neboli zistené nijaké nadmerné odpočty. Obe spoločnosti zaznamenali relatívne malý domáci predaj príslušného výrobku. Okrem toho získavali významný podiel hlavných surovín na domácom trhu, keďže nimi dovážaný objem surovín nebol dostatočný na výrobu vyvážaného výrobku. |
| --- | --- |

(261)

Zistilo sa, že počas obdobia prešetrovania nedostal ekonomickú výhody na základe tejto schémy ani jeden spolupracujúci vyvážajúci výrobca. Napriek tomu, že boli oslobodení od povinnosti zaplatiť dovozné clo na suroviny, v období prešetrovania neboli zistené nijaké nadmerné odpočty. Obe spoločnosti zaznamenali relatívne malý domáci predaj príslušného výrobku. Okrem toho získavali významný podiel hlavných surovín na domácom trhu, keďže nimi dovážaný objem surovín nebol dostatočný na výrobu vyvážaného výrobku.

| (262) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa nepovažovalo za potrebné určiť, či bola oznámená schéma vrátenia cla v súlade s pravidlami WTO a s článkami prílohy II a prílohy III k základnému nariadeniu. |
| --- | --- |

(262)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa nepovažovalo za potrebné určiť, či bola oznámená schéma vrátenia cla v súlade s pravidlami WTO a s článkami prílohy II a prílohy III k základnému nariadeniu.

| (263) | Po zverejnení informácií vláda Vietnamu podporila zistenia Komisie týkajúce sa tohto programu. Zároveň však chcela zdôrazniť, že vietnamská schéma vrátenia cla bola plne v súlade s pravidlami uvedenými v prílohe II a v prílohe III k základnému nariadeniu aj napriek chýbajúcim záverom k tomuto bodu. Komisia toto stanovisko vlády Vietnamu berie na vedomie. Avšak vzhľadom na to, že výhody pre vietnamských vyvážajúcich výrobcov sú de minimis, Komisia opakuje svoj postoj, že nepovažuje za potrebné na účely tohto prešetrovania preskúmať, či je schéma vrátenia cla v súlade s pravidlami uvedenými v prílohe II a v prílohe III k základnému nariadeniu, ako je vysvetlené v odôvodneniach 231 a 232. |
| --- | --- |

(263)

Po zverejnení informácií vláda Vietnamu podporila zistenia Komisie týkajúce sa tohto programu. Zároveň však chcela zdôrazniť, že vietnamská schéma vrátenia cla bola plne v súlade s pravidlami uvedenými v prílohe II a v prílohe III k základnému nariadeniu aj napriek chýbajúcim záverom k tomuto bodu. Komisia toto stanovisko vlády Vietnamu berie na vedomie. Avšak vzhľadom na to, že výhody pre vietnamských vyvážajúcich výrobcov sú de minimis, Komisia opakuje svoj postoj, že nepovažuje za potrebné na účely tohto prešetrovania preskúmať, či je schéma vrátenia cla v súlade s pravidlami uvedenými v prílohe II a v prílohe III k základnému nariadeniu, ako je vysvetlené v odôvodneniach 231 a 232.

3.3.7.   Oslobodenie od dovozných ciel na dovážané strojové zariadenie

| (264) | Obaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia dostali počas obdobia prešetrovania výnimky z platenia DPH a cla na dovážané strojové zariadenie. Právnym základom pre oslobodenie je zákon o dovoznej a vývoznej dani č. 45/2005/QH11 vykonaný dekrétom č. 87/2010/ND-CP. Pravidlá pre systém a postupy kontroly a dohľadu sú stanovené vo vládnom dekréte č. 154/2005/N-CP, v obežníku 194/2010TT a obežníku 117/2011. |
| --- | --- |

(264)

Obaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia dostali počas obdobia prešetrovania výnimky z platenia DPH a cla na dovážané strojové zariadenie. Právnym základom pre oslobodenie je zákon o dovoznej a vývoznej dani č. 45/2005/QH11 vykonaný dekrétom č. 87/2010/ND-CP. Pravidlá pre systém a postupy kontroly a dohľadu sú stanovené vo vládnom dekréte č. 154/2005/N-CP, v obežníku 194/2010TT a obežníku 117/2011.

| (265) | Spoločnostiam bola adresovaná požiadavka, aby podali správu o dovoze strojových zariadení počas obdobia 10 rokov. Hoci bolo jasné, že spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia získali na základe tejto schémy výhody, tieto neboli významné. Je to preto, lebo dovoz strojového zariadenia zo strany týchto spoločností nebol v porovnaní s obratom z predaja PS v EÚ významný. Všetky výhody boli navyše minimalizované tým, že sa hodnota strojového zariadenia odpisuje počas niekoľkých rokov (zvyčajne 10), a preto bola výhoda pripadajúca na obdobie prešetrovania primerane znížená. |
| --- | --- |

(265)

Spoločnostiam bola adresovaná požiadavka, aby podali správu o dovoze strojových zariadení počas obdobia 10 rokov. Hoci bolo jasné, že spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia získali na základe tejto schémy výhody, tieto neboli významné. Je to preto, lebo dovoz strojového zariadenia zo strany týchto spoločností nebol v porovnaní s obratom z predaja PS v EÚ významný. Všetky výhody boli navyše minimalizované tým, že sa hodnota strojového zariadenia odpisuje počas niekoľkých rokov (zvyčajne 10), a preto bola výhoda pripadajúca na obdobie prešetrovania primerane znížená.

| (266) | Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0,08 % do 0,1 %. |
| --- | --- |

(266)

Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0,08 % do 0,1 %.

3.3.8.   Výška subvencií

| (267) | Výška subvencií v prípade vietnamských vyvážajúcich výrobcov je v súlade s ustanoveniami základného antisubvenčného nariadenia vyjadrená ad valorem v rozpätí medzi 0,6 % a 2,31 %. Subvenčné rozpätie pre celú krajinu je vyjadrené ako vážený priemer týchto dvoch hraničných hodnôt rozpätia, t. j. 1,25 %. Subvencie uvedené vyššie boli pridelené na báze celej spoločnosti a vyjadrené ako percento z obratu z vývozu CIF do Únie. |
| --- | --- |

(267)

Výška subvencií v prípade vietnamských vyvážajúcich výrobcov je v súlade s ustanoveniami základného antisubvenčného nariadenia vyjadrená ad valorem v rozpätí medzi 0,6 % a 2,31 %. Subvenčné rozpätie pre celú krajinu je vyjadrené ako vážený priemer týchto dvoch hraničných hodnôt rozpätia, t. j. 1,25 %. Subvencie uvedené vyššie boli pridelené na báze celej spoločnosti a vyjadrené ako percento z obratu z vývozu CIF do Únie.

| (268) | Po zverejnení informácií sťažovateľ tvrdil, že nebolo jasné, ako Komisia vypočítala tento rozsah subvenčného rozpätia a prečo nepoužila hornú hranicu tohto rozpätia, ktorá by bola nad úrovňou rozpätia de minimis. Ako Komisia vysvetlila v predchádzajúcom odôvodnení, rozsah celkových súhrnných subvencií pre vietnamských spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vyjadrený ad valorem sa pohybuje v rozpätí od minimálne 0,6 % po maximálne 2,31 %. Výpočet váženého priemeru týchto hraničných hodnôt rozpätia prináša pre celú krajinu výsledok v podobe priemeru subvenčného rozpätia vo výške 1,25 %, čo je menej ako prahová hodnota de minimis. Toto je metodika, ktorá sa trvalo používa na výpočet priemeru subvenčného rozpätia krajiny v súlade s príslušnými ustanoveniami základného nariadenia. |
| --- | --- |

(268)

Po zverejnení informácií sťažovateľ tvrdil, že nebolo jasné, ako Komisia vypočítala tento rozsah subvenčného rozpätia a prečo nepoužila hornú hranicu tohto rozpätia, ktorá by bola nad úrovňou rozpätia de minimis. Ako Komisia vysvetlila v predchádzajúcom odôvodnení, rozsah celkových súhrnných subvencií pre vietnamských spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vyjadrený ad valorem sa pohybuje v rozpätí od minimálne 0,6 % po maximálne 2,31 %. Výpočet váženého priemeru týchto hraničných hodnôt rozpätia prináša pre celú krajinu výsledok v podobe priemeru subvenčného rozpätia vo výške 1,25 %, čo je menej ako prahová hodnota de minimis. Toto je metodika, ktorá sa trvalo používa na výpočet priemeru subvenčného rozpätia krajiny v súlade s príslušnými ustanoveniami základného nariadenia.

3.3.9.   Záver týkajúci sa Vietnamu

| (269) | Celoštátna sadzba subvencie dosiahla v prípade Vietnamu 1,25 %. Vzhľadom na to, že toto rozpätie je pod úrovňou de minimis, bol prijatý záver, že vo vzťahu k dovozu s pôvodom vo Vietname by sa prešetrovanie malo ukončiť v súlade s článkom 14 ods. 3 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(269)

Celoštátna sadzba subvencie dosiahla v prípade Vietnamu 1,25 %. Vzhľadom na to, že toto rozpätie je pod úrovňou de minimis, bol prijatý záver, že vo vzťahu k dovozu s pôvodom vo Vietname by sa prešetrovanie malo ukončiť v súlade s článkom 14 ods. 3 základného nariadenia.

