# Euroopan unionin C 458/19.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 458 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 57. vuosikerta19. joulukuuta 2014 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 458

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

57. vuosikerta19. joulukuuta 2014

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | 501. täysistunto 10. ja 11. syyskuuta 2014 |
| 2014/C 458/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sosiaalisen vuoropuhelun rakenne ja organisoiminen aidon talous- ja rahaliiton yhteydessä (valmisteleva lausunto) | 1 |
| 2014/C 458/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Eurooppalaiset maahanmuuttopolitiikat (valmisteleva lausunto) | 7 |
| 2014/C 458/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit (oma-aloitteinen lausunto) | 14 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

501. täysistunto 10. ja 11. syyskuuta 2014

2014/C 458/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sosiaalisen vuoropuhelun rakenne ja organisoiminen aidon talous- ja rahaliiton yhteydessä (valmisteleva lausunto)

1

2014/C 458/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Eurooppalaiset maahanmuuttopolitiikat (valmisteleva lausunto)

7

2014/C 458/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit (oma-aloitteinen lausunto)

14

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA |
| | 501. täysistunto 10. ja 11. syyskuuta 2014 |
| 2014/C 458/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhdenmiehen rajavastuuyhtiöistäCOM(2014) 212 final – 2014/0120 (COD) | 19 |
| 2014/C 458/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kaasumaisia polttoaineita käyttävistä laitteistaCOM(2014) 258 final – 2014/0136 (COD) | 25 |
| 2014/C 458/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevasta Euroopan unionin strategiastaCOM(2014) 357 final ja Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva Euroopan unionin strategia: pk-yritysten tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimet (puheenjohtajavaltio Italian pyytämä valmisteleva lausunto) | 27 |
| 2014/C 458/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kiertomatkaviisumin luomisesta ja Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen sekä asetusten (EY) N:o 562/2006 ja (EY) N:o 767/2008 muuttamisestaCOM(2014) 163 final – 2014/0095 (COD) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö)COM(2014) 164 final – 2014/0094 (COD) | 36 |
| 2014/C 458/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi pimeän työn ehkäisemiseksi ja torjumiseksi tehtävän yhteistyön edistämistä käsittelevän eurooppalaisen foorumin perustamisestaCOM(2014) 221 final – 2014/0124 (COD) | 43 |
| 2014/C 458/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ajoverkkokalastuksen kieltämisestä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 812/2004, (EY) N:o 2187/2005 ja (EY) N:o 1967/2006 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 894/97 kumoamisestaCOM(2014) 265 final – 2014/0138 (COD) | 52 |
| 2014/C 458/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja terveysalan mobiilisovelluksista (mHealth)COM(2014) 219 final | 54 |
| 2014/C 458/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n meriturvallisuusstrategia | 61 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

501. täysistunto 10. ja 11. syyskuuta 2014

2014/C 458/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhdenmiehen rajavastuuyhtiöistäCOM(2014) 212 final – 2014/0120 (COD)

COM(2014) 212 final – 2014/0120 (COD)

19

2014/C 458/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kaasumaisia polttoaineita käyttävistä laitteistaCOM(2014) 258 final – 2014/0136 (COD)

COM(2014) 258 final – 2014/0136 (COD)

25

2014/C 458/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevasta Euroopan unionin strategiastaCOM(2014) 357 final ja Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva Euroopan unionin strategia: pk-yritysten tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimet (puheenjohtajavaltio Italian pyytämä valmisteleva lausunto)

COM(2014) 357 final

27

2014/C 458/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kiertomatkaviisumin luomisesta ja Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen sekä asetusten (EY) N:o 562/2006 ja (EY) N:o 767/2008 muuttamisestaCOM(2014) 163 final – 2014/0095 (COD) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö)COM(2014) 164 final – 2014/0094 (COD)

COM(2014) 163 final – 2014/0095 (COD)

COM(2014) 164 final – 2014/0094 (COD)

36

2014/C 458/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi pimeän työn ehkäisemiseksi ja torjumiseksi tehtävän yhteistyön edistämistä käsittelevän eurooppalaisen foorumin perustamisestaCOM(2014) 221 final – 2014/0124 (COD)

COM(2014) 221 final – 2014/0124 (COD)

43

2014/C 458/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ajoverkkokalastuksen kieltämisestä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 812/2004, (EY) N:o 2187/2005 ja (EY) N:o 1967/2006 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 894/97 kumoamisestaCOM(2014) 265 final – 2014/0138 (COD)

COM(2014) 265 final – 2014/0138 (COD)

52

2014/C 458/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja terveysalan mobiilisovelluksista (mHealth)COM(2014) 219 final

COM(2014) 219 final

54

2014/C 458/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n meriturvallisuusstrategia

61

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

501. täysistunto 10. ja 11. syyskuuta 2014

| 19.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 458/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 458/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Sosiaalisen vuoropuhelun rakenne ja organisoiminen aidon talous- ja rahaliiton yhteydessä”

(valmisteleva lausunto)

(2014/C 458/01)

| Esittelijä: | Georgios Dassis |
| --- | --- |

Esittelijä:

Georgios Dassis

Euroopan parlamentti päätti 5. helmikuuta 2014 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Sosiaalisen vuoropuhelun rakenne ja organisoiminen aidon talous- ja rahaliiton yhteydessä

(valmisteleva lausunto).

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 27. elokuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10.–11. syyskuuta 2014 pitämässään 501. täysistunnossa (syyskuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 169 ääntä puolesta ja 1 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Suositukset ja päätelmät

| 1.1 | Unionissa käytävä sosiaalinen vuoropuhelu on olennainen osa Euroopan yhdentymistä ja kriisin ratkaisemiseen tähtääviä politiikkoja ja toimia, joiden tavoitteena on edistää kasvua ja työllisyyttä ja joiden on perustuttava laajaan sosiaaliseen vuoropuheluun kaikilla tasoilla: valtakunnallisella, toimialakohtaisella, alueellisella, paikallisella ja yritysten tasolla. |
| --- | --- |

1.1

Unionissa käytävä sosiaalinen vuoropuhelu on olennainen osa Euroopan yhdentymistä ja kriisin ratkaisemiseen tähtääviä politiikkoja ja toimia, joiden tavoitteena on edistää kasvua ja työllisyyttä ja joiden on perustuttava laajaan sosiaaliseen vuoropuheluun kaikilla tasoilla: valtakunnallisella, toimialakohtaisella, alueellisella, paikallisella ja yritysten tasolla.

| 1.2 | Sosiaalinen vuoropuhelu on työmarkkinaosapuolten kahdenvälistä vuoropuhelua ja sitä täydennetään kolmikantaneuvotteluilla unionin toimielinten ja poliittisten elinten kanssa sekä erilaisilla kuulemismenettelyillä unionissa ja jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.2

Sosiaalinen vuoropuhelu on työmarkkinaosapuolten kahdenvälistä vuoropuhelua ja sitä täydennetään kolmikantaneuvotteluilla unionin toimielinten ja poliittisten elinten kanssa sekä erilaisilla kuulemismenettelyillä unionissa ja jäsenvaltioissa.

| 1.3 | On erotettava selvästi toisistaan sosiaalinen vuoropuhelu, jota tämä lausunto koskee, ja kansalaisvuoropuhelu. Molemmat ovat olemassa. Niitä ei saa niputtaa yhteen, sillä unionin tasolla perussopimuksessa määritellään sosiaalisen vuoropuhelun osallistujat, toimivalta ja menettelyt ja annetaan työmarkkinaosapuolille lähes lainsäätäjän rooli laajasti ymmärrettyjen työehtojen alalla. Niiden ei tule kuitenkaan olla myöskään toisistaan täysin erillisiä. Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet ovat jo itse laajentaneet toimintakenttäänsä avointa lähestymistapaa soveltaen, ja ne toteuttavat erityisiä toimia eräiden eurooppalaisten järjestöjen ja Euroopan tason kansalaisjärjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

1.3

On erotettava selvästi toisistaan sosiaalinen vuoropuhelu, jota tämä lausunto koskee, ja kansalaisvuoropuhelu. Molemmat ovat olemassa. Niitä ei saa niputtaa yhteen, sillä unionin tasolla perussopimuksessa määritellään sosiaalisen vuoropuhelun osallistujat, toimivalta ja menettelyt ja annetaan työmarkkinaosapuolille lähes lainsäätäjän rooli laajasti ymmärrettyjen työehtojen alalla. Niiden ei tule kuitenkaan olla myöskään toisistaan täysin erillisiä. Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet ovat jo itse laajentaneet toimintakenttäänsä avointa lähestymistapaa soveltaen, ja ne toteuttavat erityisiä toimia eräiden eurooppalaisten järjestöjen ja Euroopan tason kansalaisjärjestöjen kanssa.

| 1.4 | Työmarkkinaosapuolten tulee vahvistaa edelleen autonomiaansa ja työehtosopimusneuvotteluihin liittyviä valmiuksiaan. Unionin toimielinten on otettava huomioon niiden lokakuussa 2013 antama talouden ohjausjärjestelmää koskeva yhteinen julistus (1). Unionin toimielinten ja erityisesti komission on edistettävä eurooppalaisten sosiaalista vuoropuhelua ja tuettava sen saavutusten konkreettista täytäntöönpanoa sekä alojen välisellä että alakohtaisella tasolla. |
| --- | --- |

1.4

Työmarkkinaosapuolten tulee vahvistaa edelleen autonomiaansa ja työehtosopimusneuvotteluihin liittyviä valmiuksiaan. Unionin toimielinten on otettava huomioon niiden lokakuussa 2013 antama talouden ohjausjärjestelmää koskeva yhteinen julistus (1). Unionin toimielinten ja erityisesti komission on edistettävä eurooppalaisten sosiaalista vuoropuhelua ja tuettava sen saavutusten konkreettista täytäntöönpanoa sekä alojen välisellä että alakohtaisella tasolla.

| 1.5 | Työmarkkinaosapuolten on myös tehostettava itsenäisten sopimustensa täytäntöönpanoa, jotta voidaan kattaa kaikki valtiot ja taata kaikille Euroopan unionin alueella oleville työntekijöille ja yrityksille näissä sopimuksissa määriteltyjen oikeuksien asianmukainen soveltaminen kansallisten lainsäädäntöjen ja käytäntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.5

Työmarkkinaosapuolten on myös tehostettava itsenäisten sopimustensa täytäntöönpanoa, jotta voidaan kattaa kaikki valtiot ja taata kaikille Euroopan unionin alueella oleville työntekijöille ja yrityksille näissä sopimuksissa määriteltyjen oikeuksien asianmukainen soveltaminen kansallisten lainsäädäntöjen ja käytäntöjen mukaisesti.

| 1.6 | Kriisin sekä taloudellisten ja sosiaalisten muutosten mukanaan tuomien haasteiden monitahoisuus ja laajuus edellyttävät tapauskohtaisesti yhteistyötä muiden kansalaisyhteiskuntaa edustavien toimijoiden kanssa kunkin toimijan vastuuta ja toimivaltaa kunnioittaen. |
| --- | --- |

1.6

Kriisin sekä taloudellisten ja sosiaalisten muutosten mukanaan tuomien haasteiden monitahoisuus ja laajuus edellyttävät tapauskohtaisesti yhteistyötä muiden kansalaisyhteiskuntaa edustavien toimijoiden kanssa kunkin toimijan vastuuta ja toimivaltaa kunnioittaen.

2.   Euroopan hiili- ja teräsyhteisöstä talous- ja rahaliittoon: työmarkkinaosapuolten ja sosiaalisen vuoropuhelun merkitys Euroopan yhdentymisen kannalta

| 2.1 | Työntekijä- ja työnantajajärjestöjen sitoutuminen Euroopan yhdentymiseen ei perustu pakkoon vaan eroavuudet ylittävään vakaumukseen, jonka mukaan Euroopan yhteisö oli ainoa keino yhdistää kansat rauhan, demokratian, talouskasvun ja yhteiskunnallisen kehityksen edistämiseksi. Tämä perustavanlaatuinen sitoutuminen on siis perinteisesti ollut ominaista työmarkkinaosapuolten osallistumiselle Euroopan yhdentymiseen – Euroopan hiili- ja teräsyhteisöstä (EHTY) talous- ja rahaliittoon (EMU) – ja se osoittaa, että työnantaja- ja työntekijäjärjestöt ovat olleet ja niiden on jatkossakin oltava ratkaisevassa asemassa EMUn nykyisessä tilanteessa, jotta voidaan vastata kriisin suhdannehaasteisiin ja valtioissa tapahtuviin rakennemuutoksiin. Tässä yhteydessä EMUn on varmistettava kaikissa Euroopan unionin valtioissa kestävä taloudellinen ja yhteiskunnallinen elpyminen, joka luo työpaikkoja. Sen tulee osallistaa kaikki toimijat omilla vastuualoillaan. Sosiaalisen vuoropuhelun eurooppalaisessa ulottuvuudessa on myös otettava huomioon maailmanlaajuistuminen ja annettava EU:lle mahdollisuus osallistua maailmanlaajuiseen sääntelyyn, jota tarvitaan varmistamaan, kuten ETSK totesi toukokuussa 2007 antamassaan lausunnossa (2), ”globalisaation ja Euroopan yhdentymisen inhimillinen ulottuvuus”, joka ”edellyttää kansalaisten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista”. |
| --- | --- |

2.1

Työntekijä- ja työnantajajärjestöjen sitoutuminen Euroopan yhdentymiseen ei perustu pakkoon vaan eroavuudet ylittävään vakaumukseen, jonka mukaan Euroopan yhteisö oli ainoa keino yhdistää kansat rauhan, demokratian, talouskasvun ja yhteiskunnallisen kehityksen edistämiseksi. Tämä perustavanlaatuinen sitoutuminen on siis perinteisesti ollut ominaista työmarkkinaosapuolten osallistumiselle Euroopan yhdentymiseen – Euroopan hiili- ja teräsyhteisöstä (EHTY) talous- ja rahaliittoon (EMU) – ja se osoittaa, että työnantaja- ja työntekijäjärjestöt ovat olleet ja niiden on jatkossakin oltava ratkaisevassa asemassa EMUn nykyisessä tilanteessa, jotta voidaan vastata kriisin suhdannehaasteisiin ja valtioissa tapahtuviin rakennemuutoksiin. Tässä yhteydessä EMUn on varmistettava kaikissa Euroopan unionin valtioissa kestävä taloudellinen ja yhteiskunnallinen elpyminen, joka luo työpaikkoja. Sen tulee osallistaa kaikki toimijat omilla vastuualoillaan. Sosiaalisen vuoropuhelun eurooppalaisessa ulottuvuudessa on myös otettava huomioon maailmanlaajuistuminen ja annettava EU:lle mahdollisuus osallistua maailmanlaajuiseen sääntelyyn, jota tarvitaan varmistamaan, kuten ETSK totesi toukokuussa 2007 antamassaan lausunnossa (2), ”globalisaation ja Euroopan yhdentymisen inhimillinen ulottuvuus”, joka ”edellyttää kansalaisten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista”.

| 2.2 | EHTYn neuvoa-antava komitea osoitti konkreettisesti tehokkuutensa teollisuudenalojen ja työntekijöiden kannalta tärkeillä osa-alueilla: teollisuuspolitiikka, markkinoiden kehitys, yhteiskunnalliset toimintavälineet sekä tekninen ja yhteiskunnallinen tutkimus. Perussopimuksissa olisi siis säilytettävä yhtäältä teollisuuspolitiikkaa ja toisaalta työmarkkinasuhdevälineitä koskevat määräykset ja kehitettävä niitä. ETSK:n kaltaisella elimellä voi vastuualojensa puitteissa olla tärkeä tuki- ja ennakointirooli. Esimerkkinä tästä on sen vuonna 1989 antama lausunto työntekijöiden sosiaalisia oikeuksia koskevasta yhteisön peruskirjasta (3). |
| --- | --- |

2.2

EHTYn neuvoa-antava komitea osoitti konkreettisesti tehokkuutensa teollisuudenalojen ja työntekijöiden kannalta tärkeillä osa-alueilla: teollisuuspolitiikka, markkinoiden kehitys, yhteiskunnalliset toimintavälineet sekä tekninen ja yhteiskunnallinen tutkimus. Perussopimuksissa olisi siis säilytettävä yhtäältä teollisuuspolitiikkaa ja toisaalta työmarkkinasuhdevälineitä koskevat määräykset ja kehitettävä niitä. ETSK:n kaltaisella elimellä voi vastuualojensa puitteissa olla tärkeä tuki- ja ennakointirooli. Esimerkkinä tästä on sen vuonna 1989 antama lausunto työntekijöiden sosiaalisia oikeuksia koskevasta yhteisön peruskirjasta (3).

| 2.3 | Yhteisön tason sosiaalisessa vuoropuhelussa tapahtui kehitys kohti todellista eurooppalaista neuvottelufoorumia vuonna 1985, kun komission puheenjohtajan Jacques Delorsin ajamana käynnistettiin kahdenvälinen sosiaalinen vuoropuhelu. |
| --- | --- |

2.3

Yhteisön tason sosiaalisessa vuoropuhelussa tapahtui kehitys kohti todellista eurooppalaista neuvottelufoorumia vuonna 1985, kun komission puheenjohtajan Jacques Delorsin ajamana käynnistettiin kahdenvälinen sosiaalinen vuoropuhelu.

| 2.4 | Työmarkkinaosapuolet saavuttivat tärkeän etapin 31. lokakuuta 1991 tehdyllä sopimuksellaan, joka sisällytettiin sittemmin Maastrichtin sopimuksen pöytäkirjaan sosiaalipolitiikasta (4). Työmarkkinaosapuolet ilmaisivat halukkuutensa osallistua EU:n työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmään ryhtymällä itse sääntelijöiksi neuvottelujen välityksellä täydentäen sääntelyyn liittyvää ulottuvuutta. |
| --- | --- |

2.4

Työmarkkinaosapuolet saavuttivat tärkeän etapin 31. lokakuuta 1991 tehdyllä sopimuksellaan, joka sisällytettiin sittemmin Maastrichtin sopimuksen pöytäkirjaan sosiaalipolitiikasta (4). Työmarkkinaosapuolet ilmaisivat halukkuutensa osallistua EU:n työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmään ryhtymällä itse sääntelijöiksi neuvottelujen välityksellä täydentäen sääntelyyn liittyvää ulottuvuutta.

| 2.5 | Toissijaisuusperiaate: Toissijaisuusperiaate tarkoittaa tavallisesti sitä, että ylempi taso – Euroopan unioni – toimii ainoastaan aloilla, missä alempi taso – EU:n jäsenvaltiot – ei pysty toimimaan tehokkaammin (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artikla). Käytäntöä, jossa tunnustetaan työmarkkinaosapuolten kyky ratkaista niiden toimivaltaan kuuluvat ongelmat sosiaalisen vuoropuhelun puitteissa, voidaan pitää toissijaisuusperiaatteen toisena ilmenemismuotona (5). Tämä mahdollisuus on annettu työmarkkinaosapuolille erikseen EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 ja 155 artiklassa. Tällaiset määräykset, jotka lähentävät päätöksentekoa kansalaisiin, edistävät yleisesti järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolia ja auttavat torjumaan sitä huonoa kuvaa, joka kansalaisilla on unionista ja sen toimielimistä ”kaukaisena vallankäyttäjänä”, sillä ehdolla, että määräyksiä seurataan tehokkaasti ja säännöllisesti ja niistä tiedotetaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

2.5

Toissijaisuusperiaate: Toissijaisuusperiaate tarkoittaa tavallisesti sitä, että ylempi taso – Euroopan unioni – toimii ainoastaan aloilla, missä alempi taso – EU:n jäsenvaltiot – ei pysty toimimaan tehokkaammin (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artikla). Käytäntöä, jossa tunnustetaan työmarkkinaosapuolten kyky ratkaista niiden toimivaltaan kuuluvat ongelmat sosiaalisen vuoropuhelun puitteissa, voidaan pitää toissijaisuusperiaatteen toisena ilmenemismuotona (5). Tämä mahdollisuus on annettu työmarkkinaosapuolille erikseen EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 ja 155 artiklassa. Tällaiset määräykset, jotka lähentävät päätöksentekoa kansalaisiin, edistävät yleisesti järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolia ja auttavat torjumaan sitä huonoa kuvaa, joka kansalaisilla on unionista ja sen toimielimistä ”kaukaisena vallankäyttäjänä”, sillä ehdolla, että määräyksiä seurataan tehokkaasti ja säännöllisesti ja niistä tiedotetaan asianmukaisesti.