4.   UJMA

4.1.   VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE A VÝROBY V ÚNII

| (270) | Podobný výrobok vyrábalo v Únii počas obdobia prešetrovania viac ako 18 výrobcov. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(270)

Podobný výrobok vyrábalo v Únii počas obdobia prešetrovania viac ako 18 výrobcov. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

| (271) | Celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania bola stanovená na približne 401 000 ton. Komisia tento údaj stanovila na základe všetkých dostupných informácií o odvetví Únie, ako sú overené údaje o výrobe od spolupracujúcich výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ako aj číselné údaje od sťažovateľa. Ako sa uvádza v odôvodnení 10, do vzorky boli zaradení traja výrobcovia z Únie, ktorí predstavovali viac ako 54 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii. |
| --- | --- |

(271)

Celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania bola stanovená na približne 401 000 ton. Komisia tento údaj stanovila na základe všetkých dostupných informácií o odvetví Únie, ako sú overené údaje o výrobe od spolupracujúcich výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ako aj číselné údaje od sťažovateľa. Ako sa uvádza v odôvodnení 10, do vzorky boli zaradení traja výrobcovia z Únie, ktorí predstavovali viac ako 54 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.

4.2.   SPOTREBA V ÚNII

| (272) | Spotreba v Únii bola stanovená na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie na základe údajov, ktoré poskytol sťažovateľ, a objemu dovozu z tretích krajín na základe údajov Eurostatu. |
| --- | --- |

(272)

Spotreba v Únii bola stanovená na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie na základe údajov, ktoré poskytol sťažovateľ, a objemu dovozu z tretích krajín na základe údajov Eurostatu.

| (273) | Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

  Tabuľka 2


  Spotreba v Únii (v tonách) | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotreba v Únii | 838 397 | 869 025 | 837 066 | 890 992 |
| Index | 100 | 104 | 100 | 106 |
| Zdroj: sťažovateľ, Eurostat |

(273)

Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

Tabuľka 2

Spotreba v Únii (v tonách)

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Celková spotreba v Únii

838 397

869 025

837 066

890 992

Index

100

104

100

106

Zdroj: sťažovateľ, Eurostat

| (274) | Spotreba v Únii dosiahla vrchol v roku 2011 kvôli nárastu cien bavlny v dôsledku slabej úrody bavlny v roku 2010. Dopyt po PSV ako náhrady za bavlnu stúpol, opäť však klesol v priebehu nasledujúceho roka. Počas obdobia prešetrovania bol opäť zaznamenaný nárast spotreby v Únii o 6 %. |
| --- | --- |

(274)

Spotreba v Únii dosiahla vrchol v roku 2011 kvôli nárastu cien bavlny v dôsledku slabej úrody bavlny v roku 2010. Dopyt po PSV ako náhrady za bavlnu stúpol, opäť však klesol v priebehu nasledujúceho roka. Počas obdobia prešetrovania bol opäť zaznamenaný nárast spotreby v Únii o 6 %.

4.3.   DOVOZ Z PRÍSLUŠNÝCH KRAJÍN

4.3.1.   Kumulatívne hodnotenie vplyvu dovozu z príslušných krajín

| (275) | Komisia skúmala, či by sa dovoz PSV s pôvodom v príslušných krajinách mal vyhodnotiť súhrnne v súlade s článkom 8 ods. 3 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(275)

Komisia skúmala, či by sa dovoz PSV s pôvodom v príslušných krajinách mal vyhodnotiť súhrnne v súlade s článkom 8 ods. 3 základného nariadenia.

| (276) | Subvenčné rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozu z Čínskej ľudovej republiky a Vietnamu bolo pod prahom de minimis stanoveným v článku 8 ods. 3 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(276)

Subvenčné rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozu z Čínskej ľudovej republiky a Vietnamu bolo pod prahom de minimis stanoveným v článku 8 ods. 3 písm. a) základného nariadenia.

| (277) | Znamená to, že podmienky na kumuláciu neboli splnené a analýza príčinnej súvislosti sa teda obmedzí na vplyv dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(277)

Znamená to, že podmienky na kumuláciu neboli splnené a analýza príčinnej súvislosti sa teda obmedzí na vplyv dovozu z Indie.

4.3.2.   Objem a trhový podiel dovozu z Indie

| (278) | Komisia stanovila objem dovozu na základe údajov Eurostatu. Trhový podiel dovozu bol určený na základe objemu dovozu z Indie ako časť celkovej spotreby v Únii (táto je stanovená na základe súčtu všetkých predajov v Únii výrobcami z Únie a všetkých dovozov PSV do Únie). |
| --- | --- |

(278)

Komisia stanovila objem dovozu na základe údajov Eurostatu. Trhový podiel dovozu bol určený na základe objemu dovozu z Indie ako časť celkovej spotreby v Únii (táto je stanovená na základe súčtu všetkých predajov v Únii výrobcami z Únie a všetkých dovozov PSV do Únie).

| (279) | Dovoz z Indie do Únie sa vyvíjal takto:

  Tabuľka 3


  Objem dovozu (v tonách) a trhový podiel | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Indie (v tonách) | 51 258 | 59 161 | 63 191 | 60 852 |
| Index | 100 | 115 | 123 | 119 |
| Trhový podiel | 6,1 % | 6,8 % | 7,5 % | 6,8 % |
| Index | 100 | 111 | 123 | 112 |
| Zdroj: Eurostat |

(279)

Dovoz z Indie do Únie sa vyvíjal takto:

Tabuľka 3

Objem dovozu (v tonách) a trhový podiel

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Objem dovozu z Indie (v tonách)

51 258

59 161

63 191

60 852

Index

100

115

123

119

Trhový podiel

6,1 %

6,8 %

7,5 %

6,8 %

Index

100

111

123

112

Zdroj: Eurostat

| (280) | Celkovo dovoz z Indie zostal pomerne stabilný. Jeho podiel na trhu Únie sa v posudzovanom období pohyboval v rozpätí 6 % až 7,5 %. |
| --- | --- |

(280)

Celkovo dovoz z Indie zostal pomerne stabilný. Jeho podiel na trhu Únie sa v posudzovanom období pohyboval v rozpätí 6 % až 7,5 %.

4.3.3.   Ceny dovozu z Indie a podhodnotenie ceny

| (281) | Komisia stanovila ceny dovozu na základe štatistík Eurostatu a overených údajov od spolupracujúcich vývozcov. Podhodnotenie ceny dovozu bolo stanovené na základe overených údajov, ktoré poskytli spolupracujúci vývozcovia a spolupracujúci výrobcovia z Únie. |
| --- | --- |

(281)

Komisia stanovila ceny dovozu na základe štatistík Eurostatu a overených údajov od spolupracujúcich vývozcov. Podhodnotenie ceny dovozu bolo stanovené na základe overených údajov, ktoré poskytli spolupracujúci vývozcovia a spolupracujúci výrobcovia z Únie.

| (282) | Priemerná cena dovozu z Indie do Únie sa vyvíjala takto:

  Tabuľka 4


  Dovozné ceny (EUR/tona) | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 1 025 | 1 368 | 1 239 | 1 212 |
| Index | 100 | 134 | 121 | 118 |
| Zdroj: Eurostat a overené údaje od spolupracujúcich vývozcov |

(282)

Priemerná cena dovozu z Indie do Únie sa vyvíjala takto:

Tabuľka 4

Dovozné ceny (EUR/tona)

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

India

1 025

1 368

1 239

1 212

Index

100

134

121

118

Zdroj: Eurostat a overené údaje od spolupracujúcich vývozcov

| (283) | V roku 2011 bol zaznamenaný nárast cien PSV. Ide o rok, ktorý je rokom vyššie uvedenej krízy bavlny. Ceny v nasledujúcich rokoch poklesli, zostali však vyššie ako ceny zaznamenané v roku 2010. V období prešetrovania bola cena o 18 % vyššia ako cena PSV v roku 2010. |
| --- | --- |

(283)

V roku 2011 bol zaznamenaný nárast cien PSV. Ide o rok, ktorý je rokom vyššie uvedenej krízy bavlny. Ceny v nasledujúcich rokoch poklesli, zostali však vyššie ako ceny zaznamenané v roku 2010. V období prešetrovania bola cena o 18 % vyššia ako cena PSV v roku 2010.

| (284) | Komisia stanovila podhodnotenie ceny počas obdobia prešetrovania porovnaním váženého priemeru dovozných cien franko prístav určenia jednotlivých druhov výrobku z dovozov od spolupracujúcich indických výrobcov zaradených do vzorky účtovaných prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, s primeranými úpravami s ohľadom na clá a náklady po dovoze a vážených priemerných predajných cien rovnakých druhov výrobku od výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtovaných neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravených na úroveň cien zo závodu. |
| --- | --- |

(284)

Komisia stanovila podhodnotenie ceny počas obdobia prešetrovania porovnaním váženého priemeru dovozných cien franko prístav určenia jednotlivých druhov výrobku z dovozov od spolupracujúcich indických výrobcov zaradených do vzorky účtovaných prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, s primeranými úpravami s ohľadom na clá a náklady po dovoze a vážených priemerných predajných cien rovnakých druhov výrobku od výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtovaných neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravených na úroveň cien zo závodu.

| (285) | Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa jednotlivých druhov pri transakciách na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní zliav a zrážok. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Ukázalo sa, že výrobky dovážané z Indie vykazujú na trhu Únie vážené priemerné rozpätie podhodnotenia ceny v rozmedzí 4,1 % až 43,7 %. |
| --- | --- |

(285)

Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa jednotlivých druhov pri transakciách na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní zliav a zrážok. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Ukázalo sa, že výrobky dovážané z Indie vykazujú na trhu Únie vážené priemerné rozpätie podhodnotenia ceny v rozmedzí 4,1 % až 43,7 %.