3.   Rahapoliittinen yhdentyminen entistä voimakkaampaa, talouden hallinta ja sosiaalinen integraatio vielä heikkoa

| 3.1 | Talous- ja finanssikriisi, josta suurin osa unionin maista kärsii, vaikuttaa siten, että kilpailukykyyn pyrittäessä keskitytään välittömiin tuotantokustannuksiin (palkkakustannukset, raaka-ainekustannukset jne.), kun Euroopan tulisi keskittää voimansa kilpailukyvyn huipputason saavuttamiseen muilla aloilla kuin välittömissä kustannuksissa: tuotteiden ja palvelujen laatu, tutkimus ja innovointi, työn ja työmarkkinasuhteiden laatu, työn organisointi ja yhteiskuntavastuu, koulutus ja ammatillinen koulutus jne. |
| --- | --- |

3.1

Talous- ja finanssikriisi, josta suurin osa unionin maista kärsii, vaikuttaa siten, että kilpailukykyyn pyrittäessä keskitytään välittömiin tuotantokustannuksiin (palkkakustannukset, raaka-ainekustannukset jne.), kun Euroopan tulisi keskittää voimansa kilpailukyvyn huipputason saavuttamiseen muilla aloilla kuin välittömissä kustannuksissa: tuotteiden ja palvelujen laatu, tutkimus ja innovointi, työn ja työmarkkinasuhteiden laatu, työn organisointi ja yhteiskuntavastuu, koulutus ja ammatillinen koulutus jne.

| 3.2 | Jotta voidaan selviytyä kriisistä ja palauttaa kansalaisten luottamus, on pyrittävä todella elvyttämään talotta julkisten, yksityisten ja sosiaalisten investointien avulla (katso ETSK:n lausunto (6)) sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla. Tavoitteena on kestävä, innovatiivinen, laadukkaita työpaikkoja luova ja yhteiskuntaa edistävä kehitys sekä terveiden ja kestävien makrotaloudellisten edellytysten varmistaminen. |
| --- | --- |

3.2

Jotta voidaan selviytyä kriisistä ja palauttaa kansalaisten luottamus, on pyrittävä todella elvyttämään talotta julkisten, yksityisten ja sosiaalisten investointien avulla (katso ETSK:n lausunto (6)) sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla. Tavoitteena on kestävä, innovatiivinen, laadukkaita työpaikkoja luova ja yhteiskuntaa edistävä kehitys sekä terveiden ja kestävien makrotaloudellisten edellytysten varmistaminen.

| 3.3 | Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet hyväksyivät lokakuussa 2013 kymmenen periaatetta, jotka ovat perustana niiden osallistumiselle EU:n talouden ohjausjärjestelmään (7). Toisen periaatteen mukaan sosiaalinen vuoropuhelu ja kaikilla tasoilla hyvin kehittyneet työmarkkinasuhteet ovat Euroopan sosiaalisen mallin ja demokraattisen hallinnon keskeinen tekijä. Työmarkkinaosapuolten asianmukainen osallistuminen talous- ja työllisyyspolitiikkaan on näin ollen tärkeää. |
| --- | --- |

3.3

Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet hyväksyivät lokakuussa 2013 kymmenen periaatetta, jotka ovat perustana niiden osallistumiselle EU:n talouden ohjausjärjestelmään (7). Toisen periaatteen mukaan sosiaalinen vuoropuhelu ja kaikilla tasoilla hyvin kehittyneet työmarkkinasuhteet ovat Euroopan sosiaalisen mallin ja demokraattisen hallinnon keskeinen tekijä. Työmarkkinaosapuolten asianmukainen osallistuminen talous- ja työllisyyspolitiikkaan on näin ollen tärkeää.

| 3.4 | Viidennen periaatteen kohdalla työmarkkinaosapuolet toteavat, että sosiaalisen vuoropuhelun avulla voidaan edistää onnistuneita taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia. Työmarkkinaosapuolet voivat osaltaan lisätä tietoisuutta taloudellisten ja yhteiskunnallisten muutosten vaikutuksista yhteiskuntajärjestelmiin ja työmarkkinoihin. Ne voivat myös toimia merkittävässä asemassa luotaessa edellytyksiä, joilla kannustetaan työpaikkojen luomiseen, erityisesti edistämällä talouden elpymistä, työelämään pääsyä ja sosiaalista osallisuutta |
| --- | --- |

3.4

Viidennen periaatteen kohdalla työmarkkinaosapuolet toteavat, että sosiaalisen vuoropuhelun avulla voidaan edistää onnistuneita taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia. Työmarkkinaosapuolet voivat osaltaan lisätä tietoisuutta taloudellisten ja yhteiskunnallisten muutosten vaikutuksista yhteiskuntajärjestelmiin ja työmarkkinoihin. Ne voivat myös toimia merkittävässä asemassa luotaessa edellytyksiä, joilla kannustetaan työpaikkojen luomiseen, erityisesti edistämällä talouden elpymistä, työelämään pääsyä ja sosiaalista osallisuutta

| 3.5 | On siis vahvistettava sosiaalisen vuoropuhelun riippumattomuutta sekä sen osuuden merkitystä, jotta voidaan vastata nykyisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

3.5

On siis vahvistettava sosiaalisen vuoropuhelun riippumattomuutta sekä sen osuuden merkitystä, jotta voidaan vastata nykyisiin haasteisiin.

| 3.6 | Eurooppalaisen sosiaalisen vuoropuhelun on perustuttava eri tasoilla – alojen välisellä, alakohtaisella, alueellisella ja yritysten tasolla – käytävän kansallisen sosiaalisen vuoropuhelun monimuotoisuuteen. Näillä tasoilla on kuitenkin monissa maissa tapahtumassa parhaillaan työehtosopimuksien kattavuuden heikkeneminen – etenkin talouden hallintaan liittyvien unionin toimien takia – mikä vaikeuttaa työntekijöiden tilannetta ja lisää osaltaan eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

3.6

Eurooppalaisen sosiaalisen vuoropuhelun on perustuttava eri tasoilla – alojen välisellä, alakohtaisella, alueellisella ja yritysten tasolla – käytävän kansallisen sosiaalisen vuoropuhelun monimuotoisuuteen. Näillä tasoilla on kuitenkin monissa maissa tapahtumassa parhaillaan työehtosopimuksien kattavuuden heikkeneminen – etenkin talouden hallintaan liittyvien unionin toimien takia – mikä vaikeuttaa työntekijöiden tilannetta ja lisää osaltaan eriarvoisuutta.

| 3.7 | On otettava käyttöön uusi lähestymistapa, jossa otetaan paremmin huomioon alueellinen ulottuvuus, jotta voidaan erityisesti löytää uusia, asianmukaisia vastauksia irtisanomisiin ja tuotantolaitosten sulkemisiin johtaviin rakenneuudistusten seurauksiin. Näillä tilanteilla on usein dramaattisia paikallisia ja alueellisia vaikutuksia, jotka kohdistuvat ei vain työntekijöihin ja heidän perheisiinsä, vaan myös paikallisyhteisöihin ja yrityksiin, jotka ovat suoraan tai välillisesti riippuvaisia kyseessä olevasta tuotantolaitoksesta. |
| --- | --- |

3.7

On otettava käyttöön uusi lähestymistapa, jossa otetaan paremmin huomioon alueellinen ulottuvuus, jotta voidaan erityisesti löytää uusia, asianmukaisia vastauksia irtisanomisiin ja tuotantolaitosten sulkemisiin johtaviin rakenneuudistusten seurauksiin. Näillä tilanteilla on usein dramaattisia paikallisia ja alueellisia vaikutuksia, jotka kohdistuvat ei vain työntekijöihin ja heidän perheisiinsä, vaan myös paikallisyhteisöihin ja yrityksiin, jotka ovat suoraan tai välillisesti riippuvaisia kyseessä olevasta tuotantolaitoksesta.

| 3.8 | Näinä vaikeina muutosten ja mukautusten aikoina on ajateltavissa, että euroalueelta käsin voitaisiin käynnistää liikkeellepaneva dynamiikka, sillä euroalueen hallinnointi on pidemmälle kehittynyttä ja toimenpiteet voisivat olla johdonmukaisempia. Tässä dynamiikassa on otettava huomioon tarve ylläpitää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta kaikkialla EU:ssa. Olemassa olevien yhteiskunnallisten erojen aiheuttamien riskien vuoksi olisi aiheellista ottaa käyttöön erojen seurantajärjestelmä, jotta ne voitaisiin korjata. Seurannan tulisi perustua vahvistettuun valvontaan ja siinä olisi otettava huomioon työllisyysjärjestelmien keskinäinen riippuvuus. Se voitaisiin antaa Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tehtäväksi tai se voisi perustua työllisyyskomitean tekemään työhön ja sen kehittämään työllisyyskehityksen seurantavälineeseen. |
| --- | --- |

3.8

Näinä vaikeina muutosten ja mukautusten aikoina on ajateltavissa, että euroalueelta käsin voitaisiin käynnistää liikkeellepaneva dynamiikka, sillä euroalueen hallinnointi on pidemmälle kehittynyttä ja toimenpiteet voisivat olla johdonmukaisempia. Tässä dynamiikassa on otettava huomioon tarve ylläpitää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta kaikkialla EU:ssa. Olemassa olevien yhteiskunnallisten erojen aiheuttamien riskien vuoksi olisi aiheellista ottaa käyttöön erojen seurantajärjestelmä, jotta ne voitaisiin korjata. Seurannan tulisi perustua vahvistettuun valvontaan ja siinä olisi otettava huomioon työllisyysjärjestelmien keskinäinen riippuvuus. Se voitaisiin antaa Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tehtäväksi tai se voisi perustua työllisyyskomitean tekemään työhön ja sen kehittämään työllisyyskehityksen seurantavälineeseen.

4.   Yhteistoiminnan, kuulemisen ja sosiaalisen vuoropuhelun eri muodot uuden hallintotavan haasteena

| 4.1 | Sosiaalisesta vuoropuhelusta annetun Laekenin julistuksen (2001) ja talouden ohjausjärjestelmästä annetun työmarkkinaosapuolten yhteisen julistuksen (2013) välisenä aikana on tapahtunut jatkuvaa, loogista kehitystä: |
| --- | --- |

4.1

Sosiaalisesta vuoropuhelusta annetun Laekenin julistuksen (2001) ja talouden ohjausjärjestelmästä annetun työmarkkinaosapuolten yhteisen julistuksen (2013) välisenä aikana on tapahtunut jatkuvaa, loogista kehitystä:

| 4.1.1 | Tarkkojen määritelmien hyväksyminen: On aiheellista palauttaa mieliin työmarkkinaosapuolten panos Laekenin huippukokoukseen (joulukuu 2001) (8):
  Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestö UNICE / käsiteollisuuden ja pienten ja keskisuurten yritysten eurooppalainen liitto UEAPME, julkisten yritysten Euroopan keskus CEEP ja Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö EAY painottavat tarvetta erottaa kolme erilaista toimintatyyppiä, joihin työmarkkinaosapuolet osallistuvat:






  1. | kolmikantaneuvottelut työmarkkinaosapuolten ja Euroopan julkisten viranomaisten välillä |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Tarkkojen määritelmien hyväksyminen: On aiheellista palauttaa mieliin työmarkkinaosapuolten panos Laekenin huippukokoukseen (joulukuu 2001) (8):

Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestö UNICE / käsiteollisuuden ja pienten ja keskisuurten yritysten eurooppalainen liitto UEAPME, julkisten yritysten Euroopan keskus CEEP ja Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö EAY painottavat tarvetta erottaa kolme erilaista toimintatyyppiä, joihin työmarkkinaosapuolet osallistuvat:

1.

kolmikantaneuvottelut työmarkkinaosapuolten ja Euroopan julkisten viranomaisten välillä

| 2. | työmarkkinaosapuolten kuuleminen neuvoa-antavien komiteoiden toiminnan määrittelemiseksi ja virallisten kuulemismenettelyjen järjestämiseksi perussopimuksen 137 artiklan hengessä |
| --- | --- |

2.

työmarkkinaosapuolten kuuleminen neuvoa-antavien komiteoiden toiminnan määrittelemiseksi ja virallisten kuulemismenettelyjen järjestämiseksi perussopimuksen 137 artiklan hengessä

| 3. | sosiaalinen vuoropuhelu työmarkkinaosapuolten kahdenvälisen toiminnan määrittelemiseksi perussopimuksen 137 ja 138 artiklaan perustuvien tai muiden komission järjestämien virallisten kuulemisten pohjalta. |
| --- | --- |

3.

sosiaalinen vuoropuhelu työmarkkinaosapuolten kahdenvälisen toiminnan määrittelemiseksi perussopimuksen 137 ja 138 artiklaan perustuvien tai muiden komission järjestämien virallisten kuulemisten pohjalta.

| 4.1.2 | Työmarkkinaosapuolten aseman vahvistaminen EU:n hallintotavan yhteydessä: Työmarkkinaosapuolten 24. lokakuuta 2013 antamassa, sosiaalialan kolmikantahuippukokoukselle suunnatussa tärkeässä yhteisessä julistuksessa työmarkkinaosapuolten osallistumisesta Euroopan talouden ohjausjärjestelmään (9) korostetaan sosiaalisen vuoropuhelun keskeistä merkitystä niin unionin jäsenvaltioissa kuin unionissa sekä kuulemisen piiriin kuuluvien alojen laajentamista, mitä olisi syytä vahvistaa (vuotuinen kasvuselvitys, kansalliset uudistusohjelmat, maakohtaiset suositukset, makrotalouden epätasapainoa koskeva menettely, työmarkkinaindikaattorit). |
| --- | --- |

4.1.2

Työmarkkinaosapuolten aseman vahvistaminen EU:n hallintotavan yhteydessä: Työmarkkinaosapuolten 24. lokakuuta 2013 antamassa, sosiaalialan kolmikantahuippukokoukselle suunnatussa tärkeässä yhteisessä julistuksessa työmarkkinaosapuolten osallistumisesta Euroopan talouden ohjausjärjestelmään (9) korostetaan sosiaalisen vuoropuhelun keskeistä merkitystä niin unionin jäsenvaltioissa kuin unionissa sekä kuulemisen piiriin kuuluvien alojen laajentamista, mitä olisi syytä vahvistaa (vuotuinen kasvuselvitys, kansalliset uudistusohjelmat, maakohtaiset suositukset, makrotalouden epätasapainoa koskeva menettely, työmarkkinaindikaattorit).

| 4.1.3 | Sosiaalisen vuoropuhelun syventäminen erityisesti sopimusten alalla: vaikeina aikoina olisi hyödynnettävä kaikkia välineitä (direktiiveillä osaksi lainsäädäntöä saatetut sopimukset tai itsenäisesti käyttöön otetut sopimukset, toimintakehykset, yhteiset julistukset jne.) tehokkaiden ratkaisujen löytämiseksi erityisesti työllisyyden ja työn laadun kannalta. |
| --- | --- |

4.1.3

Sosiaalisen vuoropuhelun syventäminen erityisesti sopimusten alalla: vaikeina aikoina olisi hyödynnettävä kaikkia välineitä (direktiiveillä osaksi lainsäädäntöä saatetut sopimukset tai itsenäisesti käyttöön otetut sopimukset, toimintakehykset, yhteiset julistukset jne.) tehokkaiden ratkaisujen löytämiseksi erityisesti työllisyyden ja työn laadun kannalta.

| 4.1.4 | Sosiaalisen vuoropuhelun tuloksien vahvistaminen: Eri arvioinneissa, joita ovat laatineet niin työmarkkinaosapuolet (katso työmarkkinaosapuolten yhteiset loppuraportit etätyöstä kesäkuulta 2006 (10), stressistä kesäkuulta 2008 (11), häirinnästä ja väkivallasta työpaikalla lokakuulta 2011 (12) sekä osallistavista työmarkkinoista kesäkuulta 2014) kuin komissio (katso komission raportti (13)), on tuotu esille merkittävät erot itsenäisten sopimusten siirtämisessä osaksi lainsäädäntöä. Tämä heikentää niiden tehokkuutta ja kattavuutta lainsäädäntöön nähden ja johtaa eurooppalaisten työntekijöiden ja yritysten oikeuksien välisiin eroihin. On selvää, että itsenäisten sopimusten on johdettava täytäntöönpanovelvoitteeseen riippumatta siitä, miten siirtäminen osaksi lainsäädäntöä tai sopimuksia tapahtuu. Työmarkkinaosapuolten tehtävänä on syventää nykyisiä menettelyjä ja määritellä uusia sääntöjä, jotta varmistetaan niiden tekemien eurooppalaisten sopimusten – jotka sitovat allekirjoittaneiden eurooppalaisten organisaatioiden lisäksi myös niiden sääntömääräisiä jäseniä kansallisella tasolla – tehokas täytäntöönpano niiden asettamissa määräajoissa. EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan nojalla tehtyjen sopimusten tulee luonnollisesti olla osa yhteisön säännöstöä. |
| --- | --- |

4.1.4

Sosiaalisen vuoropuhelun tuloksien vahvistaminen: Eri arvioinneissa, joita ovat laatineet niin työmarkkinaosapuolet (katso työmarkkinaosapuolten yhteiset loppuraportit etätyöstä kesäkuulta 2006 (10), stressistä kesäkuulta 2008 (11), häirinnästä ja väkivallasta työpaikalla lokakuulta 2011 (12) sekä osallistavista työmarkkinoista kesäkuulta 2014) kuin komissio (katso komission raportti (13)), on tuotu esille merkittävät erot itsenäisten sopimusten siirtämisessä osaksi lainsäädäntöä. Tämä heikentää niiden tehokkuutta ja kattavuutta lainsäädäntöön nähden ja johtaa eurooppalaisten työntekijöiden ja yritysten oikeuksien välisiin eroihin. On selvää, että itsenäisten sopimusten on johdettava täytäntöönpanovelvoitteeseen riippumatta siitä, miten siirtäminen osaksi lainsäädäntöä tai sopimuksia tapahtuu. Työmarkkinaosapuolten tehtävänä on syventää nykyisiä menettelyjä ja määritellä uusia sääntöjä, jotta varmistetaan niiden tekemien eurooppalaisten sopimusten – jotka sitovat allekirjoittaneiden eurooppalaisten organisaatioiden lisäksi myös niiden sääntömääräisiä jäseniä kansallisella tasolla – tehokas täytäntöönpano niiden asettamissa määräajoissa. EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan nojalla tehtyjen sopimusten tulee luonnollisesti olla osa yhteisön säännöstöä.

| 4.1.5 | Itsenäisen kapasiteetin vahvistaminen ja synergian parantaminen EU:n politiikkojen kanssa: Työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä on vahvistettava ja kehitettävä (katso jäljempänä viittaus työmarkkinaosapuolten lokakuussa 2013 talouden ohjausjärjestelmästä antamaan yhteiseen julistukseen), mutta se ei vapauta komissiota välttämättömistä ja kiireellisistä sosiaalialan aloitteista esimerkiksi rakenneuudistusten, terveyden ja turvallisuuden, liikkuvuuden ja erityisesti työmarkkinoiden uudelleenjärjestelyn aloilla työpaikkojen luomisen edistämiseksi. Työmarkkinaosapuolten itsenäisen kapasiteetin vahvistaminen ei saa heikentää komission aloitteentekoa ja kannustuskapasiteettia, vaan niiden on päinvastoin toimittava synergiassa ja täydentävästi. Työmarkkinaosapuolet ovat jo ottaneet lisää vastuuta sosiaalisen vuoropuhelun hallinnoinnissa niin alojen välisellä kuin alakohtaisella tasolla muun muassa neuvottelemalla kaksivuotisista ohjelmista. Ne saavuttivat uuden vaiheen lokakuussa 2013 antamassaan talouden ohjausjärjestelmää koskevassa julistuksessa (14). Itsenäisyyden vahvistaminen voisi johtaa siihen, että työmarkkinaosapuolet voisivat halutessaan kokeilla kahdenvälisesti muodostetun, sosiaalisesta vuoropuhelusta vastaavan pysyvän sihteeristön käyttöönottoa. ETSK esitti ajatuksen jo 24. marraskuuta 1994 ja 29. tammikuuta 1997 antamissaan lausunnoissa (15). |
| --- | --- |

4.1.5

Itsenäisen kapasiteetin vahvistaminen ja synergian parantaminen EU:n politiikkojen kanssa: Työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä on vahvistettava ja kehitettävä (katso jäljempänä viittaus työmarkkinaosapuolten lokakuussa 2013 talouden ohjausjärjestelmästä antamaan yhteiseen julistukseen), mutta se ei vapauta komissiota välttämättömistä ja kiireellisistä sosiaalialan aloitteista esimerkiksi rakenneuudistusten, terveyden ja turvallisuuden, liikkuvuuden ja erityisesti työmarkkinoiden uudelleenjärjestelyn aloilla työpaikkojen luomisen edistämiseksi. Työmarkkinaosapuolten itsenäisen kapasiteetin vahvistaminen ei saa heikentää komission aloitteentekoa ja kannustuskapasiteettia, vaan niiden on päinvastoin toimittava synergiassa ja täydentävästi. Työmarkkinaosapuolet ovat jo ottaneet lisää vastuuta sosiaalisen vuoropuhelun hallinnoinnissa niin alojen välisellä kuin alakohtaisella tasolla muun muassa neuvottelemalla kaksivuotisista ohjelmista. Ne saavuttivat uuden vaiheen lokakuussa 2013 antamassaan talouden ohjausjärjestelmää koskevassa julistuksessa (14). Itsenäisyyden vahvistaminen voisi johtaa siihen, että työmarkkinaosapuolet voisivat halutessaan kokeilla kahdenvälisesti muodostetun, sosiaalisesta vuoropuhelusta vastaavan pysyvän sihteeristön käyttöönottoa. ETSK esitti ajatuksen jo 24. marraskuuta 1994 ja 29. tammikuuta 1997 antamissaan lausunnoissa (15).

| 4.1.6 | Kuulemismenettelyn laajentaminen: Yhteiskuntiemme kehittyessä yhä monitahoisemmiksi on tärkeää kuulla kaikkia työntekijä- ja työnantajajärjestöjä, yhdistyksiä, yhteisötaloutta ja julkista etua edustavia toimijoita unionin politiikoista ja hankkeista, kutakin omalla vastuualueellaan ja oman toimivaltansa puitteissa. Työmarkkinaosapuolet osallistuvat jo usein EU:n julkisiin kuulemismenettelyihin, mikä auttaa parantamaan näkemystenvaihtoa kansalaisyhteiskunnan muiden osapuolten kanssa. Näkemyksiä vaihdetaan myös yritysten yhteiskuntavastuun neljänvälisessä foorumissa. On kuitenkin aiheellista huolehtia tarkkaan kuulemisten käytännön näkökohdista erityisesti silloin, kun kuuleminen toteutetaan sähköisesti. On myös otettava huomioon osallistujien vastuualueet ja edustavuus aina kulloinkin kyseessä olevan aiheen mukaisesti. Työmarkkinapuolten edustavuutta tutkitaan jo nyt säännöllisesti. |
| --- | --- |

4.1.6

Kuulemismenettelyn laajentaminen: Yhteiskuntiemme kehittyessä yhä monitahoisemmiksi on tärkeää kuulla kaikkia työntekijä- ja työnantajajärjestöjä, yhdistyksiä, yhteisötaloutta ja julkista etua edustavia toimijoita unionin politiikoista ja hankkeista, kutakin omalla vastuualueellaan ja oman toimivaltansa puitteissa. Työmarkkinaosapuolet osallistuvat jo usein EU:n julkisiin kuulemismenettelyihin, mikä auttaa parantamaan näkemystenvaihtoa kansalaisyhteiskunnan muiden osapuolten kanssa. Näkemyksiä vaihdetaan myös yritysten yhteiskuntavastuun neljänvälisessä foorumissa. On kuitenkin aiheellista huolehtia tarkkaan kuulemisten käytännön näkökohdista erityisesti silloin, kun kuuleminen toteutetaan sähköisesti. On myös otettava huomioon osallistujien vastuualueet ja edustavuus aina kulloinkin kyseessä olevan aiheen mukaisesti. Työmarkkinapuolten edustavuutta tutkitaan jo nyt säännöllisesti.