4.4.   HOSPODÁRSKA SITUÁCIA VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE

4.4.1.   Všeobecné poznámky

| (286) | V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia skúmanie dosahu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(286)

V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia skúmanie dosahu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.

| (287) | Ako sa uvádza v odôvodnení 10, výber vzorky sa použil na stanovenie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(287)

Ako sa uvádza v odôvodnení 10, výber vzorky sa použil na stanovenie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (288) | Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov uvedených v podnete a ďalších informácií poskytnutých sťažovateľom v priebehu konania a Eurostatom. Tieto údaje sa vzťahujú na všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe starostlivo overených údajov obsiahnutých v odpovediach na dotazník, ktoré zaslali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. V prípade oboch súborov údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(288)

Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov uvedených v podnete a ďalších informácií poskytnutých sťažovateľom v priebehu konania a Eurostatom. Tieto údaje sa vzťahujú na všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe starostlivo overených údajov obsiahnutých v odpovediach na dotazník, ktoré zaslali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. V prípade oboch súborov údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.

| (289) | Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacít, objem predaja, trhový podiel, rast, zamestnanosť a produktivita. |
| --- | --- |

(289)

Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacít, objem predaja, trhový podiel, rast, zamestnanosť a produktivita.

| (290) | Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál. |
| --- | --- |

(290)

Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

4.4.2.   Makroekonomické ukazovatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacít

| (291) | Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacít sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 5


  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacít | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tonách) | 362 195 | 355 240 | 361 159 | 401 119 |
| Index | 100 | 98 | 100 | 111 |
| Výrobná kapacita (v tonách) | 492 059 | 451 310 | 468 115 | 466 744 |
| Index | 100 | 92 | 95 | 95 |
| Využitie kapacít | 73,6 % | 78,7 % | 77,2 % | 85,9 % |
| Index | 100 | 107 | 105 | 117 |
| Zdroj: Sťažovateľ (CIRFS) |

(291)

Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacít sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 5

Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacít

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Objem výroby (v tonách)

362 195

355 240

361 159

401 119

Index

100

98

100

111

Výrobná kapacita (v tonách)

492 059

451 310

468 115

466 744

Index

100

92

95

95

Využitie kapacít

73,6 %

78,7 %

77,2 %

85,9 %

Index

100

107

105

117

Zdroj: Sťažovateľ (CIRFS)

| (292) | Objem výroby sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 11 %. Toto zvýšenie sa udialo len počas obdobia prešetrovania (počas posledných 12 mesiacov posudzovaného obdobia). Počas tej časti posudzovaného obdobia, ktorá predchádzala obdobiu prešetrovania (t. j. roky 2011 a 2012), objem výroby výrobného odvetvia Únie klesal alebo stagnoval. |
| --- | --- |

(292)

Objem výroby sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 11 %. Toto zvýšenie sa udialo len počas obdobia prešetrovania (počas posledných 12 mesiacov posudzovaného obdobia). Počas tej časti posudzovaného obdobia, ktorá predchádzala obdobiu prešetrovania (t. j. roky 2011 a 2012), objem výroby výrobného odvetvia Únie klesal alebo stagnoval.

| (293) | Naopak, výrobná kapacita zaznamenala klesajúci trend, pričom počas obdobia prešetrovania nastal pokles o 5 %. Spolu so stúpajúcim trendom objemu výroby, ako je uvedené v odôvodnení 292, sa využitie kapacít zvýšilo o 17 %. Je potrebné zdôrazniť, že využitie kapacít v roku 2010, ktorý sa používa ako základ pre analýzu trendov, bolo pre toto kapitálovo náročné výrobné odvetvie, akým je odvetvie PSV, nízke a počas obdobia prešetrovania dosahovala miera využitia kapacít 85,9 %. |
| --- | --- |

(293)

Naopak, výrobná kapacita zaznamenala klesajúci trend, pričom počas obdobia prešetrovania nastal pokles o 5 %. Spolu so stúpajúcim trendom objemu výroby, ako je uvedené v odôvodnení 292, sa využitie kapacít zvýšilo o 17 %. Je potrebné zdôrazniť, že využitie kapacít v roku 2010, ktorý sa používa ako základ pre analýzu trendov, bolo pre toto kapitálovo náročné výrobné odvetvie, akým je odvetvie PSV, nízke a počas obdobia prešetrovania dosahovala miera využitia kapacít 85,9 %.

4.4.2.2.   Objem predaja a trhový podiel

| (294) | Objem predaja a trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 6


  Objem predaja a trhový podiel | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem predaja na trhu Únie (v tonách) | 379 840 | 366 341 | 344 134 | 358 130 |
| Index | 100 | 96 | 91 | 94 |
| Trhový podiel | 45,3 % | 42,2 % | 41,1 % | 40,2 % |
| Index | 100 | 93 | 91 | 89 |
| Zdroj: Eurostat, sťažovateľ (CIRFS) |

(294)

Objem predaja a trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 6

Objem predaja a trhový podiel

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Objem predaja na trhu Únie (v tonách)

379 840

366 341

344 134

358 130

Index

100

96

91

94

Trhový podiel

45,3 %

42,2 %

41,1 %

40,2 %

Index

100

93

91

89

Zdroj: Eurostat, sťažovateľ (CIRFS)

| (295) | Objem predaja na trhu Únie v rokoch 2011 a 2012 poklesol. Počas obdobia prešetrovania mierne narástol. V porovnaní s objemom predaja v roku 2010 však bol zaznamenaný celkový pokles o 6 %. |
| --- | --- |

(295)

Objem predaja na trhu Únie v rokoch 2011 a 2012 poklesol. Počas obdobia prešetrovania mierne narástol. V porovnaní s objemom predaja v roku 2010 však bol zaznamenaný celkový pokles o 6 %.

| (296) | Trhový podiel výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia neustále klesal. Najväčší pokles trhového podielu nastal v roku 2011, klesajúci trend však pokračoval aj v roku 2012 a počas obdobia prešetrovania, čo úhrnne predstavuje 11-percentný celkový pokles trhového podielu počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(296)

Trhový podiel výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia neustále klesal. Najväčší pokles trhového podielu nastal v roku 2011, klesajúci trend však pokračoval aj v roku 2012 a počas obdobia prešetrovania, čo úhrnne predstavuje 11-percentný celkový pokles trhového podielu počas posudzovaného obdobia.

4.4.2.3.   Rast

| (297) | Napriek miernemu rastu spotreby v Únii počas posudzovaného obdobia (+ 6 %) a nárastu objemu výroby výrobcov z Únie (+ 11 %), predaj výrobcov z Únie klesol o 6 %. |
| --- | --- |

(297)

Napriek miernemu rastu spotreby v Únii počas posudzovaného obdobia (+ 6 %) a nárastu objemu výroby výrobcov z Únie (+ 11 %), predaj výrobcov z Únie klesol o 6 %.