5.   Sosiaalisen vuoropuhelun eri ulottuvuudet

| 5.1 | Alojen välinen ulottuvuus: Vuosien 2012–2014 työohjelmassa luotiin muun muassa toimintapuitteet nuorisotyöllisyydelle. Työmarkkinaosapuolet ovat sitoutuneet aloittamaan neuvottelut uudesta yhteisestä työohjelmasta 2015–2017, jolla on suuri merkitys tulevina kolmena vuotena. Niiden on hyödynnettävä kaikkia käytössään olevia välineitä määrittääkseen oikeuksia ja käynnistääkseen konkreettisia politiikkoja, joilla vastataan nykyhetken haasteisiin. |
| --- | --- |

5.1

Alojen välinen ulottuvuus: Vuosien 2012–2014 työohjelmassa luotiin muun muassa toimintapuitteet nuorisotyöllisyydelle. Työmarkkinaosapuolet ovat sitoutuneet aloittamaan neuvottelut uudesta yhteisestä työohjelmasta 2015–2017, jolla on suuri merkitys tulevina kolmena vuotena. Niiden on hyödynnettävä kaikkia käytössään olevia välineitä määrittääkseen oikeuksia ja käynnistääkseen konkreettisia politiikkoja, joilla vastataan nykyhetken haasteisiin.

| 5.2 | Alakohtainen ulottuvuus: Erityisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden ansiosta on olemassa huomattavaa potentiaalia meneillään olevien muutosten ennakoimiseksi ja niiden hallinnan parantamiseksi. Teollisuuspolitiikan ja erityisesti alakohtaisen politiikan puitteissa eurooppalaiset yritysneuvostot voivat yhdessä ammattialajärjestöjensä kanssa antaa myös arvokkaan panoksen hyödyntäen asiantuntemustaan ja kokemustaan teollisuuspoliittisten ehdotusten ja vaihtoehtojen esittämiseksi. |
| --- | --- |

5.2

Alakohtainen ulottuvuus: Erityisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden ansiosta on olemassa huomattavaa potentiaalia meneillään olevien muutosten ennakoimiseksi ja niiden hallinnan parantamiseksi. Teollisuuspolitiikan ja erityisesti alakohtaisen politiikan puitteissa eurooppalaiset yritysneuvostot voivat yhdessä ammattialajärjestöjensä kanssa antaa myös arvokkaan panoksen hyödyntäen asiantuntemustaan ja kokemustaan teollisuuspoliittisten ehdotusten ja vaihtoehtojen esittämiseksi.

| 5.3 | Eurooppalaiset yritysneuvostot: Maailmanlaajuistumisen ja jatkuvan teknisen innovoinnin tilanteessa yritykset ja työntekijät kaikkialla Euroopassa joutuvat sopeutumaan työn ja tuotannon organisaation nopeaan ja jatkuvaan muutokseen. Käytännössä on ilmennyt, että eurooppalaiset yritysneuvostot voivat auttaa yritysjohtoa ja työntekijöitä luomaan yrityskulttuuria ja sopeutumaan muutoksiin nopeasti kehittyvissä yrityksissä tai kansainvälisissä yritysryhmissä, kun muutokset koskevat ryhmän strategiaa ja vaikuttavat useisiin ryhmän tuotantolaitoksiin eri valtioissa. Eurooppalaisilla yritysneuvostoilla on maailmanlaajuisten yritysten tapauksessa myös roolinsa maailmanlaajuistumisen inhimillisen ulottuvuuden kehittämisessä unionin demokraattisten ja sosiaalisten arvojen pohjalta sekä ILO:n normien edistämisessä. Ne voivat osallistua eurooppalaisten tai kansainvälisten puitesopimusten taikka yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien sopimusten (16) täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

5.3

Eurooppalaiset yritysneuvostot: Maailmanlaajuistumisen ja jatkuvan teknisen innovoinnin tilanteessa yritykset ja työntekijät kaikkialla Euroopassa joutuvat sopeutumaan työn ja tuotannon organisaation nopeaan ja jatkuvaan muutokseen. Käytännössä on ilmennyt, että eurooppalaiset yritysneuvostot voivat auttaa yritysjohtoa ja työntekijöitä luomaan yrityskulttuuria ja sopeutumaan muutoksiin nopeasti kehittyvissä yrityksissä tai kansainvälisissä yritysryhmissä, kun muutokset koskevat ryhmän strategiaa ja vaikuttavat useisiin ryhmän tuotantolaitoksiin eri valtioissa. Eurooppalaisilla yritysneuvostoilla on maailmanlaajuisten yritysten tapauksessa myös roolinsa maailmanlaajuistumisen inhimillisen ulottuvuuden kehittämisessä unionin demokraattisten ja sosiaalisten arvojen pohjalta sekä ILO:n normien edistämisessä. Ne voivat osallistua eurooppalaisten tai kansainvälisten puitesopimusten taikka yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien sopimusten (16) täytäntöönpanoon.

| 5.4 | Pk-yritykset: Teollisuuden rakennetta on uudistettava siten, että edistetään pk-yritysten kehittämistä ja varmistetaan niiden hyvinvointi ja vakaus. Sosiaalisen vuoropuhelun tulisikin voida nojautua voimavarat yhdistävään politiikkaan erityisesti koulutuksen ja työterveyden- ja turvallisuuden alalla. |
| --- | --- |

5.4

Pk-yritykset: Teollisuuden rakennetta on uudistettava siten, että edistetään pk-yritysten kehittämistä ja varmistetaan niiden hyvinvointi ja vakaus. Sosiaalisen vuoropuhelun tulisikin voida nojautua voimavarat yhdistävään politiikkaan erityisesti koulutuksen ja työterveyden- ja turvallisuuden alalla.

| 5.5 | Osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt ja yhteiskunnalliset yritykset: Niiden yhteisvastuuseen, yhteistyöhön ja yrityksen tuoton jakamiseen perustuvat ominaispiirteet ja kehitys tekevät niistä kasvun ja työpaikkojen luomisen kannalta tärkeitä toimijoita. On siis luonnollista, että sosiaalisessa vuoropuhelussa otetaan huomioon niiden erityispiirteet ja kiinnitetään huomiota siihen, miten niiden kehitystä voidaan edistää. |
| --- | --- |

5.5

Osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt ja yhteiskunnalliset yritykset: Niiden yhteisvastuuseen, yhteistyöhön ja yrityksen tuoton jakamiseen perustuvat ominaispiirteet ja kehitys tekevät niistä kasvun ja työpaikkojen luomisen kannalta tärkeitä toimijoita. On siis luonnollista, että sosiaalisessa vuoropuhelussa otetaan huomioon niiden erityispiirteet ja kiinnitetään huomiota siihen, miten niiden kehitystä voidaan edistää.

| 5.6 | Rajat ylittävä ulottuvuus: Raja-alueet ovat uusia liikkuvuuden ja talouskehityksen alueita. Näitä raja-alueita varten olisi aiheellista luoda alueen tilanteeseen soveltuvat sosiaalisen vuoropuhelun menettelyt, jotta voidaan edistää työllisyyttä, yhdenvertaista kohtelua ja rajat ylittävän liikkuvuuden ehtojen turvaamista. |
| --- | --- |

5.6

Rajat ylittävä ulottuvuus: Raja-alueet ovat uusia liikkuvuuden ja talouskehityksen alueita. Näitä raja-alueita varten olisi aiheellista luoda alueen tilanteeseen soveltuvat sosiaalisen vuoropuhelun menettelyt, jotta voidaan edistää työllisyyttä, yhdenvertaista kohtelua ja rajat ylittävän liikkuvuuden ehtojen turvaamista.

6.   Yhteiskunnalliset haasteet sekä sosiaalisen vuoropuhelun ja kansalaisvuoropuhelun yhteisvaikutuksen ja täydentävyyden kehittäminen
   (17)

| 6.1 | Yhteiskunnasta on tullut yhä monimutkaisempi, ja yhteiskunnalliset ongelmat ja ympäristöongelmat ovat yhä enemmän riippuvaisia toisistaan. Yrityksessä ”sisäiset” asiat ovat yhteydessä ”ulkoisiin” asioihin: alueellisen ulottuvuuden sisällyttäminen yrityksen kehittämiseen, siirtyminen vähähiiliseen talouteen, kestävän kehityksen politiikka, johon osallistuvat sekä viranomaiset että järjestöt, työttömien osallistaminen muun muassa yritysten työntekijöiden ja taloudellisen osallisuuden puolesta taistelevien järjestöjen mentoroinnin kautta, yritysten yhteiskuntavastuu erityisesti kehitysmaissa toimivien alihankkijoiden suhteen jne. |
| --- | --- |

6.1

Yhteiskunnasta on tullut yhä monimutkaisempi, ja yhteiskunnalliset ongelmat ja ympäristöongelmat ovat yhä enemmän riippuvaisia toisistaan. Yrityksessä ”sisäiset” asiat ovat yhteydessä ”ulkoisiin” asioihin: alueellisen ulottuvuuden sisällyttäminen yrityksen kehittämiseen, siirtyminen vähähiiliseen talouteen, kestävän kehityksen politiikka, johon osallistuvat sekä viranomaiset että järjestöt, työttömien osallistaminen muun muassa yritysten työntekijöiden ja taloudellisen osallisuuden puolesta taistelevien järjestöjen mentoroinnin kautta, yritysten yhteiskuntavastuu erityisesti kehitysmaissa toimivien alihankkijoiden suhteen jne.

| 6.2 | On olemassa kahdenlaista vuoropuhelua: sosiaalista vuoropuhelua ja kansalaisvuoropuhelua. Niitä ei voida niputta yhteen, mutta ne eivät myöskään saa olla toisistaan täysin erillisiä. Kahdenvälisessä sosiaalisessa vuoropuhelussa keskitytään esimerkiksi palkkoihin, työllisyyteen, työn organisointiin sekä terveyteen ja turvallisuuteen kaikilla tasoilla käytävien työehtosopimusneuvottelujen puitteissa. Kansalaisvuoropuhelussa pyritään ratkaisemaan yhteiskunnallisia ongelmia monilla eri aloilla, jotka liittyvät ympäristöön, kulutukseen, perhepolitiikkaan, syrjintään, köyhyyden torjuntaan ja ihmisoikeuksiin. Työmarkkinaosapuolet ovat jo laajentaneet toiminta-alaansa avoimemman ja kansalaisläheisemmän lähestymistavan myötä, mistä ovat osoituksena niiden maaliskuussa 2010 tekemä osallistavia työmarkkinoita koskeva puitesopimus (18) ja toimet, joita ne toteuttavat erityisesti sellaisten eurooppalaisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen kanssa, jotka keskittyvät muun muassa ympäristön, kuluttajien ja vammaisten suojeluun, naisten aseman ja sukupuolten tasa-arvon parantamiseen, köyhyyden torjuntaan ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseen.
  Tämän monitahoisuuden ja toimijoiden monimuotoisuuden vuoksi on vahvistettava sosiaalisen vuoropuhelun ja kansalaisvuoropuhelun välisiä yhteyksiä, jotta voidaan varmistaa toimien yhteisvaikutus ja täydentävyys kunkin tahon toimivaltaa ja vastuualoja kunnioittaen. |
| --- | --- |

6.2

On olemassa kahdenlaista vuoropuhelua: sosiaalista vuoropuhelua ja kansalaisvuoropuhelua. Niitä ei voida niputta yhteen, mutta ne eivät myöskään saa olla toisistaan täysin erillisiä. Kahdenvälisessä sosiaalisessa vuoropuhelussa keskitytään esimerkiksi palkkoihin, työllisyyteen, työn organisointiin sekä terveyteen ja turvallisuuteen kaikilla tasoilla käytävien työehtosopimusneuvottelujen puitteissa. Kansalaisvuoropuhelussa pyritään ratkaisemaan yhteiskunnallisia ongelmia monilla eri aloilla, jotka liittyvät ympäristöön, kulutukseen, perhepolitiikkaan, syrjintään, köyhyyden torjuntaan ja ihmisoikeuksiin. Työmarkkinaosapuolet ovat jo laajentaneet toiminta-alaansa avoimemman ja kansalaisläheisemmän lähestymistavan myötä, mistä ovat osoituksena niiden maaliskuussa 2010 tekemä osallistavia työmarkkinoita koskeva puitesopimus (18) ja toimet, joita ne toteuttavat erityisesti sellaisten eurooppalaisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen kanssa, jotka keskittyvät muun muassa ympäristön, kuluttajien ja vammaisten suojeluun, naisten aseman ja sukupuolten tasa-arvon parantamiseen, köyhyyden torjuntaan ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseen.

Tämän monitahoisuuden ja toimijoiden monimuotoisuuden vuoksi on vahvistettava sosiaalisen vuoropuhelun ja kansalaisvuoropuhelun välisiä yhteyksiä, jotta voidaan varmistaa toimien yhteisvaikutus ja täydentävyys kunkin tahon toimivaltaa ja vastuualoja kunnioittaen.

Bryssel 10. syyskuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Henri MALOSSE

---

(1)  http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/2014/socjointcontrib_ags2014.pdf

1

(2)  EUVL C 175, 27.7.2007, s. 57.

2

(3)  http://europa.eu/legislation_summaries/human_rights/fundamental_rights_within_european_union/c10107_en.htm

3

(4)  EYVL C 191, 29.7.1992, s. 90.

4

(5)  Tätä kutsutaan toisinaan horisontaaliseksi subsidiariteetiksi.

5

(6)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Sosiaalisten investointien vaikutukset työllisyyteen ja julkistalouteen”, EUVL C 226, 16.7.2014, s. 21.

6

(7)  http://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/other/files/layout_declaration_governance_21_10_13_clean_3.pdf

7

(8)  Joint contribution by the social partners to the Laeken European Council. Sittemmin UNICEsta on tullut BusinessEurope ja EU:sta tehdyn sopimuksen 137 ja 138 artikla on korvattu EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 ja 154 artiklalla.

8

Joint contribution by the social partners to the Laeken European Council

(9)  Katso alaviite 7.

9

(10)  http://www.ueapme.com/docs/joint_position/061010_telework_implementation_report_final.pdf

10

(11)  http://www.ueapme.com/IMG/pdf/Stress_Final_Implementation_report_231108.pdf

11

(12)  http://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/BROCHURE_harassment7_2_.pdf

12

(13)  Framework Agreement on Telework (SEC(2008) 2178; Framework Agreement on Work-related Stress (SEC2011) 0241

13

Framework Agreement on Telework

Framework Agreement on Work-related Stress

(14)  Katso alaviite 7.

14

(15)  EYVL C 89, 19.3.1997, s.27; EYVL C 397, 31.12.1994, s. 40.

15

(16)  Ks. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014”, COM(2011) 681 final, EUVL C 229, 31.7.2012, s. 77.

16

(17)  ETSK järjesti kesäkuussa 2003 yhdessä Notre Europe -järjestön kanssa tärkeän seminaarin, johon Jacques Delors osallistui. Seminaarin aiheena oli ”Sosiaalidialogi ja kansalaisvuoropuhelu: erot ja täydentävyydet” (http://www.notre-europe.eu/media/semi19-fr.pdf).

17

(18)  Sopimuksessa tunnustetaan työmarkkinaosapuolten tarve tehdä yhteistyötä ”kolmannen sektorin kanssa sellaisten henkilöiden tukemiseksi, joilla on erityisiä vaikeuksia työmarkkinoilla” (http://www.etuc.org/framework-agreement-inclusive-labour-markets).

18

---

| 19.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 458/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 458/7

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Eurooppalaiset maahanmuuttopolitiikat”

(valmisteleva lausunto)

(2014/C 458/02)

| Yleisesittelijä: | Giuseppe Iuliano |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Giuseppe Iuliano

EU:n puheenjohtajavaltio Italia päätti 3. kesäkuuta 2014 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta

Eurooppalaiset maahanmuuttopolitiikat

(valmisteleva lausunto).

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 8. heinäkuuta 2014 antaa asian valmistelun ”ulkosuhteet”-erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi (työjärjestyksen 59 artikla) Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 10.–11. syyskuuta 2014 pitämässään 501. täysistunnossa (syyskuun 11. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Giuseppe Iulianon ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 161 ääntä puolesta ja 6 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | EU:n maahanmuuttopolitiikan uudessa vaiheessa on noudatettava strategista lähestymistapaa, joka sisältää keskipitkän ja pitkän aikavälin näkymän, ja keskityttävä siihen, että edistetään kokonaisvaltaisella tavalla avoimia ja joustavia laillisia maahanmuuttokanavia. Käsillä olevassa lausunnossa kehotetaan ETSK:n ja Euroopan kotouttamisfoorumin tekemään työhön tukeutuen unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajia ottamaan huomioon työmarkkinaosapuolien ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan keskeinen rooli sen varmistamisessa, että unionin maahanmuuttopolitiikat sisältävät sosiaalisen näkökulman ja että niillä tuotetaan lisäarvoa, sekä ottamaan huomioon kyseisten politiikkojen vaikutukset työmarkkinoihin, elin- ja työoloihin ja perusoikeuksiin. |
| --- | --- |

1.1

EU:n maahanmuuttopolitiikan uudessa vaiheessa on noudatettava strategista lähestymistapaa, joka sisältää keskipitkän ja pitkän aikavälin näkymän, ja keskityttävä siihen, että edistetään kokonaisvaltaisella tavalla avoimia ja joustavia laillisia maahanmuuttokanavia. Käsillä olevassa lausunnossa kehotetaan ETSK:n ja Euroopan kotouttamisfoorumin tekemään työhön tukeutuen unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajia ottamaan huomioon työmarkkinaosapuolien ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan keskeinen rooli sen varmistamisessa, että unionin maahanmuuttopolitiikat sisältävät sosiaalisen näkökulman ja että niillä tuotetaan lisäarvoa, sekä ottamaan huomioon kyseisten politiikkojen vaikutukset työmarkkinoihin, elin- ja työoloihin ja perusoikeuksiin.

| 1.2 | ETSK katsoo, että nyt kun eurooppalaisen maahanmuuttopolitiikan kehittämistyön käynnistämisestä on kulunut viisitoista vuotta, on aika siirtyä EU:n ja kansallisvaltioiden välisistä toimivaltaa koskevista keskusteluista käytännön toimiin ja panna Lissabonin sopimuksessa määritellyt arvot ja poliittiset periaatteet täytäntöön konkreettisten ja erityisten poliittisten toimien avulla. ETSK:n mielestä on saatava aikaan konkreettisia tuloksia, jotta voidaan kehittää todellinen yhteinen ja yhdistetty maahanmuutto-, turvapaikka- ja rajavalvontapolitiikka. |
| --- | --- |

1.2

ETSK katsoo, että nyt kun eurooppalaisen maahanmuuttopolitiikan kehittämistyön käynnistämisestä on kulunut viisitoista vuotta, on aika siirtyä EU:n ja kansallisvaltioiden välisistä toimivaltaa koskevista keskusteluista käytännön toimiin ja panna Lissabonin sopimuksessa määritellyt arvot ja poliittiset periaatteet täytäntöön konkreettisten ja erityisten poliittisten toimien avulla. ETSK:n mielestä on saatava aikaan konkreettisia tuloksia, jotta voidaan kehittää todellinen yhteinen ja yhdistetty maahanmuutto-, turvapaikka- ja rajavalvontapolitiikka.

| 1.3 | EU voi tuottaa huomattavaa lisäarvoa yhteisen maahanmuuttopolitiikan avulla. ETSK toivoo, että toiminnassa asetetaan etusijalle esteiden poistaminen ja syrjimättömyys työmarkkinoilla. Unionin tulee luoda yhteinen eurooppalainen maahanmuuttosäännöstö ja laatia käsikirja yhteisistä suuntaviivoista säännöstön täytäntöönpanon ja käytettävyyden varmistamiseksi. Säännöstöön tulee yhdistää eurooppalainen strategia, jonka avulla EU:sta tehdään houkutteleva vaihtoehto lahjakkuuksille ja puututaan tutkintoja ja pätevyyksiä koskeviin esteisiin. EU:n tulisi perustaa pysyvä eurooppalainen työperäistä maahanmuuttoa käsittelevä foorumi. ETSK tarjoutuu hoitamaan tätä tehtävää ja toimimaan paikkana, jossa työmarkkinaosapuolet keskustelevat työperäistä maahanmuuttoa koskevista jäsenvaltioiden toimintalinjoista ja analysoivat niitä ja jossa vaihdetaan hyviä käytänteitä. |
| --- | --- |

1.3

EU voi tuottaa huomattavaa lisäarvoa yhteisen maahanmuuttopolitiikan avulla. ETSK toivoo, että toiminnassa asetetaan etusijalle esteiden poistaminen ja syrjimättömyys työmarkkinoilla. Unionin tulee luoda yhteinen eurooppalainen maahanmuuttosäännöstö ja laatia käsikirja yhteisistä suuntaviivoista säännöstön täytäntöönpanon ja käytettävyyden varmistamiseksi. Säännöstöön tulee yhdistää eurooppalainen strategia, jonka avulla EU:sta tehdään houkutteleva vaihtoehto lahjakkuuksille ja puututaan tutkintoja ja pätevyyksiä koskeviin esteisiin. EU:n tulisi perustaa pysyvä eurooppalainen työperäistä maahanmuuttoa käsittelevä foorumi. ETSK tarjoutuu hoitamaan tätä tehtävää ja toimimaan paikkana, jossa työmarkkinaosapuolet keskustelevat työperäistä maahanmuuttoa koskevista jäsenvaltioiden toimintalinjoista ja analysoivat niitä ja jossa vaihdetaan hyviä käytänteitä.

| 1.4 | EU on käynnistänyt eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän toisen vaiheen. Jäsenvaltiot soveltavat kuitenkin edelleen erilaisia menettelyjä ja myöntävät eritasoista suojelua. On varmistettava solidaarisuuden ja jaetun vastuun periaatteen toteutuminen, jotta turvapaikkahakemukset jakautuisivat nykyistä tasapuolisemmin jäsenvaltioiden kesken. Dublinin yleissopimus tulee korvata nykyistä solidaarisemmalla järjestelmällä, jossa otetaan huomioon turvapaikanhakijoiden oma tahto ja jolla varmistetaan vastuun nykyistä oikeasuhtaisempi jakautuminen. On myös vahvistettava Euroopan turvapaikanhakijoiden tukiviraston toimivaltuuksia ja kiinnitettävä erityistä huomiota sen operatiiviseen tukitoimintaan sekä turvapaikka-asioiden tukiryhmien toimintaan sellaisissa jäsenvaltioissa, jotka tarvitsevat erityistukea tai hätäapua. Unionin on olennaisen tärkeää varmistaa, että jäsenvaltiot käyttävät humanitaarisin perustein myönnettäviä viisumeja nykyistä yhtenäisemmin, johdonmukaisemmin, itsenäisemmin ja joustavammin viisumisäännöstön mukaisesti. |
| --- | --- |

1.4

EU on käynnistänyt eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän toisen vaiheen. Jäsenvaltiot soveltavat kuitenkin edelleen erilaisia menettelyjä ja myöntävät eritasoista suojelua. On varmistettava solidaarisuuden ja jaetun vastuun periaatteen toteutuminen, jotta turvapaikkahakemukset jakautuisivat nykyistä tasapuolisemmin jäsenvaltioiden kesken. Dublinin yleissopimus tulee korvata nykyistä solidaarisemmalla järjestelmällä, jossa otetaan huomioon turvapaikanhakijoiden oma tahto ja jolla varmistetaan vastuun nykyistä oikeasuhtaisempi jakautuminen. On myös vahvistettava Euroopan turvapaikanhakijoiden tukiviraston toimivaltuuksia ja kiinnitettävä erityistä huomiota sen operatiiviseen tukitoimintaan sekä turvapaikka-asioiden tukiryhmien toimintaan sellaisissa jäsenvaltioissa, jotka tarvitsevat erityistukea tai hätäapua. Unionin on olennaisen tärkeää varmistaa, että jäsenvaltiot käyttävät humanitaarisin perustein myönnettäviä viisumeja nykyistä yhtenäisemmin, johdonmukaisemmin, itsenäisemmin ja joustavammin viisumisäännöstön mukaisesti.

| 1.5 | EU:n rajavalvontapolitiikka tulee ankkuroida rajojen valvontaa ja tarkastuksia koskevan jaetun vastuun vahvistamiseen sekä periaatteiden ja oikeuksien toteutumisen turvaamiseen niiden hallinnossa. Ne jäsenvaltiot, jotka muodostavat unionin yhteisen ulkorajan, joutuvat vastaamaan maahanmuuttovirtoihin ja turvapaikanhakijoiden virtoihin liittyviin vaikeisiin tilanteisiin. EU:n on otettava käyttöön taloudelliseen ja toiminnalliseen solidaarisuuteen perustuvia vastaanottomenettelyjä. Frontexin roolia tulee vahvistaa, ja virastosta tulee kehittää eurooppalaisesta rajavartijajoukosta koostuva EU:n yhteinen rajavartioyksikkö jäsenvaltioiden tueksi. Samalla on kehitettävä nykyistä tehokkaampi ja järjestelmällisempi vastuuvelvollisuusmenettely, joka koskee Frontexin toimintaa ja niiden säännösten täytäntöönpanoa, jotka sisältyvät asetukseen (EU) N:o 656/2014 Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston koordinoiman operatiivisen yhteistyön puitteissa suoritettavaa ulkoisten merirajojen valvontaa koskevista säännöistä. |
| --- | --- |

1.5

EU:n rajavalvontapolitiikka tulee ankkuroida rajojen valvontaa ja tarkastuksia koskevan jaetun vastuun vahvistamiseen sekä periaatteiden ja oikeuksien toteutumisen turvaamiseen niiden hallinnossa. Ne jäsenvaltiot, jotka muodostavat unionin yhteisen ulkorajan, joutuvat vastaamaan maahanmuuttovirtoihin ja turvapaikanhakijoiden virtoihin liittyviin vaikeisiin tilanteisiin. EU:n on otettava käyttöön taloudelliseen ja toiminnalliseen solidaarisuuteen perustuvia vastaanottomenettelyjä. Frontexin roolia tulee vahvistaa, ja virastosta tulee kehittää eurooppalaisesta rajavartijajoukosta koostuva EU:n yhteinen rajavartioyksikkö jäsenvaltioiden tueksi. Samalla on kehitettävä nykyistä tehokkaampi ja järjestelmällisempi vastuuvelvollisuusmenettely, joka koskee Frontexin toimintaa ja niiden säännösten täytäntöönpanoa, jotka sisältyvät asetukseen (EU) N:o 656/2014 Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston koordinoiman operatiivisen yhteistyön puitteissa suoritettavaa ulkoisten merirajojen valvontaa koskevista säännöistä.

| 1.6 | EU:n on ajettava kansainvälisen siirtolaislainsäädännön kehittämistä ja ryhdyttävä edistämään maahanmuuttajien ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten standardien ja välineiden ratifioimista ja täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. EU:n tulee solmia strateginen kumppanuus ihmisten liikkuvuuteen ja ihmisoikeuksiin liittyvien kysymysten parissa toimivien muiden kansainvälisten toimijoiden, kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan neuvoston, kanssa. |
| --- | --- |

1.6

EU:n on ajettava kansainvälisen siirtolaislainsäädännön kehittämistä ja ryhdyttävä edistämään maahanmuuttajien ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten standardien ja välineiden ratifioimista ja täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. EU:n tulee solmia strateginen kumppanuus ihmisten liikkuvuuteen ja ihmisoikeuksiin liittyvien kysymysten parissa toimivien muiden kansainvälisten toimijoiden, kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan neuvoston, kanssa.

| 1.7 | Henkilöiden rajatylittävän liikkuvuuden aiheuttamien haasteiden käsittelyssä ei voi keskittyä pelkästään rajatarkastusten ja -valvonnan ulkoistamiseen. Maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa on jatkettava tästä näkökulmasta. EU:n tulisi tarjota asianomaisille maille ja niiden kansalaisille muita mahdollisuuksia työ- tai opiskeluperäiseen maahanmuuttoon laillisten, joustavien ja avoimien menettelyjen avulla. Liikkuvuuskumppanuuksien tulee olla nykyistä tasapainoisempia ja osapuolia oikeudellisesti sitovia. Euroopan ulkosuhdehallinnon on parannettava koordinointia ulkopolitiikan ja maahanmuuttopolitiikan painopisteiden välillä ja sovellettava lähestymistapaa, jossa ihmisoikeudet ovat keskeisellä sijalla. |
| --- | --- |

1.7

Henkilöiden rajatylittävän liikkuvuuden aiheuttamien haasteiden käsittelyssä ei voi keskittyä pelkästään rajatarkastusten ja -valvonnan ulkoistamiseen. Maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa on jatkettava tästä näkökulmasta. EU:n tulisi tarjota asianomaisille maille ja niiden kansalaisille muita mahdollisuuksia työ- tai opiskeluperäiseen maahanmuuttoon laillisten, joustavien ja avoimien menettelyjen avulla. Liikkuvuuskumppanuuksien tulee olla nykyistä tasapainoisempia ja osapuolia oikeudellisesti sitovia. Euroopan ulkosuhdehallinnon on parannettava koordinointia ulkopolitiikan ja maahanmuuttopolitiikan painopisteiden välillä ja sovellettava lähestymistapaa, jossa ihmisoikeudet ovat keskeisellä sijalla.