4.4.2.4.   Zamestnanosť a produktivita

| (298) | Zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 7


  Zamestnanosť a produktivita | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zamestnancov | 1 914 | 1 935 | 2 000 | 2 036 |
| Index | 100 | 101 | 105 | 106 |
| Produktivita (tona/zamestnanca) | 189,3 | 183,6 | 180,6 | 197,0 |
| Index | 100 | 97 | 95 | 104 |
| Zdroj: Sťažovateľ (CIRFS) |

(298)

Zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 7

Zamestnanosť a produktivita

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Počet zamestnancov

1 914

1 935

2 000

2 036

Index

100

101

105

106

Produktivita (tona/zamestnanca)

189,3

183,6

180,6

197,0

Index

100

97

95

104

Zdroj: Sťažovateľ (CIRFS)

| (299) | Počet zamestnancov sa počas posudzovaného obdobia neustále zvyšoval a celkovo dosiahol 6 % nárast sprevádzaný zvýšením výroby, ako sa uvádza v odôvodnení 292. |
| --- | --- |

(299)

Počet zamestnancov sa počas posudzovaného obdobia neustále zvyšoval a celkovo dosiahol 6 % nárast sprevádzaný zvýšením výroby, ako sa uvádza v odôvodnení 292.

| (300) | Produktivita v rokoch 2011 a 2012 poklesla, pretože vzrástol počet zamestnancov a objem výroby stagnoval. Celkovo produktivita počas posudzovaného obdobia vzrástla o 4 %. |
| --- | --- |

(300)

Produktivita v rokoch 2011 a 2012 poklesla, pretože vzrástol počet zamestnancov a objem výroby stagnoval. Celkovo produktivita počas posudzovaného obdobia vzrástla o 4 %.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazovatele

4.4.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

| (301) | Priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 8


  Predajné ceny v Únii | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerná jednotková predajná cena v Únii na celkovom trhu (EUR/tona) | 1 283 | 1 608 | 1 509 | 1 489 |
| Index | 100 | 125 | 118 | 116 |
| Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona) | 1 453 | 1 666 | 1 629 | 1 542 |
| Index | 100 | 115 | 112 | 106 |
| Zdroj: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky |

(301)

Priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 8

Predajné ceny v Únii

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Priemerná jednotková predajná cena v Únii na celkovom trhu (EUR/tona)

1 283

1 608

1 509

1 489

Index

100

125

118

116

Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)

1 453

1 666

1 629

1 542

Index

100

115

112

106

Zdroj: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky

| (302) | Najväčší nárast predajných cien v Únii bol zaznamenaný v roku 2011, keď sa PSV predávali o 25 % drahšie v porovnaní s priemernou predajnou cenou v roku 2010. Príčinou tohto javu bola kríza bavlny v roku 2011, keď sa zvýšil dopyt po PSV ako náhrade za bavlnu, ktorej bol nedostatok vzhľadom na slabé úrody v roku 2010. V priebehu posudzovaného obdobia celkovo predajné ceny výrobného odvetvia Únie vzrástli o 16 %. |
| --- | --- |

(302)

Najväčší nárast predajných cien v Únii bol zaznamenaný v roku 2011, keď sa PSV predávali o 25 % drahšie v porovnaní s priemernou predajnou cenou v roku 2010. Príčinou tohto javu bola kríza bavlny v roku 2011, keď sa zvýšil dopyt po PSV ako náhrade za bavlnu, ktorej bol nedostatok vzhľadom na slabé úrody v roku 2010. V priebehu posudzovaného obdobia celkovo predajné ceny výrobného odvetvia Únie vzrástli o 16 %.

| (303) | Jednotkové výrobné náklady takisto počas posudzovaného obdobia stúpli, pričom najvyšší, 15-percentný rast bol zaznamenaný v roku 2011 z dôvodu zvýšenia cien pohonných hmôt v danom roku, ktoré sú významným nákladovým faktorom. Celkové zvýšenie jednotkových výrobných nákladov dosiahlo počas posudzovaného obdobia úroveň 6 %. |
| --- | --- |

(303)

Jednotkové výrobné náklady takisto počas posudzovaného obdobia stúpli, pričom najvyšší, 15-percentný rast bol zaznamenaný v roku 2011 z dôvodu zvýšenia cien pohonných hmôt v danom roku, ktoré sú významným nákladovým faktorom. Celkové zvýšenie jednotkových výrobných nákladov dosiahlo počas posudzovaného obdobia úroveň 6 %.

4.4.3.2.   Náklady práce

| (304) | Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 9


  Priemerné náklady práce na zamestnanca | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR) | 31 561 | 31 080 | 31 661 | 32 356 |
| Index | 100 | 98 | 100 | 103 |
| Zdroj: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky |

(304)

Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 9

Priemerné náklady práce na zamestnanca

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)

31 561

31 080

31 661

32 356

Index

100

98

100

103

Zdroj: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky

| (305) | Priemerné náklady práce na zamestnanca najprv v roku 2011 klesli, a potom v nasledujúcich rokoch mierne stúpli. Počas posudzovaného obdobia bol zaznamenaný ich nárast o 3 %. |
| --- | --- |

(305)

Priemerné náklady práce na zamestnanca najprv v roku 2011 klesli, a potom v nasledujúcich rokoch mierne stúpli. Počas posudzovaného obdobia bol zaznamenaný ich nárast o 3 %.

4.4.3.3.   Zásoby

| (306) | Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

  Tabuľka 10


  Zásoby | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tonách) | 15 731 | 16 400 | 15 039 | 19 108 |
| Index | 100 | 104 | 96 | 121 |
| Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby | 7,3 % | 7,8 % | 7,1 % | 8,8 % |
| Index | 100 | 107 | 97 | 120 |
| Zdroj: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky |

(306)

Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

Tabuľka 10

Zásoby

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Konečný stav zásob (v tonách)

15 731

16 400

15 039

19 108

Index

100

104

96

121

Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby

7,3 %

7,8 %

7,1 %

8,8 %

Index

100

107

97

120

Zdroj: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky

| (307) | Konečný stav zásob sa zvýšil, s výnimkou roku 2012, a v období prešetrovania zaznamenal celkový nárast o 21 %. Zodpovedá to zvýšeniu objemu výroby (celkový nárast o 11 %), zatiaľ čo objem predaja počas posudzovaného obdobia klesol (celkový pokles o 6 %). Tento trend sa odrazil aj v ukazovateli konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby. |
| --- | --- |

(307)

Konečný stav zásob sa zvýšil, s výnimkou roku 2012, a v období prešetrovania zaznamenal celkový nárast o 21 %. Zodpovedá to zvýšeniu objemu výroby (celkový nárast o 11 %), zatiaľ čo objem predaja počas posudzovaného obdobia klesol (celkový pokles o 6 %). Tento trend sa odrazil aj v ukazovateli konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby.

4.4.3.4.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

| (308) | Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 11


  Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja) | – 5,4 % | 1,0 % | – 0,8 % | 0,3 % |
| Index | – 100 | 18 | – 14 | 5 |
| Peňažný tok (EUR) | – 12 068 770 | 12 017 353 | 13 048 405 | 10 725 084 |
| Index | – 100 | 100 | 108 | 89 |
| Investície (EUR) | 5 240 603 | 7 671 607 | 4 488 296 | 4 145 991 |
| Index | 100 | 146 | 86 | 79 |
| Návratnosť investícií | – 25,1 % | 5,5 % | – 4,5 % | 1,5 % |
| Index | – 100 | 22 | – 18 | 6 |
| Zdroj: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky |

(308)

Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 11

Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)

– 5,4 %

1,0 %

– 0,8 %

0,3 %

Index

– 100

18

– 14

5

Peňažný tok (EUR)

– 12 068 770

12 017 353

13 048 405

10 725 084

Index

– 100

100

108

89

Investície (EUR)

5 240 603

7 671 607

4 488 296

4 145 991

Index

100

146

86

79

Návratnosť investícií

– 25,1 %

5,5 %

– 4,5 %

1,5 %

Index

– 100

22

– 18

6

Zdroj: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky

| (309) | Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii vyjadrenú ako percentuálny podiel obratu tohto predaja. Rozpätia ziskovosti počas posudzovaného obdobia kolísali. Celkovo sa ziskovosť zlepšila zo značne stratovej úrovne v roku 2010 na úroveň na prahu rentability v období prešetrovania. |
| --- | --- |

(309)

Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii vyjadrenú ako percentuálny podiel obratu tohto predaja. Rozpätia ziskovosti počas posudzovaného obdobia kolísali. Celkovo sa ziskovosť zlepšila zo značne stratovej úrovne v roku 2010 na úroveň na prahu rentability v období prešetrovania.

| (310) | Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie financovať svoju činnosť. Trend čistého peňažného toku sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal pozitívne. |
| --- | --- |

(310)

Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie financovať svoju činnosť. Trend čistého peňažného toku sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal pozitívne.

| (311) | Investície zaznamenali najvyššiu úroveň v rokoch 2011 s nárastom o 46 % v porovnaní s investíciami v roku 2010. V nasledujúcich rokoch však zaznamenali klesajúci trend. Počas posudzovaného obdobia investície klesli o 21 %. |
| --- | --- |

(311)

Investície zaznamenali najvyššiu úroveň v rokoch 2011 s nárastom o 46 % v porovnaní s investíciami v roku 2010. V nasledujúcich rokoch však zaznamenali klesajúci trend. Počas posudzovaného obdobia investície klesli o 21 %.

| (312) | Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Tento ukazovateľ sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal priaznivo. |
| --- | --- |

(312)

Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Tento ukazovateľ sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal priaznivo.

| (313) | Ani jeden z výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa nevyjadril, že by mal ťažkosti so zvyšovaním kapitálu v posudzovanom období. |
| --- | --- |

(313)

Ani jeden z výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa nevyjadril, že by mal ťažkosti so zvyšovaním kapitálu v posudzovanom období.