2.   Johdanto: Kohti uutta, vuoteen 2020 tähtäävää maahanmuutto-, turvapaikka- ja rajavalvontapolitiikkaa

| 2.1 | EU:n puheenjohtajavaltio Italia on pyytänyt Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa (ETSK) laatimaan valmistelevan lausunnon EU:n tulevasta maahanmuutto-, rajavalvonta- ja turvapaikkapolitiikasta. ETSK haluaa osallistua aiheen käsittelyyn muotoilemalla strategisia ehdotuksia maahanmuuttokysymyksiä koskevien aiempien lausuntojensa pohjalta (1). Työmarkkinaosapuolien ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien roolin tulee näkyä ja sosiaalisen vuoropuhelun tulee olla mukana kaikissa EU:n vuoteen 2020 tähtäävän maahanmuuttopolitiikan seuraavaa vaihetta edeltävissä keskusteluissa. ”Sosiaalisella näkökulmalla” on keskeinen merkitys pyrittäessä varmistamaan kyseisten politiikkojen tuottama lisäarvo ja arvioitaessa niiden oikeasuhtaisuutta ja vaikutusta. |
| --- | --- |

2.1

EU:n puheenjohtajavaltio Italia on pyytänyt Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa (ETSK) laatimaan valmistelevan lausunnon EU:n tulevasta maahanmuutto-, rajavalvonta- ja turvapaikkapolitiikasta. ETSK haluaa osallistua aiheen käsittelyyn muotoilemalla strategisia ehdotuksia maahanmuuttokysymyksiä koskevien aiempien lausuntojensa pohjalta (1). Työmarkkinaosapuolien ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien roolin tulee näkyä ja sosiaalisen vuoropuhelun tulee olla mukana kaikissa EU:n vuoteen 2020 tähtäävän maahanmuuttopolitiikan seuraavaa vaihetta edeltävissä keskusteluissa. ”Sosiaalisella näkökulmalla” on keskeinen merkitys pyrittäessä varmistamaan kyseisten politiikkojen tuottama lisäarvo ja arvioitaessa niiden oikeasuhtaisuutta ja vaikutusta.

| 2.2 | ETSK on todennut useissa yhteyksissä, että unionin maahanmuuttopolitiikassa on noudatettava strategista lähestymistapaa, joka sisältää keskipitkän ja pitkän aikavälin näkymän, ja keskityttävä siihen, että edistetään kokonaisvaltaisella ja kattavalla tavalla avoimia ja joustavia laillisia maahanmuuttokanavia, varmistetaan perusoikeuksien turvaaminen, tarjotaan kestäväpohjaisia ja solidaarisia ratkaisuja kansainvälisen suojelun myöntämiseen, otetaan huomioon työmarkkinatilanne ja ryhdytään käsittelemään kotouttamispolitiikkoihin olennaisesti kuuluvia haasteita ja niiden vaikutuksia haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin sekä rasismiin ja muukalaisvihaan. |
| --- | --- |

2.2

ETSK on todennut useissa yhteyksissä, että unionin maahanmuuttopolitiikassa on noudatettava strategista lähestymistapaa, joka sisältää keskipitkän ja pitkän aikavälin näkymän, ja keskityttävä siihen, että edistetään kokonaisvaltaisella ja kattavalla tavalla avoimia ja joustavia laillisia maahanmuuttokanavia, varmistetaan perusoikeuksien turvaaminen, tarjotaan kestäväpohjaisia ja solidaarisia ratkaisuja kansainvälisen suojelun myöntämiseen, otetaan huomioon työmarkkinatilanne ja ryhdytään käsittelemään kotouttamispolitiikkoihin olennaisesti kuuluvia haasteita ja niiden vaikutuksia haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin sekä rasismiin ja muukalaisvihaan.

| 2.3 | Komitea on sitoutunut merkittävällä tavalla sen takaamiseen, että maahanmuuttajat pääsevät osallistumaan maahanmuuttopolitiikkojen alullepanoon etenkin Euroopan kotouttamisfoorumissa
   (2), jonka komissio päätti perustaa vuonna 2009 ja jonka tukikohtana toimivat ETSK:n toimitilat. Kotouttamisfoorumi on vakiinnuttanut asemansa eurooppalaisena yhteyspisteenä, joka helpottaa laajapohjaista vuoropuhelua sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja maahanmuuttajien aktiivista osallistumista eurooppalaisia kotouttamispolitiikkoja koskeviin tärkeisiin keskusteluihin. Foorumi käy parhaillaan läpi muutosprosessia, tavoitteena maahanmuuttopolitiikkojen käsittely kokonaisuutena. ETSK aikoo vahvistaa sitoutumistaan foorumiin sen toiminnasta ja tuloksista tehdyn arviointitutkimuksen pohjalta ja etenkin tiivistää suhteitaan maahanmuuttajaorganisaatioihin, varmistaa osallistumisensa politiikkojen seurantaan ja parantaa yhteistyötä parlamentin ja alueiden komitean kanssa. |
| --- | --- |

2.3

Komitea on sitoutunut merkittävällä tavalla sen takaamiseen, että maahanmuuttajat pääsevät osallistumaan maahanmuuttopolitiikkojen alullepanoon etenkin Euroopan kotouttamisfoorumissa
   (2), jonka komissio päätti perustaa vuonna 2009 ja jonka tukikohtana toimivat ETSK:n toimitilat. Kotouttamisfoorumi on vakiinnuttanut asemansa eurooppalaisena yhteyspisteenä, joka helpottaa laajapohjaista vuoropuhelua sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja maahanmuuttajien aktiivista osallistumista eurooppalaisia kotouttamispolitiikkoja koskeviin tärkeisiin keskusteluihin. Foorumi käy parhaillaan läpi muutosprosessia, tavoitteena maahanmuuttopolitiikkojen käsittely kokonaisuutena. ETSK aikoo vahvistaa sitoutumistaan foorumiin sen toiminnasta ja tuloksista tehdyn arviointitutkimuksen pohjalta ja etenkin tiivistää suhteitaan maahanmuuttajaorganisaatioihin, varmistaa osallistumisensa politiikkojen seurantaan ja parantaa yhteistyötä parlamentin ja alueiden komitean kanssa.

3.   Yhteinen maahanmuuttopolitiikka

| 3.1 | On kulunut 15 vuotta siitä, kun ensimmäiset askeleet kohti yhteistä maahanmuutto-, turvapaikka- ja rajapolitiikkaa otettiin Amsterdamin sopimuksen tullessa voimaan vuonna 1999. ETSK katsoo, että EU:n tulevia maahanmuuton toimintalinjoja suunniteltaessa on palattava perusperiaatteisiin, jotka määriteltiin Tampereen ohjelmassa vuonna 1999
   (3), ja otettava huomioon etenkin periaate kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukaisesta ja yhdenvertaisesta kohtelusta, solidaarisuuden ja jaetun vastuun periaate, Euroopan perusoikeuskirjassa määritellyt perusoikeudet ja oikeusvaltioperiaate. Lissabonin sopimus toimii yhteisenä toimintaohjeena. Nämä perussopimuksiin sisältyvät yleisperiaatteet on pantava täytäntöön täysimittaisesti. |
| --- | --- |

3.1

On kulunut 15 vuotta siitä, kun ensimmäiset askeleet kohti yhteistä maahanmuutto-, turvapaikka- ja rajapolitiikkaa otettiin Amsterdamin sopimuksen tullessa voimaan vuonna 1999. ETSK katsoo, että EU:n tulevia maahanmuuton toimintalinjoja suunniteltaessa on palattava perusperiaatteisiin, jotka määriteltiin Tampereen ohjelmassa vuonna 1999
   (3), ja otettava huomioon etenkin periaate kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukaisesta ja yhdenvertaisesta kohtelusta, solidaarisuuden ja jaetun vastuun periaate, Euroopan perusoikeuskirjassa määritellyt perusoikeudet ja oikeusvaltioperiaate. Lissabonin sopimus toimii yhteisenä toimintaohjeena. Nämä perussopimuksiin sisältyvät yleisperiaatteet on pantava täytäntöön täysimittaisesti.

| 3.2 | ETSK toteaa, että unionin pyrkimykset ja arvot rajoittuvat usein retorisiin ilmaisuihin ja että käytännöt ja lainsäädännöt ovat ristiriidassa näiden arvojen kanssa (4). ETSK kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioiden edustajia ottamaan ratkaisevan askeleen, joka ei jää pelkästään retoriikan ja periaatejulistusten asteelle, ja tekemään konkreettisia aloitteita, jotka täytäntöön pantuina tuottavat todellisia tuloksia. Tämän tulee tapahtua tiiviissä toimielinten välisessä yhteistyössä Euroopan komission ja Euroopan parlamentin kanssa, mutta niiden lisäksi myös työmarkkinaosapuolet ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta ovat tässä yhteydessä tärkeitä kumppaneita. |
| --- | --- |

3.2

ETSK toteaa, että unionin pyrkimykset ja arvot rajoittuvat usein retorisiin ilmaisuihin ja että käytännöt ja lainsäädännöt ovat ristiriidassa näiden arvojen kanssa (4). ETSK kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioiden edustajia ottamaan ratkaisevan askeleen, joka ei jää pelkästään retoriikan ja periaatejulistusten asteelle, ja tekemään konkreettisia aloitteita, jotka täytäntöön pantuina tuottavat todellisia tuloksia. Tämän tulee tapahtua tiiviissä toimielinten välisessä yhteistyössä Euroopan komission ja Euroopan parlamentin kanssa, mutta niiden lisäksi myös työmarkkinaosapuolet ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta ovat tässä yhteydessä tärkeitä kumppaneita.

| 3.3 | Maahanmuuttoon liittyvistä haasteista, joita kohdataan Välimeren alueella ja pitkin EU:n yhteisiä ulkorajoja, on kirjoitettu paljon, ja niistä käydään viestimissä ja poliittisella tasolla keskustelua, joka toisinaan hipoo järjenvastaisuutta ja kansallismielistä populismia. ETSK vetoaa rationaalisen, tosiasioihin ja objektiivisiin ja riippumattomiin tutkimuksiin pohjautuvan keskustelun puolesta. On pantava selvästi etusijalle sen selvittäminen, mitä todella tarvitaan, jotta voidaan vahvistaa ja kehittää todellista yhteistä ja yhdistettyä maahanmuutto-, turvapaikka- ja rajavalvontapolitiikkaa. ETSK:n mielestä on aika laatia yhteistä eurooppalaista maahanmuuttopolitiikkaa koskeva uusi eurooppalainen strategia, joka nivotaan Eurooppa 2020 -strategiaan ja jossa keskitytään periaatteiden täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

3.3

Maahanmuuttoon liittyvistä haasteista, joita kohdataan Välimeren alueella ja pitkin EU:n yhteisiä ulkorajoja, on kirjoitettu paljon, ja niistä käydään viestimissä ja poliittisella tasolla keskustelua, joka toisinaan hipoo järjenvastaisuutta ja kansallismielistä populismia. ETSK vetoaa rationaalisen, tosiasioihin ja objektiivisiin ja riippumattomiin tutkimuksiin pohjautuvan keskustelun puolesta. On pantava selvästi etusijalle sen selvittäminen, mitä todella tarvitaan, jotta voidaan vahvistaa ja kehittää todellista yhteistä ja yhdistettyä maahanmuutto-, turvapaikka- ja rajavalvontapolitiikkaa. ETSK:n mielestä on aika laatia yhteistä eurooppalaista maahanmuuttopolitiikkaa koskeva uusi eurooppalainen strategia, joka nivotaan Eurooppa 2020 -strategiaan ja jossa keskitytään periaatteiden täytäntöönpanoon.

| 3.4 | Kun on kyse aiheista, joihin liittyvät jäsenvaltioiden edustajien poliittiset intressit ovat niin merkittäviä, on olennaisen tärkeää, että kaikkien näiden politiikkojen kohteena olevien kolmansien maiden kansalaisten (paperittomat siirtolaiset mukaan luettuina) perusoikeudet ovat kaiken tulevan politiikan kulmakivi (5). Etusijalle on asetettava niiden ongelmien ratkaiseminen, jotka liittyvät EU:ssa työskentelevien miljoonien maahanmuuttajien elin- ja työolojen parantamiseen (6). ETSK pitää erityisen tärkeinä kysymyksiä, jotka liittyvät maahanmuuttopolitiikkojen sosiaali- ja työllisyyspoliittisiin vaikutuksiin, ja on tukenut lähestymistapaa, jossa analysoidaan työllisyyttä ja sitä, minkälaisia vaikutuksia maahanmuuttopolitiikoilla on työntekijöiden ja heidän perheidensä sosioekonomiseen syrjäytymiseen ja integroitumiseen (7). |
| --- | --- |

3.4

Kun on kyse aiheista, joihin liittyvät jäsenvaltioiden edustajien poliittiset intressit ovat niin merkittäviä, on olennaisen tärkeää, että kaikkien näiden politiikkojen kohteena olevien kolmansien maiden kansalaisten (paperittomat siirtolaiset mukaan luettuina) perusoikeudet ovat kaiken tulevan politiikan kulmakivi (5). Etusijalle on asetettava niiden ongelmien ratkaiseminen, jotka liittyvät EU:ssa työskentelevien miljoonien maahanmuuttajien elin- ja työolojen parantamiseen (6). ETSK pitää erityisen tärkeinä kysymyksiä, jotka liittyvät maahanmuuttopolitiikkojen sosiaali- ja työllisyyspoliittisiin vaikutuksiin, ja on tukenut lähestymistapaa, jossa analysoidaan työllisyyttä ja sitä, minkälaisia vaikutuksia maahanmuuttopolitiikoilla on työntekijöiden ja heidän perheidensä sosioekonomiseen syrjäytymiseen ja integroitumiseen (7).

| 3.5 | Kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa ja oleskelun edellytyksiä koskevat politiikat kuuluvat jäsenvaltioiden ja EU:n jaetun toimivallan piiriin. Lissabonin sopimuksessa määrätään, että EU:n tulee kehittää kaikki vaiheet kattavaa yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa. ETSK katsoo, että EU voi tuottaa merkittävää lisäarvoa kehittämällä työllisyyden ja koulutuksen alalla sellaista yhteistä politiikkaa ja jaettua lainsäädäntöä, joka on pitkälle yhdenmukaistettua ja jossa toteutetaan laaja-alaista lähestymistapaa alakohtaisen sääntelyn sijaan (8). Nykyinen lainsäädäntökehys on epäyhtenäinen, vaikeaselkoinen ja hajanainen. Tämä tilanne luo oikeudellista epävarmuutta ja poliittista epäjohdonmukaisuutta, joihin on puututtava mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

3.5

Kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa ja oleskelun edellytyksiä koskevat politiikat kuuluvat jäsenvaltioiden ja EU:n jaetun toimivallan piiriin. Lissabonin sopimuksessa määrätään, että EU:n tulee kehittää kaikki vaiheet kattavaa yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa. ETSK katsoo, että EU voi tuottaa merkittävää lisäarvoa kehittämällä työllisyyden ja koulutuksen alalla sellaista yhteistä politiikkaa ja jaettua lainsäädäntöä, joka on pitkälle yhdenmukaistettua ja jossa toteutetaan laaja-alaista lähestymistapaa alakohtaisen sääntelyn sijaan (8). Nykyinen lainsäädäntökehys on epäyhtenäinen, vaikeaselkoinen ja hajanainen. Tämä tilanne luo oikeudellista epävarmuutta ja poliittista epäjohdonmukaisuutta, joihin on puututtava mahdollisimman pian.

| 3.6 | ETSK katsoo, että nykyinen lainsäädäntö on tarpeen konsolidoida maahanmuuttosäännöstön muotoon. Säännöstöllä tulisi lisätä EU:ssa oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeuksia ja vapauksia koskevaa avoimuutta ja oikeudellista selkeyttä sekä vahvistaa lainsäädäntöä yhteisiä oikeuksia ja standardeja koskevan yhtenäisen ja avoimen kehyksen avulla, joka kattaa myös paperittomat maahanmuuttajat (9). Säännöstössä tulisi niin ikään tarkastella EU:ssa oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden sosioekonomista tilannetta (10). Ensisijainen toimi olisi myös eurooppalaisten oikeuksien ja standardien saavutettavuuden parantaminen sekä syrjinnän ja rasismin torjunta työmarkkinoilla yhteisistä eurooppalaisista suuntaviivoista laadittavan käsikirjan avulla. |
| --- | --- |

3.6

ETSK katsoo, että nykyinen lainsäädäntö on tarpeen konsolidoida maahanmuuttosäännöstön muotoon. Säännöstöllä tulisi lisätä EU:ssa oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeuksia ja vapauksia koskevaa avoimuutta ja oikeudellista selkeyttä sekä vahvistaa lainsäädäntöä yhteisiä oikeuksia ja standardeja koskevan yhtenäisen ja avoimen kehyksen avulla, joka kattaa myös paperittomat maahanmuuttajat (9). Säännöstössä tulisi niin ikään tarkastella EU:ssa oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden sosioekonomista tilannetta (10). Ensisijainen toimi olisi myös eurooppalaisten oikeuksien ja standardien saavutettavuuden parantaminen sekä syrjinnän ja rasismin torjunta työmarkkinoilla yhteisistä eurooppalaisista suuntaviivoista laadittavan käsikirjan avulla.

| 3.7 | On myös ratkaistava yksi kiperimmistä ongelmista, jonka useat maahanmuuttajat ja yritykset kohtaavat Euroopassa, nimittäin korkeakoulu- ja ammattitutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen puute
   (11). ETSK kehottaa laatimaan eurooppalaisen strategian, jonka avulla EU:sta tehdään kansainvälisesti houkutteleva vaihtoehto lahjakkuuksille, sekä puuttumaan ammattipätevyyksiä ja korkeakoulututkintoja koskeviin perusteettomiin esteisiin. Tähän liittyen tulisi myös antaa horisontaalista lainsäädäntöä (12). |
| --- | --- |

3.7

On myös ratkaistava yksi kiperimmistä ongelmista, jonka useat maahanmuuttajat ja yritykset kohtaavat Euroopassa, nimittäin korkeakoulu- ja ammattitutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen puute
   (11). ETSK kehottaa laatimaan eurooppalaisen strategian, jonka avulla EU:sta tehdään kansainvälisesti houkutteleva vaihtoehto lahjakkuuksille, sekä puuttumaan ammattipätevyyksiä ja korkeakoulututkintoja koskeviin perusteettomiin esteisiin. Tähän liittyen tulisi myös antaa horisontaalista lainsäädäntöä (12).

| 3.8 | Tässä yhteydessä on otettava asianmukaisesti huomioon väestötilanne, väestön ikääntyminen sekä työmarkkinatilanne jäsenvaltioissa. Vuonna 2011 antamassaan valmistelevassa lausunnossa (13)
  maahanmuuton roolista EU:n väestötilanteessa ETSK huomauttaa, että kolmansista maista tulevien työntekijöiden ja perheiden maahanmuuttoa olisi tulevina vuosina lisättävä. EU tarvitsee avointa ja joustavaa lainsäädäntöä, joka mahdollistaa sekä korkeakoulutettujen ja keskitason koulutuksen hankkineiden työntekijöiden että vähäistä koulutusta edellyttävillä aloilla työskentelevien henkilöiden työperäisen maahanmuuton laillisia ja avoimia kanavia pitkin, kunhan jäsenvaltiot voivat edelleen vapaasti määrätä maahan päästämiensä henkilöiden lukumäärän. ETSK toivoo, että toiminnassa asetetaan etusijalle heikossa asemassa olevia siirtotyöntekijöitä, kuten naisia, koskevien esteiden ja syrjinnän poistaminen työmarkkinoilla. Samaan aikaan on kuitenkin todettava, ettei maahanmuutto ole ainoa vastaus työvoiman puutteeseen ja että jäsenvaltiot voivat pohtia myös muita ratkaisuvaihtoehtoja, jotka saattavat olla tarkoituksenmukaisempia. |
| --- | --- |

3.8

Tässä yhteydessä on otettava asianmukaisesti huomioon väestötilanne, väestön ikääntyminen sekä työmarkkinatilanne jäsenvaltioissa. Vuonna 2011 antamassaan valmistelevassa lausunnossa (13)
  maahanmuuton roolista EU:n väestötilanteessa ETSK huomauttaa, että kolmansista maista tulevien työntekijöiden ja perheiden maahanmuuttoa olisi tulevina vuosina lisättävä. EU tarvitsee avointa ja joustavaa lainsäädäntöä, joka mahdollistaa sekä korkeakoulutettujen ja keskitason koulutuksen hankkineiden työntekijöiden että vähäistä koulutusta edellyttävillä aloilla työskentelevien henkilöiden työperäisen maahanmuuton laillisia ja avoimia kanavia pitkin, kunhan jäsenvaltiot voivat edelleen vapaasti määrätä maahan päästämiensä henkilöiden lukumäärän. ETSK toivoo, että toiminnassa asetetaan etusijalle heikossa asemassa olevia siirtotyöntekijöitä, kuten naisia, koskevien esteiden ja syrjinnän poistaminen työmarkkinoilla. Samaan aikaan on kuitenkin todettava, ettei maahanmuutto ole ainoa vastaus työvoiman puutteeseen ja että jäsenvaltiot voivat pohtia myös muita ratkaisuvaihtoehtoja, jotka saattavat olla tarkoituksenmukaisempia.

| 3.9 | EU:n tulisi perustaa ETSK:n puitteissa pysyvä eurooppalainen työperäistä maahanmuuttoa käsittelevä foorumi, jossa työmarkkinaosapuolet, jäsenvaltioiden julkiset työvoimapalvelut, rekrytointitoimistot ja muut sidosryhmät keskustelisivat työperäistä maahanmuuttoa koskevista jäsenvaltioiden toimintalinjoista ja analysoisivat niitä ja jossa vaihdettaisiin käytänteitä työmarkkinoiden tarpeiden sekä tasapuolista taloudellista ja sosiaalista osallisuutta haittaavien esteiden määrittämiseksi. ETSK ilmaisee toistamiseen tukensa komissiolle (14) ja ehdottaa, että neuvosto pyytää foorumin perustamisesta valmistelevan lausunnon. |
| --- | --- |

3.9

EU:n tulisi perustaa ETSK:n puitteissa pysyvä eurooppalainen työperäistä maahanmuuttoa käsittelevä foorumi, jossa työmarkkinaosapuolet, jäsenvaltioiden julkiset työvoimapalvelut, rekrytointitoimistot ja muut sidosryhmät keskustelisivat työperäistä maahanmuuttoa koskevista jäsenvaltioiden toimintalinjoista ja analysoisivat niitä ja jossa vaihdettaisiin käytänteitä työmarkkinoiden tarpeiden sekä tasapuolista taloudellista ja sosiaalista osallisuutta haittaavien esteiden määrittämiseksi. ETSK ilmaisee toistamiseen tukensa komissiolle (14) ja ehdottaa, että neuvosto pyytää foorumin perustamisesta valmistelevan lausunnon.