4.4.4.   Záver o ujme

| (314) | Dovozy z Indie zostali pomerne stabilné (ich podiel na trhu Únie sa v posudzovanom období pohyboval v rozpätí 6 % až 7 %). Podhodnotenie bolo výrazné (až do úrovne 43,7 %). |
| --- | --- |

(314)

Dovozy z Indie zostali pomerne stabilné (ich podiel na trhu Únie sa v posudzovanom období pohyboval v rozpätí 6 % až 7 %). Podhodnotenie bolo výrazné (až do úrovne 43,7 %).

| (315) | Väčšina ukazovateľov ujmy sa zlepšila. Ziskovosť výrobcov z Únie vzrástla o takmer 6 percentuálnych bodov, ale priemerné ziskové rozpätie bolo v období prešetrovania stále na neuspokojivej úrovni na prahu rentability vo výške 0,3 %. Miera využitia kapacít vzrástla zo 74 % na 86 %. Bolo to však spôsobené zvýšením objemu výroby v Únii, ako aj poklesom kapacít Únie. Priemerné predajné ceny v Únii dosiahli vrchol v roku 2011, spôsobený prudkým nárastom cien pohonných hmôt a bavlny. Celkovo sa priemerné predajné ceny v Únii počas posudzovaného obdobia zvýšili o 16 %. Návratnosť investícií a peňažný tok sa vyvíjali pozitívne. Zamestnanosť počas posudzovaného obdobia takisto stúpla. Napriek situácii spôsobujúcej ujmu bolo možné pozorovať znaky oživenia. |
| --- | --- |

(315)

Väčšina ukazovateľov ujmy sa zlepšila. Ziskovosť výrobcov z Únie vzrástla o takmer 6 percentuálnych bodov, ale priemerné ziskové rozpätie bolo v období prešetrovania stále na neuspokojivej úrovni na prahu rentability vo výške 0,3 %. Miera využitia kapacít vzrástla zo 74 % na 86 %. Bolo to však spôsobené zvýšením objemu výroby v Únii, ako aj poklesom kapacít Únie. Priemerné predajné ceny v Únii dosiahli vrchol v roku 2011, spôsobený prudkým nárastom cien pohonných hmôt a bavlny. Celkovo sa priemerné predajné ceny v Únii počas posudzovaného obdobia zvýšili o 16 %. Návratnosť investícií a peňažný tok sa vyvíjali pozitívne. Zamestnanosť počas posudzovaného obdobia takisto stúpla. Napriek situácii spôsobujúcej ujmu bolo možné pozorovať znaky oživenia.

| (316) | Počas posudzovaného obdobia sa záporne vyvíjali tieto ukazovatele ujmy: trhový podiel výrobcov z Únie na trhu Únie sa znížil zo 45,3 % na 40,2 % pri poklese objemu predaja v Únii o 6 %. Úroveň investícií celkovo klesla s výnimkou roku 2011. Kapacity počas posudzovaného obdobia poklesli o 5 %, ako sa uvádza v odôvodnení 293. |
| --- | --- |

(316)

Počas posudzovaného obdobia sa záporne vyvíjali tieto ukazovatele ujmy: trhový podiel výrobcov z Únie na trhu Únie sa znížil zo 45,3 % na 40,2 % pri poklese objemu predaja v Únii o 6 %. Úroveň investícií celkovo klesla s výnimkou roku 2011. Kapacity počas posudzovaného obdobia poklesli o 5 %, ako sa uvádza v odôvodnení 293.

| (317) | Celkovo je situáciu výrobného odvetvia Únie stále možné opísať ako spôsobujúcu ujmu, napriek tomu, že sa v posledných rokoch jasne zlepšila. Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(317)

Celkovo je situáciu výrobného odvetvia Únie stále možné opísať ako spôsobujúcu ujmu, napriek tomu, že sa v posledných rokoch jasne zlepšila. Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia.

| (318) | V reakcii na zverejnenie informácií sťažovateľ uviedol, že stabilitu indického trhového podielu na trhu Únie považoval za dôsledok podstatného subvencovania. Komisia skutočne zistila napadnuteľné subvencie (pozri odôvodnenie 229), nezistila však príčinnú súvislosť so situáciou spôsobujúcou ujmu výrobnému odvetviu Únie (pozri odôvodnenia 319 až 323). |
| --- | --- |

(318)

V reakcii na zverejnenie informácií sťažovateľ uviedol, že stabilitu indického trhového podielu na trhu Únie považoval za dôsledok podstatného subvencovania. Komisia skutočne zistila napadnuteľné subvencie (pozri odôvodnenie 229), nezistila však príčinnú súvislosť so situáciou spôsobujúcou ujmu výrobnému odvetviu Únie (pozri odôvodnenia 319 až 323).

5.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

| (319) | V súlade s článkom 8 ods. 5 základného nariadenia Komisia skúmala, či subvencovaný dovoz z Indie spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 8 ods. 6 základného nariadenia Komisia takisto skúmala, či výrobné odvetvie Únie mohlo byť súbežne s tým poškodené aj inými známymi faktormi. Komisia zabezpečila, aby sa možná ujma, ktorú spôsobili iné faktory než subvencovaný dovoz z Indie, nepripisovala subvencovanému dovozu. Týmito faktormi sú dovoz z iných tretích krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie a spotreba. |
| --- | --- |

(319)

V súlade s článkom 8 ods. 5 základného nariadenia Komisia skúmala, či subvencovaný dovoz z Indie spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 8 ods. 6 základného nariadenia Komisia takisto skúmala, či výrobné odvetvie Únie mohlo byť súbežne s tým poškodené aj inými známymi faktormi. Komisia zabezpečila, aby sa možná ujma, ktorú spôsobili iné faktory než subvencovaný dovoz z Indie, nepripisovala subvencovanému dovozu. Týmito faktormi sú dovoz z iných tretích krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie a spotreba.

5.1.   VPLYV SUBVENCOVANÉHO DOVOZU

| (320) | Vzhľadom na to, že sa v súvislosti s Čínou a Vietnamom zistilo subvencovanie pod úrovňou de minimis (pozri odôvodnenia 76 a 231), neboli splnené podmienky na kumuláciu. Analýza príčinnej súvislosti je preto obmedzená na vplyv dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(320)

Vzhľadom na to, že sa v súvislosti s Čínou a Vietnamom zistilo subvencovanie pod úrovňou de minimis (pozri odôvodnenia 76 a 231), neboli splnené podmienky na kumuláciu. Analýza príčinnej súvislosti je preto obmedzená na vplyv dovozu z Indie.

| (321) | Trhový podiel výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia klesol zo 45,3 % na 40,2 %, zatiaľ čo trhový podiel indického dovozu zostal pomerne stabilný v rozpätí 6 % až 7 %. Spotreba počas posudzovaného obdobia stúpla o 6 %. Výrobné odvetvie Únie teda nedokázalo profitovať z tohto rastu, pokiaľ ide o trhový podiel, toto však pravdepodobne nie je možné pripísať indickému podielu na trhu, ktorý zostal konštantný. |
| --- | --- |

(321)

Trhový podiel výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia klesol zo 45,3 % na 40,2 %, zatiaľ čo trhový podiel indického dovozu zostal pomerne stabilný v rozpätí 6 % až 7 %. Spotreba počas posudzovaného obdobia stúpla o 6 %. Výrobné odvetvie Únie teda nedokázalo profitovať z tohto rastu, pokiaľ ide o trhový podiel, toto však pravdepodobne nie je možné pripísať indickému podielu na trhu, ktorý zostal konštantný.

| (322) | Priemerné ceny Eurostatu pre PSV z Indie boli nižšie ako priemerné ceny PSV z väčšiny ostatných krajín, dôležité je však uviesť, že tu existujú veľké rozdiely v kvalite a druhoch výrobkov. V každom prípade, presné porovnania jednotlivých druhov preukázali výrazné podhodnotenie, pokiaľ ide o dovoz z Indie. |
| --- | --- |

(322)

Priemerné ceny Eurostatu pre PSV z Indie boli nižšie ako priemerné ceny PSV z väčšiny ostatných krajín, dôležité je však uviesť, že tu existujú veľké rozdiely v kvalite a druhoch výrobkov. V každom prípade, presné porovnania jednotlivých druhov preukázali výrazné podhodnotenie, pokiaľ ide o dovoz z Indie.

| (323) | Napriek významnému podhodnoteniu nemožno dospieť k záveru, že indický dovoz spôsobil ujmu. Pokles trhového podielu výrobného odvetvia Únie (mínus 5,1 percentuálneho bodu) v skutočnosti nemožno pripísať vývoju objemu dovozov z Indie, keďže ich trhový podiel zostal pomerne stabilný (počas posudzovaného obdobia nárast len o 0,7 percentuálneho bodu). Okrem toho priemerné ceny dovozu z Indie sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 18 %. Nezdá sa, že ceny indického dovozu mali za následok zníženie cien, keďže finančná situácia výrobného odvetvia Únie, hoci mala v období prešetrovania stále charakter situácie spôsobujúcej ujmu, sa počas posudzovaného obdobia významne zlepšila. |
| --- | --- |

(323)

Napriek významnému podhodnoteniu nemožno dospieť k záveru, že indický dovoz spôsobil ujmu. Pokles trhového podielu výrobného odvetvia Únie (mínus 5,1 percentuálneho bodu) v skutočnosti nemožno pripísať vývoju objemu dovozov z Indie, keďže ich trhový podiel zostal pomerne stabilný (počas posudzovaného obdobia nárast len o 0,7 percentuálneho bodu). Okrem toho priemerné ceny dovozu z Indie sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 18 %. Nezdá sa, že ceny indického dovozu mali za následok zníženie cien, keďže finančná situácia výrobného odvetvia Únie, hoci mala v období prešetrovania stále charakter situácie spôsobujúcej ujmu, sa počas posudzovaného obdobia významne zlepšila.

5.2.   VPLYV INÝCH FAKTOROV

5.2.1.   Dovoz z tretích krajín

| (324) | Objem dovozu z iných tretích krajín sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

  Tabuľka 12


  Dovoz z iných tretích krajín











  Krajina | | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kórejská republika | Objem (v tonách) | 129 918 | 165 365 | 163 540 | 181 540 |
| | Index | 100 | 127 | 126 | 140 |
| | Trhový podiel | 15,5 % | 19,0 % | 19,5 % | 20,4 % |
| | Index | 100 | 123 | 126 | 131 |
| | Priemerná cena (EUR/tona) | 1 116 | 1 367 | 1 361 | 1 300 |
| | Index | 100 | 123 | 122 | 116 |
| Taiwan | Objem (v tonách) | 121 656 | 108 645 | 100 072 | 92 423 |
| | Index | 100 | 89 | 82 | 76 |
| | Trhový podiel | 14,5 % | 12,5 % | 12,0 % | 10,4 % |
| | Index | 100 | 86 | 82 | 71 |
| | Priemerná cena (EUR/tona) | 1 131 | 1 416 | 1 383 | 1 369 |
| | Index | 100 | 125 | 122 | 121 |
| Čína | Objem (v tonách) | 5 198 | 8 980 | 23 209 | 44 651 |
| | Index | 100 | 173 | 446 | 859 |
| | Trhový podiel | 0,6 % | 1,0 % | 2,8 % | 5,0 % |
| | Index | 100 | 167 | 447 | 808 |
| | Priemerná cena (EUR/tona) | 1 065 | 1 279 | 1 265 | 1 209 |
| | Index | 100 | 120 | 119 | 113 |
| Turecko | Objem (v tonách) | 32 921 | 29 969 | 34 303 | 36 908 |
| | Index | 100 | 91 | 104 | 112 |
| | Trhový podiel | 3,9 % | 3,4 % | 4,1 % | 4,1 % |
| | Index | 100 | 88 | 104 | 105 |
| | Priemerná cena (EUR/tona) | 1 133 | 1 466 | 1 383 | 1 382 |
| | Index | 100 | 129 | 122 | 122 |
| Vietnam | Objem (v tonách) | 24 884 | 25 487 | 26 410 | 29 717 |
| | Index | 100 | 102 | 106 | 119 |
| | Trhový podiel | 3,0 % | 2,9 % | 3,2 % | 3,3 % |
| | Index | 100 | 99 | 106 | 112 |
| | Priemerná cena (EUR/tona) | 978 | 1 182 | 1 175 | 1 096 |
| | Index | 100 | 121 | 120 | 112 |
| Indonézia | Objem (v tonách) | 25 902 | 30 285 | 24 032 | 24 699 |
| | Index | 100 | 117 | 93 | 95 |
| | Trhový podiel | 3,1 % | 3,5 % | 2,9 % | 2,8 % |
| | Index | 100 | 113 | 93 | 90 |
| | Priemerná cena | 1 055 | 1 329 | 1 267 | 1 167 |
| | Index | 100 | 126 | 120 | 111 |
| Thajsko | Objem (v tonách) | 17 548 | 23 510 | 17 103 | 18 952 |
| | Index | 100 | 134 | 97 | 108 |
| | Trhový podiel | 2,1 % | 2,7 % | 2,0 % | 2,1 % |
| | Index | 100 | 129 | 98 | 102 |
| | Priemerná cena (EUR/tona) | 1 140 | 1 449 | 1 310 | 1 298 |
| | Index | 100 | 127 | 115 | 114 |
| Ostatné dovozy | Objem (v tonách) | 49 272 | 51 282 | 41 074 | 43 120 |
| | Index | 100 | 104 | 83 | 88 |
| | Trhový podiel | 5,9 % | 5,9 % | 4,9 % | 4,8 % |
| | Index | 100 | 100 | 83 | 82 |
| | Priemerná cena (EUR/tona) | 1 323 | 1 681 | 1 603 | 1 532 |
| | Index | 100 | 127 | 121 | 116 |
| Zdroj: Eurostat |

(324)

Objem dovozu z iných tretích krajín sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

Tabuľka 12

Dovoz z iných tretích krajín

Krajina

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Kórejská republika

Objem (v tonách)

129 918

165 365

163 540

181 540

Index

100

127

126

140

Trhový podiel

15,5 %

19,0 %

19,5 %

20,4 %

Index

100

123

126

131

Priemerná cena (EUR/tona)

1 116

1 367

1 361

1 300

Index

100

123

122

116

Taiwan

Objem (v tonách)

121 656

108 645

100 072

92 423

Index

100

89

82

76

Trhový podiel

14,5 %

12,5 %

12,0 %

10,4 %

Index

100

86

82

71

Priemerná cena (EUR/tona)

1 131

1 416

1 383

1 369

Index

100

125

122

121

Čína

Objem (v tonách)

5 198

8 980

23 209

44 651

Index

100

173

446

859

Trhový podiel

0,6 %

1,0 %

2,8 %

5,0 %

Index

100

167

447

808

Priemerná cena (EUR/tona)

1 065

1 279

1 265

1 209

Index

100

120

119

113

Turecko

Objem (v tonách)

32 921

29 969

34 303

36 908

Index

100

91

104

112

Trhový podiel

3,9 %

3,4 %

4,1 %

4,1 %

Index

100

88

104

105

Priemerná cena (EUR/tona)

1 133

1 466

1 383

1 382

Index

100

129

122

122

Vietnam

Objem (v tonách)

24 884

25 487

26 410

29 717

Index

100

102

106

119

Trhový podiel

3,0 %

2,9 %

3,2 %

3,3 %

Index

100

99

106

112

Priemerná cena (EUR/tona)

978

1 182

1 175

1 096

Index

100

121

120

112

Indonézia

Objem (v tonách)

25 902

30 285

24 032

24 699

Index

100

117

93

95

Trhový podiel

3,1 %

3,5 %

2,9 %

2,8 %

Index

100

113

93

90

Priemerná cena

1 055

1 329

1 267

1 167

Index

100

126

120

111

Thajsko

Objem (v tonách)

17 548

23 510

17 103

18 952

Index

100

134

97

108

Trhový podiel

2,1 %

2,7 %

2,0 %

2,1 %

Index

100

129

98

102

Priemerná cena (EUR/tona)

1 140

1 449

1 310

1 298

Index

100

127

115

114

Ostatné dovozy

Objem (v tonách)

49 272

51 282

41 074

43 120

Index

100

104

83

88

Trhový podiel

5,9 %

5,9 %

4,9 %

4,8 %

Index

100

100

83

82

Priemerná cena (EUR/tona)

1 323

1 681

1 603

1 532

Index

100

127

121

116

Zdroj: Eurostat

| (325) | Najväčší podiel dovozu (181 540 ton, čo predstavuje 20,4 % podiel na trhu počas obdobia prešetrovania) pochádza z Kórejskej republiky, ktorej trhový podiel sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 4,9 percentuálneho bodu. Druhým najväčším vývozcom do Únie je Taiwan. Aj keď dovoz z Taiwanu sa počas posudzovaného obdobia znížil (pokles o 4,1 percentuálneho bodu), Taiwan mal počas obdobia prešetrovania stále trhový podiel vo výške 10,4 %. Štvrtým najväčším vývozcom (po Indii, ktorá je na tretej priečke) je Čína, ktorej trhový podiel sa zvýšil o 4,4 percentuálneho bodu na úroveň 5 %. Dovozy z iných tretích krajín sú nižšie ako dovozy z Indie. Značné množstvá PSV sú však dovážané aj z Turecka, Vietnamu, Indonézie a Thajska (všetky štyri s pomerne stabilným podielom na trhu). V súčte predstavujú dovozy z Turecka, Vietnamu, Indonézie a Thajska trhový podiel okolo 12 % (12,4 % v období prešetrovania). |
| --- | --- |