4.   Yhteinen turvapaikkapolitiikka: Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä

| 4.1 | ETSK on hyvillään Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän toisen vaiheen hyväksymisestä. Pitkälle yhdenmukaistetusta lainsäädännöstä huolimatta kansalliselle lainsäädännölle jää kuitenkin vielä liiaksi liikkumavaraa, mikä mahdollistaa sen, että jäsenvaltioiden politiikat ja filosofiat poikkeavat suuresti toisistaan (15). Erilaiset perinteet ovat pysyneet ennallaan, ja suojelun taso vaihtelee vielä jäsenvaltiosta toiseen (16). EU:n tulee ensisijaisesti pyrkiä saavuttamaan suojelun korkea taso ja vähentämään nykyistä harkintavaltaa sekä takaamaan turvapaikanhakijoiden pääsy tehokkaan oikeussuojan piiriin, jotta oikeudet ja periaatteet olisivat käytännössä sovellettavissa. |
| --- | --- |

4.1

ETSK on hyvillään Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän toisen vaiheen hyväksymisestä. Pitkälle yhdenmukaistetusta lainsäädännöstä huolimatta kansalliselle lainsäädännölle jää kuitenkin vielä liiaksi liikkumavaraa, mikä mahdollistaa sen, että jäsenvaltioiden politiikat ja filosofiat poikkeavat suuresti toisistaan (15). Erilaiset perinteet ovat pysyneet ennallaan, ja suojelun taso vaihtelee vielä jäsenvaltiosta toiseen (16). EU:n tulee ensisijaisesti pyrkiä saavuttamaan suojelun korkea taso ja vähentämään nykyistä harkintavaltaa sekä takaamaan turvapaikanhakijoiden pääsy tehokkaan oikeussuojan piiriin, jotta oikeudet ja periaatteet olisivat käytännössä sovellettavissa.

| 4.2 | Dublinin yleissopimuksessa määritellään, mikä jäsenvaltio on vastuussa kulloisenkin turvapaikkahakemuksen käsittelystä, mutta ETSK:n mielestä järjestelmästä puuttuu EU:n jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus. Järjestelmää laadittaessa lähtökohtana oli, että jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmät ovat samanlaiset. Näin ei kuitenkaan vielä ole. Dublinin yleissopimus tulee korvata järjestelmällä, jolla parannetaan EU:n sisäistä solidaarisuutta nykyiseen verrattuna, jossa otetaan huomioon turvapaikanhakijoiden oma tahto ja jolla varmistetaan vastuun nykyistä oikeasuhtaisempi jakautuminen jäsenvaltioiden kesken (17). |
| --- | --- |

4.2

Dublinin yleissopimuksessa määritellään, mikä jäsenvaltio on vastuussa kulloisenkin turvapaikkahakemuksen käsittelystä, mutta ETSK:n mielestä järjestelmästä puuttuu EU:n jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus. Järjestelmää laadittaessa lähtökohtana oli, että jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmät ovat samanlaiset. Näin ei kuitenkaan vielä ole. Dublinin yleissopimus tulee korvata järjestelmällä, jolla parannetaan EU:n sisäistä solidaarisuutta nykyiseen verrattuna, jossa otetaan huomioon turvapaikanhakijoiden oma tahto ja jolla varmistetaan vastuun nykyistä oikeasuhtaisempi jakautuminen jäsenvaltioiden kesken (17).

| 4.3 | Maltassa toimivalla Euroopan turvapaikanhakijoiden tukivirastolla on oltava nykyistä paremmat valmiudet määrittää ja arvioida selkeästi turvapaikka-asioiden tilanne EU:ssa (18), jäsenvaltioiden turvapaikkakäytännöissä vallitsevat erot sekä lainsäädännölliset erot ja tehdä ehdotuksia erityisistä muutoksista, joita Euroopan yhteiseen turvapaikkajärjestelmään tarvitaan. Tukivirastoa tulisi kehittää entistä enemmän keskukseksi, joka seuraa ja analysoi yhteisen turvapaikkajärjestelmän toisen vaiheen tuloksia tiiviissä yhteistyössä EU:n perusoikeusviraston kanssa. ETSK suosittelee tukiviraston valtuuksien vahvistamista pysyvän teknisen tai operatiivisen tuen tarjoamiseksi turvapaikka-asioiden tukiryhmien (asylum support teams) avulla sellaisten jäsenvaltioiden viranomaisille, jotka tarvitsevat turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmissään erityistukea tai hätäapua. |
| --- | --- |

4.3

Maltassa toimivalla Euroopan turvapaikanhakijoiden tukivirastolla on oltava nykyistä paremmat valmiudet määrittää ja arvioida selkeästi turvapaikka-asioiden tilanne EU:ssa (18), jäsenvaltioiden turvapaikkakäytännöissä vallitsevat erot sekä lainsäädännölliset erot ja tehdä ehdotuksia erityisistä muutoksista, joita Euroopan yhteiseen turvapaikkajärjestelmään tarvitaan. Tukivirastoa tulisi kehittää entistä enemmän keskukseksi, joka seuraa ja analysoi yhteisen turvapaikkajärjestelmän toisen vaiheen tuloksia tiiviissä yhteistyössä EU:n perusoikeusviraston kanssa. ETSK suosittelee tukiviraston valtuuksien vahvistamista pysyvän teknisen tai operatiivisen tuen tarjoamiseksi turvapaikka-asioiden tukiryhmien (asylum support teams) avulla sellaisten jäsenvaltioiden viranomaisille, jotka tarvitsevat turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmissään erityistukea tai hätäapua.

| 4.4 | Komitea on useissa yhteyksissä esittänyt toiveensa, että Euroopan unioni käynnistäisi yhteistyössä naapurivaltioiden kanssa EU:n rahoittamia alueellisia suojelu- ja vastaanotto-ohjelmia, joissa noudatetaan YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston (UNHCR) määrittämiä suuntaviivoja (19) ja tehdään tiivistä yhteistyötä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa (20). Tuen jatkaminen tälle politiikalle edellyttää kuitenkin, että kaikista näistä ohjelmista ja niiden täytäntöönpanoon varatusta rahoituksesta toteutetaan ensin riippumaton arviointi, ennen kuin ohjelmia laajennetaan ja ennen kuin niistä muokataan uusi EU:ta sitova mekanismi. Vaikuttaa siltä, että turvapaikkahakijoiden pääsyn estämistä unionin alueelle ja kansainvälisen suojelun piiriin pidetään nykyisissä ohjelmissa tärkeämpänä kuin pyrkimystä pakolaisten suojelun todelliseen parantamiseen (21). |
| --- | --- |

4.4

Komitea on useissa yhteyksissä esittänyt toiveensa, että Euroopan unioni käynnistäisi yhteistyössä naapurivaltioiden kanssa EU:n rahoittamia alueellisia suojelu- ja vastaanotto-ohjelmia, joissa noudatetaan YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston (UNHCR) määrittämiä suuntaviivoja (19) ja tehdään tiivistä yhteistyötä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa (20). Tuen jatkaminen tälle politiikalle edellyttää kuitenkin, että kaikista näistä ohjelmista ja niiden täytäntöönpanoon varatusta rahoituksesta toteutetaan ensin riippumaton arviointi, ennen kuin ohjelmia laajennetaan ja ennen kuin niistä muokataan uusi EU:ta sitova mekanismi. Vaikuttaa siltä, että turvapaikkahakijoiden pääsyn estämistä unionin alueelle ja kansainvälisen suojelun piiriin pidetään nykyisissä ohjelmissa tärkeämpänä kuin pyrkimystä pakolaisten suojelun todelliseen parantamiseen (21).

| 4.5 | Kyseisiä alueellisia ohjelmia voitaisiin vahvistaa uudelleensijoittamisohjelmilla, joilla käynnistetään vastaanottojärjestelmä sellaisia henkilöitä varten, joille kolmannet maat ovat myöntäneet pakolaisaseman, jotta he asettuvat pysyvästi asumaan johonkin EU:n jäsenvaltioon. Myös tällöin on välttämätöntä analysoida järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten järjestöjen kokemuksia ennen ohjelmien kehittämistä. ETSK ehdottaa, että EU:n sisäistä solidaarisuutta ja vastuunjakoa parannetaan jakamalla velvollisuudet asianmukaisesti ja käynnistämällä siirto-ohjelmia. Samassa yhteydessä olisi pohdittava järjestelmän luomista turvapaikkahakemusten yhteistä käsittelyä varten EU:n sisällä sekä mahdollisuutta ottaa käyttöön hyväksyttyjen turvapaikkahakemusten vastavuoroista tunnustamista ja suojelua saavien henkilöiden vapaata liikkumista koskeva periaate. |
| --- | --- |

4.5

Kyseisiä alueellisia ohjelmia voitaisiin vahvistaa uudelleensijoittamisohjelmilla, joilla käynnistetään vastaanottojärjestelmä sellaisia henkilöitä varten, joille kolmannet maat ovat myöntäneet pakolaisaseman, jotta he asettuvat pysyvästi asumaan johonkin EU:n jäsenvaltioon. Myös tällöin on välttämätöntä analysoida järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten järjestöjen kokemuksia ennen ohjelmien kehittämistä. ETSK ehdottaa, että EU:n sisäistä solidaarisuutta ja vastuunjakoa parannetaan jakamalla velvollisuudet asianmukaisesti ja käynnistämällä siirto-ohjelmia. Samassa yhteydessä olisi pohdittava järjestelmän luomista turvapaikkahakemusten yhteistä käsittelyä varten EU:n sisällä sekä mahdollisuutta ottaa käyttöön hyväksyttyjen turvapaikkahakemusten vastavuoroista tunnustamista ja suojelua saavien henkilöiden vapaata liikkumista koskeva periaate.

| 4.6 | ETSK pitää niin ikään tarpeellisena helpottaa suojelua tarvitsevien henkilöiden pääsyä EU:hun ja suosittelee, että jäsenvaltiot käyttävät viisumisäännöstön mukaisesti humanitaarisin perustein myönnettäviä viisumeja nykyistä yhtenäisemmin, johdonmukaisemmin, itsenäisemmin ja joustavammin. Komitea suosittaa myös, että perustetaan mekanismi, jonka avulla seurataan kyseisen viisumin soveltamista käytännössä, hakijoiden mahdollisuuksia turvautua tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin sekä oikeutta hakea muutosta kielteiseen päätökseen (22). ETSK kannattaa komission uutta ehdotusta viisumisäännöstön tarkistamiseksi (23) ja toivoo, että neuvotteluissa turvataan humanitaarisin perustein myönnettävien viisumien käyttö. |
| --- | --- |

4.6

ETSK pitää niin ikään tarpeellisena helpottaa suojelua tarvitsevien henkilöiden pääsyä EU:hun ja suosittelee, että jäsenvaltiot käyttävät viisumisäännöstön mukaisesti humanitaarisin perustein myönnettäviä viisumeja nykyistä yhtenäisemmin, johdonmukaisemmin, itsenäisemmin ja joustavammin. Komitea suosittaa myös, että perustetaan mekanismi, jonka avulla seurataan kyseisen viisumin soveltamista käytännössä, hakijoiden mahdollisuuksia turvautua tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin sekä oikeutta hakea muutosta kielteiseen päätökseen (22). ETSK kannattaa komission uutta ehdotusta viisumisäännöstön tarkistamiseksi (23) ja toivoo, että neuvotteluissa turvataan humanitaarisin perustein myönnettävien viisumien käyttö.

5.   Yhteinen rajapolitiikka

| 5.1 | Schengenin alueen luominen on yksi Euroopan yhdentymishankkeen tärkeimmistä saavutuksista. EU:n ulkorajat ovat yhteiset kaikille Schengenin sopimukseen osallistuville valtioille, ja myös rajojen valvontaa ja tarkastuksia koskevan jaetun vastuun sekä järjestelmää ohjaavien periaatteiden ja oikeuksien turvaamisen sen hallinnossa tulee olla yhteiset. Jäsenvaltiot, jotka maantieteellisen sijaintinsa vuoksi muodostavat unionin yhteisen ulkorajan, joutuvat vastaamaan maahanmuutto- ja turvapaikanhakijoiden virtoihin liittyviin vaikeisiin tilanteisiin. ETSK korostaa EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklassa määrätyn yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteen merkitystä. Euroopan unionin on otettava käyttöön taloudelliseen ja toiminnalliseen solidaarisuuteen perustuvia vastaanottomenettelyjä, joissa otetaan huomioon eri jäsenvaltioiden taloudellinen ja sosiaalinen tilanne, ja tarjottava tukea niille jäsenvaltioille, joiden pakolaisjärjestelmiin kohdistuu suurimmat paineet. |
| --- | --- |

5.1

Schengenin alueen luominen on yksi Euroopan yhdentymishankkeen tärkeimmistä saavutuksista. EU:n ulkorajat ovat yhteiset kaikille Schengenin sopimukseen osallistuville valtioille, ja myös rajojen valvontaa ja tarkastuksia koskevan jaetun vastuun sekä järjestelmää ohjaavien periaatteiden ja oikeuksien turvaamisen sen hallinnossa tulee olla yhteiset. Jäsenvaltiot, jotka maantieteellisen sijaintinsa vuoksi muodostavat unionin yhteisen ulkorajan, joutuvat vastaamaan maahanmuutto- ja turvapaikanhakijoiden virtoihin liittyviin vaikeisiin tilanteisiin. ETSK korostaa EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklassa määrätyn yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteen merkitystä. Euroopan unionin on otettava käyttöön taloudelliseen ja toiminnalliseen solidaarisuuteen perustuvia vastaanottomenettelyjä, joissa otetaan huomioon eri jäsenvaltioiden taloudellinen ja sosiaalinen tilanne, ja tarjottava tukea niille jäsenvaltioille, joiden pakolaisjärjestelmiin kohdistuu suurimmat paineet.

| 5.2 | Schengenin rajasäännöstössä säännellään rajojen ylitystä ja rajatarkastuksia ottaen huomioon vaatimukset, jotka muiden kuin EU-kansalaisten on täytettävä voidakseen tulla maahan ja oleskella siellä. EU laatii luettelon valtioista, joiden kansalaiset tarvitsevat viisumin, ja soveltaa lyhytaikaisia viisumeja koskevaa yhteistä politiikkaa, joka on määritelty viisumisäännöstössä. ETSK suosittaa, että etusijalle asetetaan molempien säännöstöjen johdonmukaisen, joustavan ja tehokkaan soveltamisen varmistaminen ja siitä huolehtiminen, että kolmansien maiden kansalaisilla on mahdollisuus käyttää heille tarkoitettuja oikeuksia ja takuita. |
| --- | --- |

5.2

Schengenin rajasäännöstössä säännellään rajojen ylitystä ja rajatarkastuksia ottaen huomioon vaatimukset, jotka muiden kuin EU-kansalaisten on täytettävä voidakseen tulla maahan ja oleskella siellä. EU laatii luettelon valtioista, joiden kansalaiset tarvitsevat viisumin, ja soveltaa lyhytaikaisia viisumeja koskevaa yhteistä politiikkaa, joka on määritelty viisumisäännöstössä. ETSK suosittaa, että etusijalle asetetaan molempien säännöstöjen johdonmukaisen, joustavan ja tehokkaan soveltamisen varmistaminen ja siitä huolehtiminen, että kolmansien maiden kansalaisilla on mahdollisuus käyttää heille tarkoitettuja oikeuksia ja takuita.

| 5.3 | EU:n tulee ottaa nykyistä suurempi vastuu ulkorajojen valvonnasta. Frontexin (EU:n jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto) roolia tulee vahvistaa, eikä vain yksinomaan taloudellisesta näkökulmasta, vaan on vahvistettava myös sen toimivaltuuksia ja toiminnallisia edellytyksiä. ETSK toistaa suosituksensa (24) siitä, että Frontexista tulisi kehittää eurooppalaisesta rajavartijajoukosta (25) koostuva EU:n yhteinen rajavartioyksikkö
   (26) jäsenvaltioiden tueksi. Samalla on kehitettävä nykyistä tehokkaampi ja järjestelmällisempi Frontexin toimintaa ja sen yhteisiä operaatioita koskevaa vastuuvelvollisuutta (accountability) sekä tiedonvaihtoa koskeva menettely, joka kattaa myös Eurosurin (Euroopan rajavalvontajärjestelmä). Perusoikeuksia käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän roolia on vahvistettava (27) ja on kehitettävä valitusmekanismi (complaint mechanism) (28). |
| --- | --- |

5.3

EU:n tulee ottaa nykyistä suurempi vastuu ulkorajojen valvonnasta. Frontexin (EU:n jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto) roolia tulee vahvistaa, eikä vain yksinomaan taloudellisesta näkökulmasta, vaan on vahvistettava myös sen toimivaltuuksia ja toiminnallisia edellytyksiä. ETSK toistaa suosituksensa (24) siitä, että Frontexista tulisi kehittää eurooppalaisesta rajavartijajoukosta (25) koostuva EU:n yhteinen rajavartioyksikkö
   (26) jäsenvaltioiden tueksi. Samalla on kehitettävä nykyistä tehokkaampi ja järjestelmällisempi Frontexin toimintaa ja sen yhteisiä operaatioita koskevaa vastuuvelvollisuutta (accountability) sekä tiedonvaihtoa koskeva menettely, joka kattaa myös Eurosurin (Euroopan rajavalvontajärjestelmä). Perusoikeuksia käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän roolia on vahvistettava (27) ja on kehitettävä valitusmekanismi (complaint mechanism) (28).

| 5.4 | ETSK on ilmaissut tukensa älykkäämpien rajojen käyttöönotolle ja etenkin rajanylitystietojärjestelmälle ja rekisteröityjen matkustajien ohjelmalle (29). Ennen muunlaisten suuren mittakaavan IT-järjestelmien kehittämistä olisi viisumitietojärjestelmästä ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmästä (SIS II) toteutettava riippumaton analyysi (30). Kyseisten järjestelmien ja ”älykkäät rajat” -paketin väliset yhteydet ovat epäselvät, ja on erittäin tärkeää, ettei kehitetä lisää järjestelmiä, joiden tarpeellisuutta, oikeasuhtaisuutta ja yhteensopivuutta perusoikeuksien kanssa ei ole tutkittu (31). |
| --- | --- |

5.4

ETSK on ilmaissut tukensa älykkäämpien rajojen käyttöönotolle ja etenkin rajanylitystietojärjestelmälle ja rekisteröityjen matkustajien ohjelmalle (29). Ennen muunlaisten suuren mittakaavan IT-järjestelmien kehittämistä olisi viisumitietojärjestelmästä ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmästä (SIS II) toteutettava riippumaton analyysi (30). Kyseisten järjestelmien ja ”älykkäät rajat” -paketin väliset yhteydet ovat epäselvät, ja on erittäin tärkeää, ettei kehitetä lisää järjestelmiä, joiden tarpeellisuutta, oikeasuhtaisuutta ja yhteensopivuutta perusoikeuksien kanssa ei ole tutkittu (31).

| 5.5 | Ulkoisten merirajojen valvontaoperaatioiden yhteydessä mahdollisesti eteen tuleviin etsintä- ja pelastustilanteisiin sovellettavat säännöt muodostavat keskeisen yhteisen haasteen. Jäsenvaltioilla on kansainvälisen oikeuden perusteella velvoitteita, jotka edellyttävät turvapaikanhakijoiden ja paperittomien maahanmuuttajien ihmisoikeuksien kunnioittamista. ETSK pitää tervetulleena Frontexin koordinoiman operatiivisen yhteistyön puitteissa suoritettavaa ulkoisten merirajojen valvontaa koskevista säännöistä annetun asetuksen (32) hyväksymistä ja voimaantuloa. ETSK:n mielestä etusijalle on asetettava kyseisten pelastustoimintaa koskevien sääntöjen tehokas täytäntöönpano käytännössä. |
| --- | --- |

5.5

Ulkoisten merirajojen valvontaoperaatioiden yhteydessä mahdollisesti eteen tuleviin etsintä- ja pelastustilanteisiin sovellettavat säännöt muodostavat keskeisen yhteisen haasteen. Jäsenvaltioilla on kansainvälisen oikeuden perusteella velvoitteita, jotka edellyttävät turvapaikanhakijoiden ja paperittomien maahanmuuttajien ihmisoikeuksien kunnioittamista. ETSK pitää tervetulleena Frontexin koordinoiman operatiivisen yhteistyön puitteissa suoritettavaa ulkoisten merirajojen valvontaa koskevista säännöistä annetun asetuksen (32) hyväksymistä ja voimaantuloa. ETSK:n mielestä etusijalle on asetettava kyseisten pelastustoimintaa koskevien sääntöjen tehokas täytäntöönpano käytännössä.

| 5.6 | Maahanmuuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan vastaisessa toiminnassa on taattava aina, että uhreja suojellaan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehtyjen eurooppalaisten yleissopimusten mukaisesti. Komitea katsoo, että ”paperiton” henkilö ei ole henkilö vailla oikeuksia tai rikollinen henkilö. EU:n ja sen jäsenvaltioiden on suojeltava heidän perusoikeuksiaan. Ilmausta ”laiton maahanmuutto” ei pidä käyttää silloin, kun puhutaan maastaan muuttavista henkilöistä, jotka ovat vailla vaadittavia asiakirjoja. Luvattoman maahanmuuton samaistaminen rikollisuuteen lietsoo pelkoa ja muukalaisvihaa. |
| --- | --- |

5.6

Maahanmuuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan vastaisessa toiminnassa on taattava aina, että uhreja suojellaan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehtyjen eurooppalaisten yleissopimusten mukaisesti. Komitea katsoo, että ”paperiton” henkilö ei ole henkilö vailla oikeuksia tai rikollinen henkilö. EU:n ja sen jäsenvaltioiden on suojeltava heidän perusoikeuksiaan. Ilmausta ”laiton maahanmuutto” ei pidä käyttää silloin, kun puhutaan maastaan muuttavista henkilöistä, jotka ovat vailla vaadittavia asiakirjoja. Luvattoman maahanmuuton samaistaminen rikollisuuteen lietsoo pelkoa ja muukalaisvihaa.