(325)

Najväčší podiel dovozu (181 540 ton, čo predstavuje 20,4 % podiel na trhu počas obdobia prešetrovania) pochádza z Kórejskej republiky, ktorej trhový podiel sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 4,9 percentuálneho bodu. Druhým najväčším vývozcom do Únie je Taiwan. Aj keď dovoz z Taiwanu sa počas posudzovaného obdobia znížil (pokles o 4,1 percentuálneho bodu), Taiwan mal počas obdobia prešetrovania stále trhový podiel vo výške 10,4 %. Štvrtým najväčším vývozcom (po Indii, ktorá je na tretej priečke) je Čína, ktorej trhový podiel sa zvýšil o 4,4 percentuálneho bodu na úroveň 5 %. Dovozy z iných tretích krajín sú nižšie ako dovozy z Indie. Značné množstvá PSV sú však dovážané aj z Turecka, Vietnamu, Indonézie a Thajska (všetky štyri s pomerne stabilným podielom na trhu). V súčte predstavujú dovozy z Turecka, Vietnamu, Indonézie a Thajska trhový podiel okolo 12 % (12,4 % v období prešetrovania).

| (326) | Za zmienku stojí hlavne rastúci dovoz z Kórejskej republiky. Dovoz z Kórey predstavoval počas obdobia prešetrovania trojnásobok objemu dovozu z Indie. Počas posudzovaného obdobia stúpol o 40 % a jeho trhový podiel sa zvýšil o 4,9 percentuálneho bodu na 20,4 %. Aj dovoz z Číny výrazne vzrástol v objeme o viac ako 700 % alebo o 4,4 percentuálneho bodu z hľadiska trhového podielu. Dovoz z Číny takisto výrazne podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(326)

Za zmienku stojí hlavne rastúci dovoz z Kórejskej republiky. Dovoz z Kórey predstavoval počas obdobia prešetrovania trojnásobok objemu dovozu z Indie. Počas posudzovaného obdobia stúpol o 40 % a jeho trhový podiel sa zvýšil o 4,9 percentuálneho bodu na 20,4 %. Aj dovoz z Číny výrazne vzrástol v objeme o viac ako 700 % alebo o 4,4 percentuálneho bodu z hľadiska trhového podielu. Dovoz z Číny takisto výrazne podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie.

| (327) | Na základe uvedených skutočností je možné dospieť k záveru, že ak situácia spôsobujúca ujmu výrobnému odvetviu Únie bola výsledkom dovozov, príčinou sú skôr dovozy z iných zdrojov ako z Indie. |
| --- | --- |

(327)

Na základe uvedených skutočností je možné dospieť k záveru, že ak situácia spôsobujúca ujmu výrobnému odvetviu Únie bola výsledkom dovozov, príčinou sú skôr dovozy z iných zdrojov ako z Indie.

| (328) | Po zverejnení informácií sťažovateľ poukázal na skutočnosť, že Komisia hlbšie neskúmala vývozné ceny Číny a Vietnamu. Je potrebné pripomenúť, že v prípade Číny aj Vietnamu sa zistilo, že úroveň subvencovania bola de minimis. Komisia preto vo svojej analýze príčinnej súvislosti týkajúcej sa vplyvu iných faktorov posudzovala vývozné ceny pre tieto dve príslušné krajiny a naozaj neuskutočnila kumulatívne hodnotenie dovozov zo všetkých troch krajín, ktorých sa toto konanie týka, pretože sa preukázalo, že subvencie v Číne a Vietname boli de minimis, ako je vysvetlené v odôvodneniach 275 až 277. |
| --- | --- |

(328)

Po zverejnení informácií sťažovateľ poukázal na skutočnosť, že Komisia hlbšie neskúmala vývozné ceny Číny a Vietnamu. Je potrebné pripomenúť, že v prípade Číny aj Vietnamu sa zistilo, že úroveň subvencovania bola de minimis. Komisia preto vo svojej analýze príčinnej súvislosti týkajúcej sa vplyvu iných faktorov posudzovala vývozné ceny pre tieto dve príslušné krajiny a naozaj neuskutočnila kumulatívne hodnotenie dovozov zo všetkých troch krajín, ktorých sa toto konanie týka, pretože sa preukázalo, že subvencie v Číne a Vietname boli de minimis, ako je vysvetlené v odôvodneniach 275 až 277.

| (329) | Sťažovateľ takisto uviedol pripomienky týkajúce sa priemernej ceny dovozu z Kórey, ako aj (mierne) zvýšenie jeho objemu v rokoch 2011 a 2012. Vzhľadom na celkový nárast objemu aj trhového podielu kórejského dovozu počas posudzovaného obdobia a skutočnosť, že priemerné ceny kórejského dovozu sú nižšie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie, Komisia naďalej tvrdí, že kórejský dovoz je relevantný iný faktor pri analýze príčinných súvislostí. |
| --- | --- |

(329)

Sťažovateľ takisto uviedol pripomienky týkajúce sa priemernej ceny dovozu z Kórey, ako aj (mierne) zvýšenie jeho objemu v rokoch 2011 a 2012. Vzhľadom na celkový nárast objemu aj trhového podielu kórejského dovozu počas posudzovaného obdobia a skutočnosť, že priemerné ceny kórejského dovozu sú nižšie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie, Komisia naďalej tvrdí, že kórejský dovoz je relevantný iný faktor pri analýze príčinných súvislostí.

| (330) | Sťažovateľ takisto upozornil na priemerné vývozné ceny troch krajín, ktorých sa týka toto konanie, a priemerné vývozné ceny z Kórey a Taiwanu za obdobie od januára do júla 2014. Netýka sa to však posudzovaného obdobia, ktorým je časový úsek od roku 2010 do konca obdobia prešetrovania. Pripomienka sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(330)

Sťažovateľ takisto upozornil na priemerné vývozné ceny troch krajín, ktorých sa týka toto konanie, a priemerné vývozné ceny z Kórey a Taiwanu za obdobie od januára do júla 2014. Netýka sa to však posudzovaného obdobia, ktorým je časový úsek od roku 2010 do konca obdobia prešetrovania. Pripomienka sa preto zamieta.

5.2.2.   Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie

| (331) | Objem a priemerná hodnota vývozu výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 13


  Výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti vývozu | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tonách) | 31 158 | 32 204 | 41 279 | 36 149 |
| Index | 100 | 103 | 132 | 116 |
| Priemerná cena (EUR/tona) | 1 760 | 1 945 | 1 924 | 1 962 |
| Index | 100 | 111 | 109 | 112 |
| Zdroj:
  Objem: Sťažovateľ (CIRFS)
  Hodnota: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky |

(331)

Objem a priemerná hodnota vývozu výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 13

Výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti vývozu

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Objem vývozu (v tonách)

31 158

32 204

41 279

36 149

Index

100

103

132

116

Priemerná cena (EUR/tona)

1 760

1 945

1 924

1 962

Index

100

111

109

112

Zdroj:

Objem: Sťažovateľ (CIRFS)

Hodnota: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky

| (332) | Výrobné odvetvie Únie predáva mimo EÚ najmä špecializované výrobky, čo vysvetľuje vyššie priemerné predajné ceny na týchto trhoch. |
| --- | --- |

(332)

Výrobné odvetvie Únie predáva mimo EÚ najmä špecializované výrobky, čo vysvetľuje vyššie priemerné predajné ceny na týchto trhoch.

| (333) | Objem vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky vzrástol počas posudzovaného obdobia o takmer 30 % s vrcholom v roku 2012. Priemerné predajné ceny sa zvýšili v roku 2011 a potom zostali na stabilnej úrovni až do konca obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(333)

Objem vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky vzrástol počas posudzovaného obdobia o takmer 30 % s vrcholom v roku 2012. Priemerné predajné ceny sa zvýšili v roku 2011 a potom zostali na stabilnej úrovni až do konca obdobia prešetrovania.

| (334) | Napriek dobrej výkonnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky v oblasti vývozu boli absolútne vyvezené objemy relatívne nízke v porovnaní s objemami predaja v Únii. Ich účinok teda nebol dostatočný na kompenzáciu za náročnú a ujmu spôsobujúcu situáciu na domácom trhu Únie. |
| --- | --- |

(334)

Napriek dobrej výkonnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky v oblasti vývozu boli absolútne vyvezené objemy relatívne nízke v porovnaní s objemami predaja v Únii. Ich účinok teda nebol dostatočný na kompenzáciu za náročnú a ujmu spôsobujúcu situáciu na domácom trhu Únie.

5.2.3.   Spotreba

| (335) | Trh Únie s PSV predstavoval 838 397 ton v roku 2010 a 890 992 ton v období prešetrovania. Počas posudzovaného obdobia to znamená nárast o 6 %. Inými slovami, nenastal žiadny pokles dopytu, ktorý mohol mať dosah na situáciu spôsobujúcu ujmu výrobnému odvetviu Únie. |
| --- | --- |

(335)

Trh Únie s PSV predstavoval 838 397 ton v roku 2010 a 890 992 ton v období prešetrovania. Počas posudzovaného obdobia to znamená nárast o 6 %. Inými slovami, nenastal žiadny pokles dopytu, ktorý mohol mať dosah na situáciu spôsobujúcu ujmu výrobnému odvetviu Únie.