6.   Maahanmuuttopolitiikkojen ulkoinen ulottuvuus

| 6.1 | ETSK on ehdottanut (33), että EU:n olisi ryhdyttävä ajamaan kansainvälistä siirtolaislainsäädäntöä, joka perustuisi ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan yleissopimukseen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia oikeuksia koskevaan yleissopimukseen. Tähän kansainväliseen lainsäädäntökehykseen tulee sisältyä ILO:n tärkeimmät yleissopimukset ja Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälinen yleissopimus kaikkien siirtotyöntekijöiden ja heidän perheidensä oikeuksista, jota EU:n jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet (34). |
| --- | --- |

6.1

ETSK on ehdottanut (33), että EU:n olisi ryhdyttävä ajamaan kansainvälistä siirtolaislainsäädäntöä, joka perustuisi ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan yleissopimukseen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia oikeuksia koskevaan yleissopimukseen. Tähän kansainväliseen lainsäädäntökehykseen tulee sisältyä ILO:n tärkeimmät yleissopimukset ja Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälinen yleissopimus kaikkien siirtotyöntekijöiden ja heidän perheidensä oikeuksista, jota EU:n jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet (34).

| 6.2 | ETSK kehottaa unionin toimielimiä solmimaan strategisen kumppanuuden ihmisten liikkuvuuteen ja ihmisoikeuksiin liittyvien kysymysten parissa toimivien muiden kansainvälisten toimijoiden, kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan neuvoston, kanssa. EU:n tulee edistää näissä kansainvälisissä järjestöissä hyväksyttyjä, maahanmuuttajien, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten oikeudet ja vapaudet kattavia yhteisiä kansainvälisiä standardeja YK:n, Euroopan neuvoston ja ILO:n kaltaisissa organisaatioissa. |
| --- | --- |

6.2

ETSK kehottaa unionin toimielimiä solmimaan strategisen kumppanuuden ihmisten liikkuvuuteen ja ihmisoikeuksiin liittyvien kysymysten parissa toimivien muiden kansainvälisten toimijoiden, kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan neuvoston, kanssa. EU:n tulee edistää näissä kansainvälisissä järjestöissä hyväksyttyjä, maahanmuuttajien, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten oikeudet ja vapaudet kattavia yhteisiä kansainvälisiä standardeja YK:n, Euroopan neuvoston ja ILO:n kaltaisissa organisaatioissa.

| 6.3 | ETSK on useissa yhteyksissä tukenut maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa
   (35) sekä erilaisten liikkuvuuskumppanuuksien solmimista. Henkilöiden rajatylittävän liikkuvuuden aiheuttamia haasteita käsiteltäessä ei voida rajoittua pohtimaan pelkästään rajavalvontaa tai kyseisen valvonnan ”ulkoistamista” kolmansiin maihin. ETSK on toistanut usein pitävänsä kokonaisvaltaista lähestymistapaa sopivimpana toimintamallina. Yhteisessä maahanmuuttopolitiikassa tulee soveltaa ”kattavaa lähestymistapaa” eikä tarkastella asioita pelkästään turvallisuuskysymysten tai poliisitoiminnan sanelemasta näkökulmasta, jossa ihmisten liikkuvuus nähdään rikollisena ja jossa se kytketään keinotekoisesti muihin EU:n kohtaamiin uhkiin. |
| --- | --- |

6.3

ETSK on useissa yhteyksissä tukenut maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa
   (35) sekä erilaisten liikkuvuuskumppanuuksien solmimista. Henkilöiden rajatylittävän liikkuvuuden aiheuttamia haasteita käsiteltäessä ei voida rajoittua pohtimaan pelkästään rajavalvontaa tai kyseisen valvonnan ”ulkoistamista” kolmansiin maihin. ETSK on toistanut usein pitävänsä kokonaisvaltaista lähestymistapaa sopivimpana toimintamallina. Yhteisessä maahanmuuttopolitiikassa tulee soveltaa ”kattavaa lähestymistapaa” eikä tarkastella asioita pelkästään turvallisuuskysymysten tai poliisitoiminnan sanelemasta näkökulmasta, jossa ihmisten liikkuvuus nähdään rikollisena ja jossa se kytketään keinotekoisesti muihin EU:n kohtaamiin uhkiin.

| 6.4 | Liikkuvuuskumppanuuksiin tulee sisällyttää nykyistä kokonaisvaltaisemmin ja tasapainoisemmin liikkuvuuteen ja lailliseen maahanmuuttoon liittyvät näkökohdat, ja laillisen maahanmuuton tulisi kuulua niiden tärkeimpiin painopistealoihin. ETSK kannattaa liikkuvuuskumppanuuksia, joita on solmittu joidenkin lähtömaiden kanssa (36), mutta katsoo, että kyseisten kumppanuuksien tulisi olla nykyistä tasapainoisempia ja osapuolia oikeudellisesti sitovia. Toistaiseksi painopistealat ovat painottuneet turvallisuuteen, palauttamiseen, paperittomien maahanmuuttajien takaisinottoon ja rajavalvontaan. EU:n tulisi tarjota myös näille maille ja niiden kansalaisille mahdollisuuksia työ- tai opiskeluperäiseen maahanmuuttoon laillisten, joustavien ja avoimien menettelyjen avulla. |
| --- | --- |

6.4

Liikkuvuuskumppanuuksiin tulee sisällyttää nykyistä kokonaisvaltaisemmin ja tasapainoisemmin liikkuvuuteen ja lailliseen maahanmuuttoon liittyvät näkökohdat, ja laillisen maahanmuuton tulisi kuulua niiden tärkeimpiin painopistealoihin. ETSK kannattaa liikkuvuuskumppanuuksia, joita on solmittu joidenkin lähtömaiden kanssa (36), mutta katsoo, että kyseisten kumppanuuksien tulisi olla nykyistä tasapainoisempia ja osapuolia oikeudellisesti sitovia. Toistaiseksi painopistealat ovat painottuneet turvallisuuteen, palauttamiseen, paperittomien maahanmuuttajien takaisinottoon ja rajavalvontaan. EU:n tulisi tarjota myös näille maille ja niiden kansalaisille mahdollisuuksia työ- tai opiskeluperäiseen maahanmuuttoon laillisten, joustavien ja avoimien menettelyjen avulla.

| 6.5 | ETSK ehdottaa eritoten, että EU:n tulee avata kumppanimaille kanavia, jotka helpottavat ihmisten liikkuvuutta, viisumien saamista ja uusien maahanmuuttajien maahanpääsyä. Komitea kannattaa sitä, että uusiin kumppanuuksiin sisällytetään muita näkökohtia, kuten






  — | EU:ssa olevia vapaita työpaikkoja koskevan tiedonsaannin parantaminen |
| --- | --- | --- |

6.5

ETSK ehdottaa eritoten, että EU:n tulee avata kumppanimaille kanavia, jotka helpottavat ihmisten liikkuvuutta, viisumien saamista ja uusien maahanmuuttajien maahanpääsyä. Komitea kannattaa sitä, että uusiin kumppanuuksiin sisällytetään muita näkökohtia, kuten

—

EU:ssa olevia vapaita työpaikkoja koskevan tiedonsaannin parantaminen

| — | valmiuksien parantaminen työvoiman tarjonnan ja kysynnän tasapainottamiseksi |
| --- | --- |

—

valmiuksien parantaminen työvoiman tarjonnan ja kysynnän tasapainottamiseksi

| — | korkeakoulu- ja ammattitutkintojen ja -pätevyyksien tunnustaminen |
| --- | --- |

—

korkeakoulu- ja ammattitutkintojen ja -pätevyyksien tunnustaminen

| — | sellaisten oikeudellisten puitteiden laatiminen ja noudattaminen, joiden avulla voidaan parantaa eläkeoikeuksien siirtämistä |
| --- | --- |

—

sellaisten oikeudellisten puitteiden laatiminen ja noudattaminen, joiden avulla voidaan parantaa eläkeoikeuksien siirtämistä

| — | toimia yhteistyön tiivistämiseksi ammattipätevyyksien sekä työvoiman tarjonnan ja kysynnän tasapainon alalla |
| --- | --- |

—

toimia yhteistyön tiivistämiseksi ammattipätevyyksien sekä työvoiman tarjonnan ja kysynnän tasapainon alalla

| — | maahanpääsyä ja pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemaa koskevan lainsäädännön joustavuuden lisääminen, jotta voidaan edistää vapaaehtoista paluuta siten, etteivät maahanmuuttajat menetä oleskeluoikeuttaan. |
| --- | --- |

—

maahanpääsyä ja pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemaa koskevan lainsäädännön joustavuuden lisääminen, jotta voidaan edistää vapaaehtoista paluuta siten, etteivät maahanmuuttajat menetä oleskeluoikeuttaan.

| 6.6 | Maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikassa on varmistettava entistä parempi koordinointi EU:n ulkopolitiikan ja maahanmuuttopolitiikan painopisteiden välillä. Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tulee täyttää tehtävänsä ja sisällyttää maahanmuutto-, turvapaikka- ja rajavalvontapolitiikat toimintaansa parantaakseen niiden johdonmukaisuutta jäsenvaltioiden sisäministeriöiden näkökulmaa laajemmin. Myös parlamentin roolia alalla olisi vahvistettava demokraattisen valvonnan parantamisen osalta (37). |
| --- | --- |

6.6

Maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikassa on varmistettava entistä parempi koordinointi EU:n ulkopolitiikan ja maahanmuuttopolitiikan painopisteiden välillä. Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tulee täyttää tehtävänsä ja sisällyttää maahanmuutto-, turvapaikka- ja rajavalvontapolitiikat toimintaansa parantaakseen niiden johdonmukaisuutta jäsenvaltioiden sisäministeriöiden näkökulmaa laajemmin. Myös parlamentin roolia alalla olisi vahvistettava demokraattisen valvonnan parantamisen osalta (37).

Bryssel 11. syyskuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Henri MALOSSE

---

(1)  ETSK, Immigration: Integration and Fundamental Rights, 2012, http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/qe-30-12-822-en-c.pdf (ETSK:n englannin- ja ranskankielinen julkaisu vuodelta 2012 aiheesta maahanmuutto: kotoutuminen ja perusoikeudet).

1

Immigration: Integration and Fundamental Rights

(2)  http://ec.europa.eu/ewsi/en/policy/legal.cfm

2

(3)  Eurooppa-neuvoston päätelmät, Tampereen ohjelma, 15.–16. lokakuuta 1999, SN 200/99.

3

(4)  CESE 343/2009 – SOC/320, (EUVL C 218, 11.9.2009, s. 78).

4

(5)  EUVL C 128, 18.5.2010, s. 29.

5

(6)  Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö, Action plan on migration, jonka EAY:n toimeenpaneva komitea hyväksyi 5.–6. maaliskuuta 2013; http://www.etuc.org/documents/action-plan-migration#.U_MOE-JU3To

6

Action plan on migration

(7)  ETSK:n 17.3.2010 antama lausunto CESE 450/2010, (EUVL C 354, 28.12.2010, s. 16).

7

(8)  EUVL C 286, 17.11.2005, s. 20.

8

(9)  ETSK:n 15.9.2010 antama, asiakokonaisuuteen SOC/373 kuuluva lausunto (EUVL C 48, 15.2.2011, s. 6). ETSK ilmaisee lausunnossa tukensa tarpeelle yhdenmukaistaa laittomien maahanmuuttajien oikeudet kaikkialla EU:ssa – ks. lausunnon kohta 11.2.

9

(10)  Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö, Action plan on migration, jonka EAY:n toimeenpaneva komitea hyväksyi 5.–6. maaliskuuta 2013; s. 15, http://www.etuc.org/documents/action-plan-migration#.U_MOE-JU3To

10

Action plan on migration

(11)  ETSK:n 15.9.2010 antama, asiakokonaisuuteen SOC/373 kuuluva lausunto (EUVL C 48, 15.2.2011, s. 6).

11

(12)  EYVL C 80, 3.4.2002, s. 37. ETSK:n 15.9.2010 antama, asiakokonaisuuteen SOC/373 kuuluva lausunto (EUVL C 48, 15.2.2011, s. 6).

12

(13)  EUVL C 48, 15.2.2011, s. 6.

13

(14)  ETSK:n 4.11.2009 antama, asiakokonaisuuteen SOC/352 kuuluva lausunto, kohta 4.4.14 (EUVL C 128, 18.5.2010, s. 80). Komissio on esittänyt foorumia koskevan aloitteen, jonka neuvosto torjui Tukholman ohjelmassa, uudestaan 11. maaliskuuta 2014 julkaisemassaan tiedonannossa COM(2014) 154 final.

14

(15)  http://www.unhcr.org/pages/49c3646c4d6.html

15

(16)  Ks. ETSK:n 12.3.2008 antama lausunto aiheesta ”Vihreä kirja – Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän tulevaisuus” (esittelijä: An Le Nouail Marlière), EUVL C 204, 9.8.2008, s. 77, kohta 1.1.

16

(17)  Ks. ETSK:n 12.3.2008 antama lausunto aiheesta ”Vihreä kirja – Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän tulevaisuus” (esittelijä: An Le Nouail Marlière), EUVL C 204, 9.8.2008, s. 77.

17

(18)  http://easo.europa.eu/wp-content/uploads/EASO-AR-final1.pdf

18

(19)  UNHCR Resettlement Handbook (UNHCR:n uudelleensijoittamisopas), heinäkuu 2011 (tarkistetut versiot vuosilta 2013 ja 2014), http://www.unhcr.org/4a2ccf4c6.html

19

UNHCR Resettlement Handbook

(20)  Ks. ETSK:n 25.2.2008 antama, asiakokonaisuuteen SOC/320 kuuluva lausunto (EUVL C 218, 11.9.2009, s. 78.

20

(21)  Kuten edellä, kohta 7.2.2.

21

(22)  Yhteisön viisumisäännöstön 19 artiklan 4 kohta ja 25 artiklan 1 kohta. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö), EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1.

22

(23)  Euroopan komissio, Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus unionin viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (uudelleenlaadittu),{SWD(2014) 67 final},{SWD(2014) 68 final}, COM(2014) 164 final, Bryssel 1.4.2014.

23

(24)  EUVL C 44, 11.2.2011, s. 162.

24

(25)  Tavoite yhteisen rajavartioyksikön perustamismahdollisuuksien ja toteutettavuuden tutkimisesta asetettiin 26. ja 27. kesäkuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä yhdeksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevan vuoteen 2020 asti ulottuvan toimintaohjelman poliittisista painopisteistä. Brysselissä 26. ja 27. kesäkuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, EUCO 79/14, Bryssel 27. kesäkuuta 2014.

25

(26)  S. Carrera (2010), Towards a Common European Border Service, CEPS Working Documents, Centre for European Policy Studies, Bryssel.

26

Towards a Common European Border Service,

(27)  http://frontex.europa.eu/news/first-annual-report-of-the-frontex-consultative-forum-on-fundamental-rights-published-WDPSJn

27

(28)  http://www.ombudsman.europa.eu/en/cases/specialreport.faces/en/52465/html.bookmark

28

(29)  EUVL C 271, 19.9.2013, s. 97.

29

(30)  Ks. ETSK:n 11.7.2012 antama, asiakokonaisuuteen SOC/456 kuuluva lausunto, kohta 16.2, EUVL C 299, 4.10.2012, s. 108.

30

(31)  http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/ege_opinion_28_ethics_security_surveillance_technologies.pdf; Katso tilintarkastustuomioistuimen kertomus http://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/sr14_03/sr14_03_fi.pdf

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 656/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston koordinoiman operatiivisen yhteistyön puitteissa suoritettavaa ulkoisten merirajojen valvontaa koskevista säännöistä, EUVL L 189, 27.6.2014, s. 93

32

(33)  ETSK:n lausunto, EUVL C 44, 16.2.2008, s. 91.

33

(34)  ETSK:n lausunto, EUVL C 302, 7.12.2004, s. 49.

34

(35)  Asiakokonaisuus REX/351, EUVL C 191, 29.6.2012, s. 134.

35

(36)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n maahanmuuttopolitiikka ja suhteet kolmansiin maihin” (ei vielä julkaistu EUVL:ssä).

36

(37)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n maahanmuuttopolitiikka ja suhteet kolmansiin maihin” (ei vielä julkaistu EUVL:ssä).

37

---

| 19.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 458/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 458/14

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2014/C 458/03)

| Yleisesittelijä: | Ariane Rodert |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Ariane Rodert

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 5. kesäkuuta 2014 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit.

(oma-aloitteinen lausunto)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 3. kesäkuuta 2014 antaa asian valmistelun ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 10.–11. syyskuuta 2014 pitämässään 501. täysistunnossa (syyskuun 11. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Ariane Rodertin ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 176 ääntä puolesta ja 37 vastaan 19:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johtopäätökset ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu yhteiskunnallisesti vaikuttavia investointeja koskevaan kiinnostukseen myönteisesti mutta korostaa, että asiaa olisi käsiteltävä sosiaalialan investointipaketin ja sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen yhteydessä. |
| --- | --- |

1.1

ETSK suhtautuu yhteiskunnallisesti vaikuttavia investointeja koskevaan kiinnostukseen myönteisesti mutta korostaa, että asiaa olisi käsiteltävä sosiaalialan investointipaketin ja sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen yhteydessä.

| 1.2 | ETSK katsoo, että yhteiskunnallisesti vaikuttavissa investoinneissa on kyse erilaisten alakohtaisten resurssien yhdistämisestä yhteiskunnallisen vaikuttavuuden luomiseksi ja että se on yksi osa sosiaalista talouden ekosysteemiä. |
| --- | --- |

1.2

ETSK katsoo, että yhteiskunnallisesti vaikuttavissa investoinneissa on kyse erilaisten alakohtaisten resurssien yhdistämisestä yhteiskunnallisen vaikuttavuuden luomiseksi ja että se on yksi osa sosiaalista talouden ekosysteemiä.

| 1.3 | Yhteiskunnallisesti vaikuttavilla investoinneilla ei pitäisi pyrkiä korvaamaan julkista vastuuta sosiaalialan ydintoimintojen rahoittamisesta vaan pikemminkin täydentämään muita rahoitusvirtoja. ETSK suhtautuu myönteisesti komissiossa käytävään keskusteluun siitä, että myös sosiaaliset investoinnit jätettäisiin talous- ja rahaliiton (EMU) finanssipoliittisissa säännöissä julkistalouden nettoalijäämälaskelmien ulkopuolelle tasapainoisen talousarvion säännön (ns. kultainen sääntö) mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

Yhteiskunnallisesti vaikuttavilla investoinneilla ei pitäisi pyrkiä korvaamaan julkista vastuuta sosiaalialan ydintoimintojen rahoittamisesta vaan pikemminkin täydentämään muita rahoitusvirtoja. ETSK suhtautuu myönteisesti komissiossa käytävään keskusteluun siitä, että myös sosiaaliset investoinnit jätettäisiin talous- ja rahaliiton (EMU) finanssipoliittisissa säännöissä julkistalouden nettoalijäämälaskelmien ulkopuolelle tasapainoisen talousarvion säännön (ns. kultainen sääntö) mukaisesti.

| 1.4 | ETSK toteaa, että rahoituksen saatavuus on kaikkien pk-yritysten yleinen huoli ja että siksi olisi kehitettävä muokattuja järjestelmiä, jotka soveltuvat erilaisiin yritysmalleihin. ETSK painottaa kuitenkin, että yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien tavoitteena ei ole yritysten yhteiskuntavastuu vaan pikemmin investoiminen yhteiskunnallisiin yrityksiin sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.4

ETSK toteaa, että rahoituksen saatavuus on kaikkien pk-yritysten yleinen huoli ja että siksi olisi kehitettävä muokattuja järjestelmiä, jotka soveltuvat erilaisiin yritysmalleihin. ETSK painottaa kuitenkin, että yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien tavoitteena ei ole yritysten yhteiskuntavastuu vaan pikemmin investoiminen yhteiskunnallisiin yrityksiin sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen mukaisesti.

| 1.5 | Mitattaessa yhteiskunnallista vaikuttavuutta sijoituksen tuottona ETSK kehottaa sidosryhmiä jatkamaan komission ja ETSK:n tällä alalla jo tekemän työn pohjalta ja noudattamaan niiden esittämiä periaatteita uusien menetelmien keksimisen sijasta. |
| --- | --- |

1.5

Mitattaessa yhteiskunnallista vaikuttavuutta sijoituksen tuottona ETSK kehottaa sidosryhmiä jatkamaan komission ja ETSK:n tällä alalla jo tekemän työn pohjalta ja noudattamaan niiden esittämiä periaatteita uusien menetelmien keksimisen sijasta.

| 1.6 | ETSK mielestä yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien parhaita malleja ovat sekamuotoiset pääomaratkaisut, kuten pitkän aikavälin sekoitettu pääoma, jossa on usein takuuosa. Komission pitäisi tutkia nyt kehittymässä olevien innovatiivisten instrumenttien laajaa rahoitusjärjestelmää ja tarkastella sen mahdollisesti myönteistä vaikutusta pääoman tarjoamiseen yhteisötalouden yrityksille ja sosiaalipoliittiseen innovointiin. |
| --- | --- |

1.6

ETSK mielestä yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien parhaita malleja ovat sekamuotoiset pääomaratkaisut, kuten pitkän aikavälin sekoitettu pääoma, jossa on usein takuuosa. Komission pitäisi tutkia nyt kehittymässä olevien innovatiivisten instrumenttien laajaa rahoitusjärjestelmää ja tarkastella sen mahdollisesti myönteistä vaikutusta pääoman tarjoamiseen yhteisötalouden yrityksille ja sosiaalipoliittiseen innovointiin.

| 1.7 | Uusia investointivälineitä kehitettäessä on otettava huomioon yhteiskunnallisten yritysten erityisominaisuudet, millä voidaan varmistaa laadukkaiden palvelujen saatavuus ja palvelujen jatkuvuus. |
| --- | --- |

1.7

Uusia investointivälineitä kehitettäessä on otettava huomioon yhteiskunnallisten yritysten erityisominaisuudet, millä voidaan varmistaa laadukkaiden palvelujen saatavuus ja palvelujen jatkuvuus.

| 1.8 | Koska yhteisötalous ja yhteiskunnalliset yritykset ovat alikehittyneitä monissa jäsenvaltioissa, yhteiskunnallisten investointien markkinoiden kehittäminen on toissijaista sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen täysimääräiseen kansallisen tason täytäntöönpanoon verrattuna, sillä siihen sisältyy aivan yhtä merkittäviä toimintoja, kuten valmiuksien vahvistaminen sekä tunnustuksen ja huomion hankkiminen. |
| --- | --- |

1.8

Koska yhteisötalous ja yhteiskunnalliset yritykset ovat alikehittyneitä monissa jäsenvaltioissa, yhteiskunnallisten investointien markkinoiden kehittäminen on toissijaista sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen täysimääräiseen kansallisen tason täytäntöönpanoon verrattuna, sillä siihen sisältyy aivan yhtä merkittäviä toimintoja, kuten valmiuksien vahvistaminen sekä tunnustuksen ja huomion hankkiminen.

| 1.9 | Yhteisötalouden yritykset liittyvät tiiviisti kansalaisyhteiskuntasektoriin. Tämän sektorin työn tunnustaminen ja turvaaminen sekä yhteisötalouden erityiset mallit ovat olennaisen tärkeitä luotaessa sektorien välille kipeästi kaivattuja luottamuksellisia ja innovatiivisia kumppanuuksia. |
| --- | --- |

1.9

Yhteisötalouden yritykset liittyvät tiiviisti kansalaisyhteiskuntasektoriin. Tämän sektorin työn tunnustaminen ja turvaaminen sekä yhteisötalouden erityiset mallit ovat olennaisen tärkeitä luotaessa sektorien välille kipeästi kaivattuja luottamuksellisia ja innovatiivisia kumppanuuksia.

2.   Johdanto

| 2.1 | Eurooppa on toipumassa aivan liian hitaasti ennennäkemättömästä kriisistä, ja sillä on edessään huomattavia yhteiskunnallisia haasteita, jotka edellyttävät yhteiskunnallista innovointia, rakennemuutosta sekä vakaita ja kestäviä sosiaaliturvajärjestelmiä. Tämä edellyttää kaikkien yhteiskunnan sidosryhmien ja resurssien saamista mukaan toimintaan, jotta voidaan luoda uusia pysyviä ratkaisuja Euroopan yhteiskunnallisen tilanteen tukemiseksi ja kehittämiseksi. |
| --- | --- |

2.1

Eurooppa on toipumassa aivan liian hitaasti ennennäkemättömästä kriisistä, ja sillä on edessään huomattavia yhteiskunnallisia haasteita, jotka edellyttävät yhteiskunnallista innovointia, rakennemuutosta sekä vakaita ja kestäviä sosiaaliturvajärjestelmiä. Tämä edellyttää kaikkien yhteiskunnan sidosryhmien ja resurssien saamista mukaan toimintaan, jotta voidaan luoda uusia pysyviä ratkaisuja Euroopan yhteiskunnallisen tilanteen tukemiseksi ja kehittämiseksi.

| 2.2 | Tässä yhteydessä komission esittämässä sosiaalialan investointipaketissa (1) korostetaan sellaisten hyvin suunniteltujen sosiaaliturvajärjestelmien merkitystä, joissa yhteiskunnallisia yrityksiä ja yhteiskunnallisia yrittäjiä (2) tuetaan muutoksen ja innovoinnin edelläkävijöinä ja täydennetään julkisen sektorin toimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.2

Tässä yhteydessä komission esittämässä sosiaalialan investointipaketissa (1) korostetaan sellaisten hyvin suunniteltujen sosiaaliturvajärjestelmien merkitystä, joissa yhteiskunnallisia yrityksiä ja yhteiskunnallisia yrittäjiä (2) tuetaan muutoksen ja innovoinnin edelläkävijöinä ja täydennetään julkisen sektorin toimenpiteitä.

| 2.3 | Lisäksi komission sosiaalisen yrittäjyyden aloitteessa (3) otetaan ensisijaiseksi tavoitteeksi EU:n sosiaalisten yritysten ja yhteisötalouden kasvulle ja kehittymiselle suotuisan ympäristön luominen. ETSK on tarjonnut tällä alalla erityisasiantuntemusta vuosien ajan (4). Näissä molemmissa EU:n poliittisissa kehyskokonaisuuksissa todetaan selkeästi, että yhteisötalouden yritysten on saatava entistä paremmin itselleen sovitettua rahoitusta, mikä yleensäkin on niiden ja pk-yritysten yhteinen ongelma. |
| --- | --- |

2.3

Lisäksi komission sosiaalisen yrittäjyyden aloitteessa (3) otetaan ensisijaiseksi tavoitteeksi EU:n sosiaalisten yritysten ja yhteisötalouden kasvulle ja kehittymiselle suotuisan ympäristön luominen. ETSK on tarjonnut tällä alalla erityisasiantuntemusta vuosien ajan (4). Näissä molemmissa EU:n poliittisissa kehyskokonaisuuksissa todetaan selkeästi, että yhteisötalouden yritysten on saatava entistä paremmin itselleen sovitettua rahoitusta, mikä yleensäkin on niiden ja pk-yritysten yhteinen ongelma.

| 2.4 | Sijoittajat ovat lisäksi jatkuvasti kiinnostuneempia yhdistämään sosiaali- tai ympäristöedut taloudelliseen sijoituksen tuottoon (5). Kesäkuussa 2013 perustettiin yhteiskunnallisesti vaikuttavia investointeja käsittelevässä G8-maiden foorumissa yhteiskunnallisesti vaikuttavia investointeja käsittelevä työryhmä (6). Sen tarkoituksena on edistää yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien markkinoiden kehittämistä. Työryhmä laatii parhaillaan raporttia, ja se on määrä julkaista suosituksineen syyskuussa 2014. |
| --- | --- |

2.4

Sijoittajat ovat lisäksi jatkuvasti kiinnostuneempia yhdistämään sosiaali- tai ympäristöedut taloudelliseen sijoituksen tuottoon (5). Kesäkuussa 2013 perustettiin yhteiskunnallisesti vaikuttavia investointeja käsittelevässä G8-maiden foorumissa yhteiskunnallisesti vaikuttavia investointeja käsittelevä työryhmä (6). Sen tarkoituksena on edistää yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien markkinoiden kehittämistä. Työryhmä laatii parhaillaan raporttia, ja se on määrä julkaista suosituksineen syyskuussa 2014.

| 2.5 | Käsillä olevassa lausunnossa selvitetään yhteisötalouden yritysten ja yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien näkökulmaa, koska niiden avulla käy hyvin päinsä vastata sosiaalisiin tarpeisiin ja täydentää julkisen vallan toimenpiteitä sosiaalipolitiikan vahvistamiseksi. Lausunto täydentää yhteiskunnallisesti vaikuttavia investointeja käsittelevän työryhmän työtä ja pyrkii lisäksi herättämään laajempaa keskustelu yhteisötalouden yritysten rahoituksensaannista. |
| --- | --- |

2.5

Käsillä olevassa lausunnossa selvitetään yhteisötalouden yritysten ja yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien näkökulmaa, koska niiden avulla käy hyvin päinsä vastata sosiaalisiin tarpeisiin ja täydentää julkisen vallan toimenpiteitä sosiaalipolitiikan vahvistamiseksi. Lausunto täydentää yhteiskunnallisesti vaikuttavia investointeja käsittelevän työryhmän työtä ja pyrkii lisäksi herättämään laajempaa keskustelu yhteisötalouden yritysten rahoituksensaannista.

3.   Yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti yhteiskunnallisesti vaikuttavia investointeja koskevaan kiinnostukseen mutta korostaa, että sitä olisi tarkasteltava sosiaalialan investointipaketin ja sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen yhteydessä ja että tällöin olisi keskityttävä yhteiskunnallisen innovoinnin tukemiseen siten, että voidaan puuttua sosiaalisiin tarpeisiin sen sijaan, että luotaisiin taloudellista tuottoa. ETSK suosittaa, että yhteisenä lähtökohtana pidetään sosiaalista tarvetta, minkä jälkeen määritetään ensisijaiset ratkaisut ja seuraavaksi selvitetään, miten toimenpiteet voidaan parhaiten rahoittaa. |
| --- | --- |

3.1

ETSK suhtautuu myönteisesti yhteiskunnallisesti vaikuttavia investointeja koskevaan kiinnostukseen mutta korostaa, että sitä olisi tarkasteltava sosiaalialan investointipaketin ja sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen yhteydessä ja että tällöin olisi keskityttävä yhteiskunnallisen innovoinnin tukemiseen siten, että voidaan puuttua sosiaalisiin tarpeisiin sen sijaan, että luotaisiin taloudellista tuottoa. ETSK suosittaa, että yhteisenä lähtökohtana pidetään sosiaalista tarvetta, minkä jälkeen määritetään ensisijaiset ratkaisut ja seuraavaksi selvitetään, miten toimenpiteet voidaan parhaiten rahoittaa.

| 3.2 | ETSK katsoo, että yhteiskunnallisesti vaikuttavissa investoinneissa on kyse erilaisten alakohtaisten resurssien yhdistämisestä julkisen, yksityisen ja yhteisötalouden yhteiskunnallisen vaikuttavuuden aikaansaamiseksi. Siten yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit ovat yksi osa sosiaalista talouden ekosysteemiä. |
| --- | --- |

3.2

ETSK katsoo, että yhteiskunnallisesti vaikuttavissa investoinneissa on kyse erilaisten alakohtaisten resurssien yhdistämisestä julkisen, yksityisen ja yhteisötalouden yhteiskunnallisen vaikuttavuuden aikaansaamiseksi. Siten yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit ovat yksi osa sosiaalista talouden ekosysteemiä.

| 3.3 | Koska ala kuitenkin kehittyy jatkuvasti, ETSK suosittelee, että eri sidosryhmät eivät määritä tätä alaa turhan nopeasti tai liian kapea-alaisesti, vaan pikemmin pyrkivät erittelemään yhteisiä piirteitä ja seuraavat, miten ala kehittyy jäsenvaltioissa. On olennaisen tärkeää, että yksityisillä yhteiskunnallisilla investoinneilla ei pyritä korvaamaan sosiaalialan lainsäädäntöön ja lakisääteisiin oikeuksiin perustuvaa julkisen vallan vastuuta sosiaalialan ydintoimenpiteiden rahoittamisessa. |
| --- | --- |

3.3

Koska ala kuitenkin kehittyy jatkuvasti, ETSK suosittelee, että eri sidosryhmät eivät määritä tätä alaa turhan nopeasti tai liian kapea-alaisesti, vaan pikemmin pyrkivät erittelemään yhteisiä piirteitä ja seuraavat, miten ala kehittyy jäsenvaltioissa. On olennaisen tärkeää, että yksityisillä yhteiskunnallisilla investoinneilla ei pyritä korvaamaan sosiaalialan lainsäädäntöön ja lakisääteisiin oikeuksiin perustuvaa julkisen vallan vastuuta sosiaalialan ydintoimenpiteiden rahoittamisessa.

| 3.4 | Kiinnostusta yhteiskunnallisesti vaikuttaviin investointeihin on olemassa, mutta ilmiö on edelleen uusi ja kehittyvä. Ensimmäinen haaste on käsitteen ja suunniteltujen investointikohteiden kuvaileminen. Käynnissä olevissa G8-keskusteluissa yhteiskunnalliset yritykset ovat investointien pääkohde, ja niiden lisäksi on kehittymässä monia ”alatason” investointikohteita. Niissä on kyse erilaisista sosiaalisten ja voittoa tuottavien tehtävien yhdistelmistä: päätoiminnasta (yhteiskunnalliset yritykset – sosiaalisten tavoitteiden perusteella toimivat) tai sivutoiminnasta (pk-yritykset – joilla on sosiaalinen tarkoitus, jonka yhteydessä tavoitellaan voittoa). Kannattaa panna merkille, että yhteiskunnalliset yritykset ovat normaali talouden osa, vaikka niillä onkin erityisluonteensa. |
| --- | --- |

3.4

Kiinnostusta yhteiskunnallisesti vaikuttaviin investointeihin on olemassa, mutta ilmiö on edelleen uusi ja kehittyvä. Ensimmäinen haaste on käsitteen ja suunniteltujen investointikohteiden kuvaileminen. Käynnissä olevissa G8-keskusteluissa yhteiskunnalliset yritykset ovat investointien pääkohde, ja niiden lisäksi on kehittymässä monia ”alatason” investointikohteita. Niissä on kyse erilaisista sosiaalisten ja voittoa tuottavien tehtävien yhdistelmistä: päätoiminnasta (yhteiskunnalliset yritykset – sosiaalisten tavoitteiden perusteella toimivat) tai sivutoiminnasta (pk-yritykset – joilla on sosiaalinen tarkoitus, jonka yhteydessä tavoitellaan voittoa). Kannattaa panna merkille, että yhteiskunnalliset yritykset ovat normaali talouden osa, vaikka niillä onkin erityisluonteensa.

| 3.5 | Koska monilla yrityksillä voi tänä päivänä olla joitakin yhteiskunnallisia tai ekologisia sitoumuksia, niitä kaikkia ei voi luokitella yhteiskunnallisiksi yrityksiksi. Eräät yritykset ovat ottaneet käyttöön yritysten yhteiskuntavastuun, jonka komissio määrittelee yrityksen vastuuksi vaikutuksestaan yhteiskuntaan ja ympäristöön (7) ja valtavirtaan kuuluvien voittoa tavoittelevien yritysten toiminnaksi, joka on vapaaehtoista. |
| --- | --- |

3.5

Koska monilla yrityksillä voi tänä päivänä olla joitakin yhteiskunnallisia tai ekologisia sitoumuksia, niitä kaikkia ei voi luokitella yhteiskunnallisiksi yrityksiksi. Eräät yritykset ovat ottaneet käyttöön yritysten yhteiskuntavastuun, jonka komissio määrittelee yrityksen vastuuksi vaikutuksestaan yhteiskuntaan ja ympäristöön (7) ja valtavirtaan kuuluvien voittoa tavoittelevien yritysten toiminnaksi, joka on vapaaehtoista.

| 3.6 | ETSK korostaa siksi, että kaikissa tämän alan aloitteissa on noudatettava sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen mukaista kuvausta yhteiskunnallisesta yrityksestä, koska siten saadaan kuvattua yhteiskunnallisen yrityksen erilaiset mallit jäsenvaltioissa. Sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen mukaan yhteiskunnallinen yritys on ”yritys, jonka ensisijaisena tavoitteena on pikemminkin saada aikaan sosiaalista vaikutusta kuin tuottaa voittoa omistajille tai sidosryhmille” ja sen on täytettävä kolme perusvaatimusta (8). |
| --- | --- |

3.6

ETSK korostaa siksi, että kaikissa tämän alan aloitteissa on noudatettava sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen mukaista kuvausta yhteiskunnallisesta yrityksestä, koska siten saadaan kuvattua yhteiskunnallisen yrityksen erilaiset mallit jäsenvaltioissa. Sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen mukaan yhteiskunnallinen yritys on ”yritys, jonka ensisijaisena tavoitteena on pikemminkin saada aikaan sosiaalista vaikutusta kuin tuottaa voittoa omistajille tai sidosryhmille” ja sen on täytettävä kolme perusvaatimusta (8).

| 3.7 | Tämän vuoksi ETSK katsoo, että on olennaisen tärkeää tarjota yksilöllisesti sovitettuja rahoitusjärjestelmiä, joissa on monia eri välineitä, malleja ja tuotteita kaikkia erilaisia malleja ja rakenteita varten, yhteiskunnallisesti vastuullisista yrityksistä yhteiskunnallista toimintaa harjoittaviin yhteisötalouden yrityksiin, ja että on pidettävä mielessä, että ne eivät aina tarkoita samaa asiaa. Vaikka yhteiskunnallisesti vaikuttavia investointeja koskevat aloitteet on pääosin suunnattu jälkimmäisille tahoille, on pantava merkille, että myös pk-yrityksillä on nämä samat huolet rahoituksen saatavuudesta, mikä sekin vaatii täyden huomion. |
| --- | --- |

3.7

Tämän vuoksi ETSK katsoo, että on olennaisen tärkeää tarjota yksilöllisesti sovitettuja rahoitusjärjestelmiä, joissa on monia eri välineitä, malleja ja tuotteita kaikkia erilaisia malleja ja rakenteita varten, yhteiskunnallisesti vastuullisista yrityksistä yhteiskunnallista toimintaa harjoittaviin yhteisötalouden yrityksiin, ja että on pidettävä mielessä, että ne eivät aina tarkoita samaa asiaa. Vaikka yhteiskunnallisesti vaikuttavia investointeja koskevat aloitteet on pääosin suunnattu jälkimmäisille tahoille, on pantava merkille, että myös pk-yrityksillä on nämä samat huolet rahoituksen saatavuudesta, mikä sekin vaatii täyden huomion.

| 3.8 | ETSK:n mielestä yhteiskunnallista innovointia edistävään rahoitukseen on sisällytettävä kaikki rahoituslähteet apurahoista investointeihin, joilla on erilaiset tuotto-odotukset, ottaen huomioon yhteiskunnallisten yrittäjien liiketoimintamallit. Tämä on ristiriidassa GIIN-verkoston yleisimmin käytetyn kuvauksen (9) kanssa, sillä sen mukaan vaikuttavuusinvestoinnit ovat yrityksiin, organisaatioihin ja rahastoihin tehtäviä investointeja, joiden tarkoituksena on saada aikaan mitattavissa olevaa ja yhteiskunnallista hyötyä ja ympäristövaikutusta taloudellisen tuoton ohella. ETSK:n mielestä tämä määritelmä ei kuvaa jo olemassa olevien yhteiskunnallisten sijoitusten moninaisuutta eikä niiden tavoitetta, joka on yhteiskunnallisen edistyksen uusien rahoituslähteiden määrittäminen. Näin ollen sitä on kehitettävä. Siinä tarkastellaan yhteiskunnallisia investointeja pääasiassa yksityisen sijoittajan näkökulmasta, eikä luoda yhteyttä sosiaalipoliittiseen innovointiin. |
| --- | --- |

3.8

ETSK:n mielestä yhteiskunnallista innovointia edistävään rahoitukseen on sisällytettävä kaikki rahoituslähteet apurahoista investointeihin, joilla on erilaiset tuotto-odotukset, ottaen huomioon yhteiskunnallisten yrittäjien liiketoimintamallit. Tämä on ristiriidassa GIIN-verkoston yleisimmin käytetyn kuvauksen (9) kanssa, sillä sen mukaan vaikuttavuusinvestoinnit ovat yrityksiin, organisaatioihin ja rahastoihin tehtäviä investointeja, joiden tarkoituksena on saada aikaan mitattavissa olevaa ja yhteiskunnallista hyötyä ja ympäristövaikutusta taloudellisen tuoton ohella. ETSK:n mielestä tämä määritelmä ei kuvaa jo olemassa olevien yhteiskunnallisten sijoitusten moninaisuutta eikä niiden tavoitetta, joka on yhteiskunnallisen edistyksen uusien rahoituslähteiden määrittäminen. Näin ollen sitä on kehitettävä. Siinä tarkastellaan yhteiskunnallisia investointeja pääasiassa yksityisen sijoittajan näkökulmasta, eikä luoda yhteyttä sosiaalipoliittiseen innovointiin.

| 3.9 | Ratkaisevan tärkeä osa yhteiskunnallisesti vaikuttavissa investoinneissa on toimenpiteestä johtuvan yhteiskunnallisen vaikuttavuuden mittaaminen. Sosiaalisten vaikutusten mittaamisesta laaditun ETSK:n lausunnon (10) tavoin ETSK katsoo, että sosiaalisten vaikutusten mittaamisen olisi tuettava yhteiskunnallista tehtävää, oltava oikeasuhtaista ja sen yhteydessä olisi tunnustettava, että vaikutusta voidaan mitata monilla eri tavoilla yrityksen toiminnan mukaan. Vastaavia periaatteita esitettiin yhteiskunnallista yrittäjyyttä käsittelevän asiantuntijaryhmän alaryhmän kesäkuussa 2014 laatimassa raportissa (11). ETSK kehottaakin jäsenvaltioita ja asiaankuuluvia sidosryhmiä kehittämään tätä unionitason työtä ja sen käytäntöjä uusien menetelmien kehittämisen sijasta. Lisäksi kaikkien eurooppalaisen yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston (EuSEF) tukemiseksi laadittavien uusien sääntöjen pitäisi olla oikeasuhtaisia, ja niiden pitäisi perustua investointien kohteena olevien yhteiskunnallisten yritysten tarpeisiin ja rajallisiin resursseihin. |
| --- | --- |

3.9

Ratkaisevan tärkeä osa yhteiskunnallisesti vaikuttavissa investoinneissa on toimenpiteestä johtuvan yhteiskunnallisen vaikuttavuuden mittaaminen. Sosiaalisten vaikutusten mittaamisesta laaditun ETSK:n lausunnon (10) tavoin ETSK katsoo, että sosiaalisten vaikutusten mittaamisen olisi tuettava yhteiskunnallista tehtävää, oltava oikeasuhtaista ja sen yhteydessä olisi tunnustettava, että vaikutusta voidaan mitata monilla eri tavoilla yrityksen toiminnan mukaan. Vastaavia periaatteita esitettiin yhteiskunnallista yrittäjyyttä käsittelevän asiantuntijaryhmän alaryhmän kesäkuussa 2014 laatimassa raportissa (11). ETSK kehottaakin jäsenvaltioita ja asiaankuuluvia sidosryhmiä kehittämään tätä unionitason työtä ja sen käytäntöjä uusien menetelmien kehittämisen sijasta. Lisäksi kaikkien eurooppalaisen yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneen rahaston (EuSEF) tukemiseksi laadittavien uusien sääntöjen pitäisi olla oikeasuhtaisia, ja niiden pitäisi perustua investointien kohteena olevien yhteiskunnallisten yritysten tarpeisiin ja rajallisiin resursseihin.

4.   Yhteiskunnallisen yrittäjyyden näkökulma

| 4.1 | Yhteiskunnallisten yritysten sektorin mahdollisuuksien täysimääräistä hyödyntämistä varten tarvitaan yhdistetty rahoitusjärjestelmä, joka on kehitetty olemassa olevasta eettisestä ja vaihtoehtoisesta rahoitusjärjestelmästä, sen sijaan, että sovellettaisiin valtavirran rahoitusvälineitä ja logiikkaa, joissa keskitytään pääosin sijoittajan näkökulmaan. |
| --- | --- |

4.1

Yhteiskunnallisten yritysten sektorin mahdollisuuksien täysimääräistä hyödyntämistä varten tarvitaan yhdistetty rahoitusjärjestelmä, joka on kehitetty olemassa olevasta eettisestä ja vaihtoehtoisesta rahoitusjärjestelmästä, sen sijaan, että sovellettaisiin valtavirran rahoitusvälineitä ja logiikkaa, joissa keskitytään pääosin sijoittajan näkökulmaan.

| 4.2 | Kuten ETSK:n aiemmassa lausunnossa (12) todetaan, oman pääoman ehtoisiksi rahoitusvälineiksi suunniteltujen yhteiskunnallisten investointien saaminen saattaa olla hankalaa monille yhteiskunnallisille yrityksille, koska omistajuus ja hallinto eivät ehkä vastaa yhteisötalouden yritysten malleja, arvoja ja oikeudellisia muotoja. |
| --- | --- |

4.2

Kuten ETSK:n aiemmassa lausunnossa (12) todetaan, oman pääoman ehtoisiksi rahoitusvälineiksi suunniteltujen yhteiskunnallisten investointien saaminen saattaa olla hankalaa monille yhteiskunnallisille yrityksille, koska omistajuus ja hallinto eivät ehkä vastaa yhteisötalouden yritysten malleja, arvoja ja oikeudellisia muotoja.

| 4.3 | ETSK katsoo siksi, että yhteiskunnallisesti vaikuttavilla investoinneilla olisi kannustettava sekamuotoisia pääomaratkaisuja. Tämä sekamuotoinen pääomamalli yhdistää määrärahat pitkäaikaisiin ”kärsivällisiin” lainoihin ja vastaaviin, joissa kestäväpohjaisuus ja pitkäaikaisuus taataan julkisten tahojen omistajuudella tai takuilla. |
| --- | --- |

4.3

ETSK katsoo siksi, että yhteiskunnallisesti vaikuttavilla investoinneilla olisi kannustettava sekamuotoisia pääomaratkaisuja. Tämä sekamuotoinen pääomamalli yhdistää määrärahat pitkäaikaisiin ”kärsivällisiin” lainoihin ja vastaaviin, joissa kestäväpohjaisuus ja pitkäaikaisuus taataan julkisten tahojen omistajuudella tai takuilla.

| 4.4 | ETSK kehottaa komissiota ryhtymään ensimmäisenä toimenpiteenään tällä kehittyvällä alalla edistämään parhaisiin käytäntöihin perustuvia toimintapoliittisia kokemuksia, jotka liittyvät kehittyvien yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien ja rahoituksen eri malleihin. Tässä tarkastelussa voitaisiin arvioida pääoman ja sen tarjoajien erityisten välineiden ja muotojen mahdollisuuksia ja haasteita, esimerkiksi parhaillaan käsiteltävänä olevia yhteiskunnallisesti vaikuttavia obligaatioita (13), yhteisön uudelleeninvestointisäädöksiä tai Italian sosiaalisia obligaatioita (14). |
| --- | --- |