5.2.4.   Hospodárska kríza

| (336) | Spotrebiteľské združenie, obchodná komora jednej z príslušných krajín a orgán štátnej správy zhodne poukázali na skutočnosť, že ujma bola spôsobená hospodárskou krízou. Toto tvrdenie neobstojí, pretože trh Únie s PSV narástol o 6 % a priemerné predajné ceny v Únii sa zvýšili o 16 %. |
| --- | --- |

(336)

Spotrebiteľské združenie, obchodná komora jednej z príslušných krajín a orgán štátnej správy zhodne poukázali na skutočnosť, že ujma bola spôsobená hospodárskou krízou. Toto tvrdenie neobstojí, pretože trh Únie s PSV narástol o 6 % a priemerné predajné ceny v Únii sa zvýšili o 16 %.

| (337) | Obchodná a priemyselná komora takisto poukázala na skutočnosť, že v dôsledku hospodárskej krízy dopyt po špeciálnych typoch PSV klesol, zatiaľ čo dopyt po komoditných PSV stúpol. Je potrebné pripomenúť, že špeciálne typy PSV a komoditné PSV majú rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a ich konečné použitie je v podstate rovnaké. Pri úvahách sa zohľadnila skutočnosť, že nie všetky druhy výrobkov sú vzájomne zameniteľné, predchádzajúcim a súčasným prešetrovaním sa však zistilo, že medzi rôznymi druhmi výrobkov existuje prinajmenšom čiastočná zameniteľnosť a prekrytie, pokiaľ ide o ich konečné použitie. Toto tvrdenie sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(337)

Obchodná a priemyselná komora takisto poukázala na skutočnosť, že v dôsledku hospodárskej krízy dopyt po špeciálnych typoch PSV klesol, zatiaľ čo dopyt po komoditných PSV stúpol. Je potrebné pripomenúť, že špeciálne typy PSV a komoditné PSV majú rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a ich konečné použitie je v podstate rovnaké. Pri úvahách sa zohľadnila skutočnosť, že nie všetky druhy výrobkov sú vzájomne zameniteľné, predchádzajúcim a súčasným prešetrovaním sa však zistilo, že medzi rôznymi druhmi výrobkov existuje prinajmenšom čiastočná zameniteľnosť a prekrytie, pokiaľ ide o ich konečné použitie. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

5.2.5.   Vysoké využitie kapacít

| (338) | Jeden orgán štátnej správy uviedol, že ujma vo forme straty trhového podielu nemohla byť spôsobená subvencovanými dovozmi vzhľadom na vysokú mieru využitia kapacít výrobného odvetvia Únie. Využitie kapacít výrobného odvetvia Únie skutočne v priebehu posudzovaného obdobia stúplo, ale nikdy sa nepriblížilo k limitom dostupných kapacít. Na najvyššom vrchole využitia počas obdobia prešetrovania miera využitia kapacít dosiahla 85,9 %. Takéto využitie ponecháva široký priestor na ďalšie zvýšenie výroby. Keďže však objem predaja výrobcov z Únie na trhu v Únii nekopíroval vzrastajúci trend spotreby, strata podielu na trhu sa stále považuje za jeden z ukazovateľov situácie spôsobujúcej ujmu výrobnému odvetviu Únie. |
| --- | --- |

(338)

Jeden orgán štátnej správy uviedol, že ujma vo forme straty trhového podielu nemohla byť spôsobená subvencovanými dovozmi vzhľadom na vysokú mieru využitia kapacít výrobného odvetvia Únie. Využitie kapacít výrobného odvetvia Únie skutočne v priebehu posudzovaného obdobia stúplo, ale nikdy sa nepriblížilo k limitom dostupných kapacít. Na najvyššom vrchole využitia počas obdobia prešetrovania miera využitia kapacít dosiahla 85,9 %. Takéto využitie ponecháva široký priestor na ďalšie zvýšenie výroby. Keďže však objem predaja výrobcov z Únie na trhu v Únii nekopíroval vzrastajúci trend spotreby, strata podielu na trhu sa stále považuje za jeden z ukazovateľov situácie spôsobujúcej ujmu výrobnému odvetviu Únie.

5.3.   ZÁVER TÝKAJÚCI SA PRÍČINNEJ SÚVISLOSTI

| (339) | Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že nie je možné stanoviť príčinnú súvislosť medzi situáciou spôsobujúcou ujmu výrobnému odvetviu Únie a subvencovaným dovozom z Indie. Tento záver sa zakladá v prvom rade na relatívne malom trhovom podiele dovozov z Indie, ktorý stúpol len mierne (z 6,1 % na 6,8 %), a to v porovnaní s oveľa vyšším, ale stále výrazne klesajúcim trhovým podielom výrobného odvetvia Únie (z 45,3 % na 40,2 %). V druhom rade, dovozy z iných krajín (Kórea, Taiwan, Čína) dosahovali vyššie objemy a/alebo ich podiel výrazne stúpol, a preto ak k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, prispeli dovozy, je ju potrebné pripísať dovozom z týchto iných krajín a nie dovozom z Indie (pozri odôvodnenia 325 až 327). |
| --- | --- |

(339)

Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že nie je možné stanoviť príčinnú súvislosť medzi situáciou spôsobujúcou ujmu výrobnému odvetviu Únie a subvencovaným dovozom z Indie. Tento záver sa zakladá v prvom rade na relatívne malom trhovom podiele dovozov z Indie, ktorý stúpol len mierne (z 6,1 % na 6,8 %), a to v porovnaní s oveľa vyšším, ale stále výrazne klesajúcim trhovým podielom výrobného odvetvia Únie (z 45,3 % na 40,2 %). V druhom rade, dovozy z iných krajín (Kórea, Taiwan, Čína) dosahovali vyššie objemy a/alebo ich podiel výrazne stúpol, a preto ak k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, prispeli dovozy, je ju potrebné pripísať dovozom z týchto iných krajín a nie dovozom z Indie (pozri odôvodnenia 325 až 327).

| (340) | Preto nebolo možné preukázať príčinnú súvislosť v zmysle článku 8 ods. 5 a článku 8 ods. 6 základného nariadenia medzi dumpingovými dovozmi z Indie a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(340)

Preto nebolo možné preukázať príčinnú súvislosť v zmysle článku 8 ods. 5 a článku 8 ods. 6 základného nariadenia medzi dumpingovými dovozmi z Indie a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

6.   ZÁVER

| (341) | Konanie by sa teda malo ukončiť, keďže sa zistilo, že subvencia v prípade Čínskej ľudovej republiky a Vietnamu bola de minimis, a vzhľadom na neexistenciu príčinnej súvislosti medzi ujmou a subvenciou, pokiaľ ide o dovozy s pôvodom v Indii. |
| --- | --- |

(341)

Konanie by sa teda malo ukončiť, keďže sa zistilo, že subvencia v prípade Čínskej ľudovej republiky a Vietnamu bola de minimis, a vzhľadom na neexistenciu príčinnej súvislosti medzi ujmou a subvenciou, pokiaľ ide o dovozy s pôvodom v Indii.

| (342) | Výboru zriadený podľa článku 25 ods. 1 základného nariadenia nepredložil žiadne stanovisko, |
| --- | --- |

(342)

Výboru zriadený podľa článku 25 ods. 1 základného nariadenia nepredložil žiadne stanovisko,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Týmto sa ukončuje antisubvenčné konanie týkajúce sa dovozu syntetických strižných vlákien z polyesterov, nemykaných, nečesaných ani inak nespracovaných na spriadanie, v súčasnosti zaradených pod kód KN 5503 20 00 a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Indii a vo Vietname.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 16. decembra 2014

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Oznámenie o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu polyesterových strižných vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Indii a vo Vietname (Ú. v. EÚ C 372, 19.12.2013, s. 31).

2

(3)  Na účely uplatňovania článku 14 ods. 5 sa krajina považuje za rozvojovú krajinu, ak je uvedená v prílohe II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012 z 25. októbra 2012, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií a zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 732/2008 (Ú. v. EÚ L 303, 31.10.2012, s. 1).

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

4

(5)  Banka pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, Vietnamská zahraničná komerčná banka, Priemyselná a obchodná banka, Vietnamská banka pre investície a rozvoj a stavebná sporiteľňa Mekong.

5

(6)  Článok 4 dekrétu 69/2007/ND-CP

6

(7)  Články 2, 3 a článok 4 písm. a) rozhodnutia predsedu vlády č. 443/QD-TTf zo 4. apríla 2009

7

(8)  Napr. obežník č. 102013/TT-NHNN, článok 12 písm. b), c) a d)

8

---