4.4

ETSK kehottaa komissiota ryhtymään ensimmäisenä toimenpiteenään tällä kehittyvällä alalla edistämään parhaisiin käytäntöihin perustuvia toimintapoliittisia kokemuksia, jotka liittyvät kehittyvien yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien ja rahoituksen eri malleihin. Tässä tarkastelussa voitaisiin arvioida pääoman ja sen tarjoajien erityisten välineiden ja muotojen mahdollisuuksia ja haasteita, esimerkiksi parhaillaan käsiteltävänä olevia yhteiskunnallisesti vaikuttavia obligaatioita (13), yhteisön uudelleeninvestointisäädöksiä tai Italian sosiaalisia obligaatioita (14).

| 4.5 | Koska tällä hetkellä näitä innovatiivisia rahoitusvälineitä on pääasiassa paikallisella, alueellisella ja valtiollisella tasolla, niihin ei juuri kohdistu rajatylittävää mielenkiintoa. ETSK katsookin, että EU:n ei tarvitse tässä vaiheessa tarjota lisäkannustimia eurooppalaisille yhteiskunnallisesti vaikuttaville investoinneille. |
| --- | --- |

4.5

Koska tällä hetkellä näitä innovatiivisia rahoitusvälineitä on pääasiassa paikallisella, alueellisella ja valtiollisella tasolla, niihin ei juuri kohdistu rajatylittävää mielenkiintoa. ETSK katsookin, että EU:n ei tarvitse tässä vaiheessa tarjota lisäkannustimia eurooppalaisille yhteiskunnallisesti vaikuttaville investoinneille.

| 4.6 | Muut yhteiskunnallisten yritysten erityisominaisuudet on myös otettava huomioon yhteiskunnallisesti vaikuttavissa investoinneissa. Tarkastelua vaativia kysymyksiä ovat muun muassa investointikohteesta irtautuminen, pitkän aikavälin sijoitukset lyhyen aikavälin sijaan, vaikutus palveluntuottamisen jatkuvuuteen, vaikutus yhteiskunnallisten yritysten yhteiskunnalliseen tehtävään yms. |
| --- | --- |

4.6

Muut yhteiskunnallisten yritysten erityisominaisuudet on myös otettava huomioon yhteiskunnallisesti vaikuttavissa investoinneissa. Tarkastelua vaativia kysymyksiä ovat muun muassa investointikohteesta irtautuminen, pitkän aikavälin sijoitukset lyhyen aikavälin sijaan, vaikutus palveluntuottamisen jatkuvuuteen, vaikutus yhteiskunnallisten yritysten yhteiskunnalliseen tehtävään yms.

| 4.7 | Myös kannustimia, kuten verokannustimia, olisi tutkittava tarkemmin yhtenä tulomallin osana, kuten myös kysymystä siitä, miten sijoittajille annettavat kannustimet voidaan pitää tasapainossa niiden odotettujen markkinatuottojen kanssa. Tuotto ei saisi olla korkeampi kuin tuoton senhetkinen markkina-arvo, kun kyse on julkisista varoista tai kannustimista. Komission pitäisi tarkastella pääomakannustimien tyyppejä ja taloudellista ja/tai yhteiskunnallista tuottoa jäsenvaltioissa. Voi olla hyödyllistä kehottaa eläkerahastoja harkitsemaan kyseisten investointien ottamista osaksi hajautettua sijoitussalkkuaan. |
| --- | --- |

4.7

Myös kannustimia, kuten verokannustimia, olisi tutkittava tarkemmin yhtenä tulomallin osana, kuten myös kysymystä siitä, miten sijoittajille annettavat kannustimet voidaan pitää tasapainossa niiden odotettujen markkinatuottojen kanssa. Tuotto ei saisi olla korkeampi kuin tuoton senhetkinen markkina-arvo, kun kyse on julkisista varoista tai kannustimista. Komission pitäisi tarkastella pääomakannustimien tyyppejä ja taloudellista ja/tai yhteiskunnallista tuottoa jäsenvaltioissa. Voi olla hyödyllistä kehottaa eläkerahastoja harkitsemaan kyseisten investointien ottamista osaksi hajautettua sijoitussalkkuaan.

| 4.8 | Komission on myös tärkeää seurata yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien edistymistä säännöllisesti, jotta voidaan varmistaa, että yhteiskunnallisten yritysten ja yhteisötalouden tärkeimmät kohderyhmät pystyvät tosiasiasiallisesti saamaan tarpeidensa mukaista pääomaa. |
| --- | --- |

4.8

Komission on myös tärkeää seurata yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien edistymistä säännöllisesti, jotta voidaan varmistaa, että yhteiskunnallisten yritysten ja yhteisötalouden tärkeimmät kohderyhmät pystyvät tosiasiasiallisesti saamaan tarpeidensa mukaista pääomaa.

5.   Lisähuomioita yhteiskunnallisesti vaikuttavista investoinneista ja toimintapoliittisesta kehyksestä

| 5.1 | Koska asianmukaisen rahoituksen saatavuus on tärkeää koko yrityksen elinkaaren ajan, kaiken kehityksen on tapahduttava yhteiskunnallisen rahoituksen ja investointien toimintapoliittisessa kehyksessä, joka tukee jäsenvaltioiden yhteisötalouden sektoria, millä vältetään se, että tietyt jäsenvaltiot käyttävät yksittäisiä välineitä sen sijaan, että ne loisivat laaja-alaisen toimintapoliittisen kehyksen. |
| --- | --- |

5.1

Koska asianmukaisen rahoituksen saatavuus on tärkeää koko yrityksen elinkaaren ajan, kaiken kehityksen on tapahduttava yhteiskunnallisen rahoituksen ja investointien toimintapoliittisessa kehyksessä, joka tukee jäsenvaltioiden yhteisötalouden sektoria, millä vältetään se, että tietyt jäsenvaltiot käyttävät yksittäisiä välineitä sen sijaan, että ne loisivat laaja-alaisen toimintapoliittisen kehyksen.

| 5.2 | Yhtä tärkeää on, että kaikki investoijatyypit – julkiset ja yksityiset tahot sekä kansalaisyhteiskunta – otetaan huomioon ja että kiinnitetään huomiota niiden yksittäisiin motiiveihin ja odotuksiin, jotta voidaan varmistaa paras mahdollinen kumppanuus ja tulokset. Tärkeintä on kuitenkin se, että vaikuttavuusinvestointien infrastruktuurin rakentamisen on vaikutettava myönteisesti EU:n sosiaaliturvajärjestelmiin. Toimintalinjoja on muokattava huolellisesti kansallisissa puitteissa, jotta yhteiskunnalliset yritykset ja julkinen sektori saadaan keskinäisesti vahvistamaan sosiaaliturvajärjestelmiä ja jotta voidaan varmistaa laadukkaiden ja edullisten palvelujen yleinen saatavuus. |
| --- | --- |

5.2

Yhtä tärkeää on, että kaikki investoijatyypit – julkiset ja yksityiset tahot sekä kansalaisyhteiskunta – otetaan huomioon ja että kiinnitetään huomiota niiden yksittäisiin motiiveihin ja odotuksiin, jotta voidaan varmistaa paras mahdollinen kumppanuus ja tulokset. Tärkeintä on kuitenkin se, että vaikuttavuusinvestointien infrastruktuurin rakentamisen on vaikutettava myönteisesti EU:n sosiaaliturvajärjestelmiin. Toimintalinjoja on muokattava huolellisesti kansallisissa puitteissa, jotta yhteiskunnalliset yritykset ja julkinen sektori saadaan keskinäisesti vahvistamaan sosiaaliturvajärjestelmiä ja jotta voidaan varmistaa laadukkaiden ja edullisten palvelujen yleinen saatavuus.

| 5.3 | Tässä valtiovallalla on keskeinen asema yhteiskunnallisen vaikuttavuuden ”hankkijana” mutta ennen kaikkea tahona, joka on päävastuussa sosiaalisten oikeuksien takaamisesta. Yhteiskunnallisia investointeja koskevien markkinoiden kannustimien on perustuttava näkemykseen, jonka mukaan myönteistä yhteiskunnallista vaikuttavuutta hankitaan yhteisen hyvän vuoksi, eikä siihen vaihtoehtoon, että valtio vetäytyy velvoitteestaan tarjota sosiaalipolitiikkaa, sosiaaliturvaa ja sosiaalipalveluja. |
| --- | --- |

5.3

Tässä valtiovallalla on keskeinen asema yhteiskunnallisen vaikuttavuuden ”hankkijana” mutta ennen kaikkea tahona, joka on päävastuussa sosiaalisten oikeuksien takaamisesta. Yhteiskunnallisia investointeja koskevien markkinoiden kannustimien on perustuttava näkemykseen, jonka mukaan myönteistä yhteiskunnallista vaikuttavuutta hankitaan yhteisen hyvän vuoksi, eikä siihen vaihtoehtoon, että valtio vetäytyy velvoitteestaan tarjota sosiaalipolitiikkaa, sosiaaliturvaa ja sosiaalipalveluja.

| 5.3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komissiossa käytävään keskusteluun siitä, että myös sosiaaliset investoinnit jätettäisiin talous- ja rahaliiton (EMU) finanssipoliittisissa säännöissä julkistalouden nettoalijäämälaskelmien ulkopuolelle tasapainoisen talousarvion säännön (ns. kultainen sääntö) mukaisesti (15). |
| --- | --- |

5.3.1

ETSK suhtautuu myönteisesti komissiossa käytävään keskusteluun siitä, että myös sosiaaliset investoinnit jätettäisiin talous- ja rahaliiton (EMU) finanssipoliittisissa säännöissä julkistalouden nettoalijäämälaskelmien ulkopuolelle tasapainoisen talousarvion säännön (ns. kultainen sääntö) mukaisesti (15).

| 5.4 | ETSK:n lausunto sosiaalialan investointipaketista ja siihen liittyvästä työstä (16) olisi otettava tässä huomioon, koska siinä kehotetaan luomaan innovatiivista rahoitusta, jonka myötä tunnustetaan, että hyvin suunnitelluilla, tehokkailla ja vaikuttavilla investoinneilla voidaan lisätä yhteiskunnallisia vaikutuksia ja että hyvinvointivaltion investoinnit luovat yhteiskunnallista edistystä ja supistavat sosiaalisia kustannuksia tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

5.4

ETSK:n lausunto sosiaalialan investointipaketista ja siihen liittyvästä työstä (16) olisi otettava tässä huomioon, koska siinä kehotetaan luomaan innovatiivista rahoitusta, jonka myötä tunnustetaan, että hyvin suunnitelluilla, tehokkailla ja vaikuttavilla investoinneilla voidaan lisätä yhteiskunnallisia vaikutuksia ja että hyvinvointivaltion investoinnit luovat yhteiskunnallista edistystä ja supistavat sosiaalisia kustannuksia tulevaisuudessa.

| 5.5 | Yhteiskunnallisiin yrityksiin investoiminen on erityisen monisäikeistä, koska palveluja tarjotaan usein hädänalaisille ihmisille. Toimenpiteiden onnistuminen riippuu resursseista, joustavuudesta mukautua muuttuviin olosuhteisiin ja palvelujen jatkuvuuden varmistamisesta. Perinteisen investointi- ja markkina-ajattelun soveltaminen tällä alalla edellyttää huolellista harkintaa, jotta voidaan välttää kielteinen vaikutus tärkeimpään kohderyhmään, peruskäyttäjään. |
| --- | --- |

5.5

Yhteiskunnallisiin yrityksiin investoiminen on erityisen monisäikeistä, koska palveluja tarjotaan usein hädänalaisille ihmisille. Toimenpiteiden onnistuminen riippuu resursseista, joustavuudesta mukautua muuttuviin olosuhteisiin ja palvelujen jatkuvuuden varmistamisesta. Perinteisen investointi- ja markkina-ajattelun soveltaminen tällä alalla edellyttää huolellista harkintaa, jotta voidaan välttää kielteinen vaikutus tärkeimpään kohderyhmään, peruskäyttäjään.

| 5.6 | Yhteiskunnallisesti vaikuttavia investointeja on myös tutkittava laajemmissa rahoituksen puitteissa, kuten julkisissa hankinnoissa ja alihankinnassa. Innovaatiota koskevat yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit edellyttävät erilaista suhdetta, joka perustuu sidosryhmien väliseen tasavertaiseen kumppanuuteen, jossa julkisen vallan edustajat ovat keskeisiä toimijoita. |
| --- | --- |

5.6

Yhteiskunnallisesti vaikuttavia investointeja on myös tutkittava laajemmissa rahoituksen puitteissa, kuten julkisissa hankinnoissa ja alihankinnassa. Innovaatiota koskevat yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit edellyttävät erilaista suhdetta, joka perustuu sidosryhmien väliseen tasavertaiseen kumppanuuteen, jossa julkisen vallan edustajat ovat keskeisiä toimijoita.

| 5.7 | Koska yhteiskunnallisten yritysten sektori on monissa maissa edelleen alikehittynyt, kaikkia yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien alalla tehtäviä aloitteita on harkittava huolellisesti. Yhteiskunnallisten investointien markkinat edellyttävät kysyntää ja tarjontaa ja siten vakiintunutta yhteiskunnallisten yritysten sektoria. Investointimarkkinoiden kehittäminen on kestävän yhteiskunnallisten yritysten sektorin aikaansaamisessa toissijainen seikka. |
| --- | --- |

5.7

Koska yhteiskunnallisten yritysten sektori on monissa maissa edelleen alikehittynyt, kaikkia yhteiskunnallisesti vaikuttavien investointien alalla tehtäviä aloitteita on harkittava huolellisesti. Yhteiskunnallisten investointien markkinat edellyttävät kysyntää ja tarjontaa ja siten vakiintunutta yhteiskunnallisten yritysten sektoria. Investointimarkkinoiden kehittäminen on kestävän yhteiskunnallisten yritysten sektorin aikaansaamisessa toissijainen seikka.

| 5.8 | Tässä yhteydessä on myös tärkeää mainita, että yhteiskunnalliset yritykset kehittyvät kansalaisyhteiskunnassa. Riippumattoman ja kestävällä pohjalla olevan kansalaisyhteiskunnan tukeminen on siksi ratkaisevan tärkeää yhteiskunnallisten yritysten kehittämisessä, samoin kuin yhteisötalouden tahojen kanssa kaikissa vaiheissa käytävä vuoropuhelu. |
| --- | --- |

5.8

Tässä yhteydessä on myös tärkeää mainita, että yhteiskunnalliset yritykset kehittyvät kansalaisyhteiskunnassa. Riippumattoman ja kestävällä pohjalla olevan kansalaisyhteiskunnan tukeminen on siksi ratkaisevan tärkeää yhteiskunnallisten yritysten kehittämisessä, samoin kuin yhteisötalouden tahojen kanssa kaikissa vaiheissa käytävä vuoropuhelu.

| 5.9 | Vaikka soveltuvaa rahoitusta (yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit tai muut) olisi saatavilla, nämä markkinat eivät toimi täydellisesti, mikäli ei kehitetä valmiuksia yhteiskunnallisen vaikuttavuuden mittaamisessa ja investointivalmiutta koskevissa ohjelmissa. Näiden valmiuksien vahvistamista edistävien palvelujen tarjoajia, jotka usein ovat itsekin yhteiskunnallisia yrityksiä, on kannustettava. On myös luotava yhteyksiä yhteiskunnallisten yritysten ja yhteiskunnallisia investointeja tekevien piirien välille, ja siinä välittäjätahoilla on keskeinen asema. ETSK kuitenkin varoittaa lisäämästä liian monia välitasoja tai suuren mittakaavan toimijoita, koska todelliset yhteiskunnallisen innovoinnin kumppanuudet perustuvat suoraan ja tiiviiseen yhteyteen sidosryhmien (usein pienten ja paikallisten tahojen) välillä, mikä lisää luottamusta, eikä tämä tapahdu välittäjien avulla. |
| --- | --- |

5.9

Vaikka soveltuvaa rahoitusta (yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit tai muut) olisi saatavilla, nämä markkinat eivät toimi täydellisesti, mikäli ei kehitetä valmiuksia yhteiskunnallisen vaikuttavuuden mittaamisessa ja investointivalmiutta koskevissa ohjelmissa. Näiden valmiuksien vahvistamista edistävien palvelujen tarjoajia, jotka usein ovat itsekin yhteiskunnallisia yrityksiä, on kannustettava. On myös luotava yhteyksiä yhteiskunnallisten yritysten ja yhteiskunnallisia investointeja tekevien piirien välille, ja siinä välittäjätahoilla on keskeinen asema. ETSK kuitenkin varoittaa lisäämästä liian monia välitasoja tai suuren mittakaavan toimijoita, koska todelliset yhteiskunnallisen innovoinnin kumppanuudet perustuvat suoraan ja tiiviiseen yhteyteen sidosryhmien (usein pienten ja paikallisten tahojen) välillä, mikä lisää luottamusta, eikä tämä tapahdu välittäjien avulla.

| 5.10 | ETSK tähdentää, että on tärkeää erottaa selkeästi toisistaan yhteiskunnallisen yrityksen yhteiskunnallinen vaikuttavuus sellaisenaan ja yrityksen tietyn toiminnan tai ohjelman kautta luotu yhteiskunnallinen vaikuttavuus. Yhteiskunnallisten yritysten on aina noudatettava työlainsäädäntöä, työntekijöiden oikeuksia ja relevantteja työehtosopimuksia. |
| --- | --- |

5.10

ETSK tähdentää, että on tärkeää erottaa selkeästi toisistaan yhteiskunnallisen yrityksen yhteiskunnallinen vaikuttavuus sellaisenaan ja yrityksen tietyn toiminnan tai ohjelman kautta luotu yhteiskunnallinen vaikuttavuus. Yhteiskunnallisten yritysten on aina noudatettava työlainsäädäntöä, työntekijöiden oikeuksia ja relevantteja työehtosopimuksia.

| 5.11 | Yhteisötalouden ja yhteiskunnallisten yritysten tukeminen edellyttää kokonaisvaltaista näkemystä siitä, mistä erinomaiset ajatukset tulevat, kuka niitä edistää ja miten ne kehittyvät. Jokainen näistä kysymyksistä haastaa valtiot ja yksityiset sijoittajat ajattelemaan uudella tavalla sijoituspääoman tarjoamista, jotta voidaan hyödyntää kaikkia yhteiskunnallisten yritysten ja yhteisötalouden alan tarjoamia mahdollisuuksia. Rahoituksen saatavuuden lisäksi tarvitaan muita keskeisiä tekijöitä luomaan kannustava ympäristö Euroopan yhteiskunnallisen yrittäjyyden alalle. ETSK kehottaakin jäsenvaltioita hyödyntämään sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen myötä käytettävissä olevia järjestelyitä ja kehittämään alalle kansallisia tukisuunnitelmia, ja kehottaa komissiota nimeämään tehtävästä vastaavan yksikön kehittämään sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen toista vaihetta tulevina vuosina. |
| --- | --- |

5.11

Yhteisötalouden ja yhteiskunnallisten yritysten tukeminen edellyttää kokonaisvaltaista näkemystä siitä, mistä erinomaiset ajatukset tulevat, kuka niitä edistää ja miten ne kehittyvät. Jokainen näistä kysymyksistä haastaa valtiot ja yksityiset sijoittajat ajattelemaan uudella tavalla sijoituspääoman tarjoamista, jotta voidaan hyödyntää kaikkia yhteiskunnallisten yritysten ja yhteisötalouden alan tarjoamia mahdollisuuksia. Rahoituksen saatavuuden lisäksi tarvitaan muita keskeisiä tekijöitä luomaan kannustava ympäristö Euroopan yhteiskunnallisen yrittäjyyden alalle. ETSK kehottaakin jäsenvaltioita hyödyntämään sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen myötä käytettävissä olevia järjestelyitä ja kehittämään alalle kansallisia tukisuunnitelmia, ja kehottaa komissiota nimeämään tehtävästä vastaavan yksikön kehittämään sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen toista vaihetta tulevina vuosina.

Bryssel 11. syyskuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 83 final

1

(2)  Yhteisötalous, johon viitataan myös ”kolmantena sektorina” tarkoittaa hallituksesta riippumattomia toimijoita, kuten yhteisöjä, vapaaehtoisjärjestöjä ja yhteiskunnallisia yrityksiä, jotka toimivat yhteiskunnallisen edun vuoksi. Yhteiskunnalliset yritykset ovat yrityksiä, joilla on ensisijaisesti yhteiskunnallisia tavoitteita, ja joiden tuotto tavallisesti sijoitetaan uudelleen yritykseen tai yhteisöön sen sijaan, että se jaettaisiin voittoina omistajille ja osakkeenomistajille.

2

(3)  COM(2011)0682 final.

3

(4)  EUVL C 318, 23.12.2009, s. 22, EUVL C 24, 28.1.2012, s. 1, EUVL C 229, 31.7.2012, s. 44, EUVL C 229, 31.7.2012, s. 55, ja EUVL C 170, 5.6.2014, s.18.

4

(5)  Asiasta kiinnostuneita tahoja ovat yksityiset sijoittajat riskipääoman tarjoajista eläkerahastoihin, säätiöt ja julkiset ja yksityiset pankit sekä sellaiset verkostot kuin TONIIC, EVPA ja Ashoka Support Network.

5

(6)  https://www.gov.uk/government/groups/social-impact-investment-taskforce

6

(7)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/corporate-social-responsibility/index_en.htm

7

(8)  COM(2011)0682 final, s. 2.

8

(9)  Kansainvälisen vaikuttavuussijoittamisen verkoston (Global Impact Investment Network, GIIN) määritelmä: http://www.thegiin.org/cgi-bin/iowa/aboutus/index.html

9

Global Impact Investment Network

(10)  EUVL C 170, 5.6.2014, s.18

10

(11)  http://ec.europa.eu/internal_market/social_business/docs/expert-group/social_impact/140605-sub-group-report_en.pdf

11

(12)  EUVL C 229, 31.7.2012, s. 55

12

(13)  https://www.gov.uk/social-impact-bonds

13

(14)  http://www.ubibanca.com/page/ubicomunita-social-bond

14

(15)  EUVL C 226, 16.7.2014, s. 21

15

(16)  EUVL C 271, 19.9.2013, s. 91 ja EUVL C 226, 16.7.2014, s. 21.

16

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

501. täysistunto 10. ja 11. syyskuuta 2014

| 19.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 458/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 458/19

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhdenmiehen rajavastuuyhtiöistä”

COM(2014) 212 final – 2014/0120 (COD)

(2014/C 458/04)

| Esittelijä: | Oliver Röpke |
| --- | --- |

Esittelijä:

Oliver Röpke

Euroopan parlamentti päätti 16. huhtikuuta ja neuvosto 6. toukokuuta 2014 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yhdenmiehen rajavastuuyhtiöistä

COM(2014) 212 final – 2014/0120 (COD).

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 15. heinäkuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10.–11. syyskuuta 2014 pitämässään 501. täysistunnossa (syyskuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 127 ääntä puolesta ja 50 vastaan 15:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan komission ehdotuksella direktiiviksi yhdenmiehen rajavastuuyhtiöistä (Societas Unius Personae, SUP) (1) on tarkoitus helpottaa pk-yritysten rajatylittävää toimintaa. ETSK on sitä mieltä, että ehdotusta on nykyisestään vielä kehitettävä. Monissa ehdotuksen säännöksissä piilee monia (vakavia) mahdollisia riskejä, jotka liittyvät asianmukaiseen liiketoimintaan sisämarkkinoilla sekä luotonantajien, kuluttajien ja työntekijöiden intresseihin. ETSK suosittaakin painokkaasti komissiolle, että se ottaa huomioon käsillä olevassa lausunnossa esitetyt ehdotukset ja panee ne täytäntöön. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan komission ehdotuksella direktiiviksi yhdenmiehen rajavastuuyhtiöistä (Societas Unius Personae, SUP) (1) on tarkoitus helpottaa pk-yritysten rajatylittävää toimintaa. ETSK on sitä mieltä, että ehdotusta on nykyisestään vielä kehitettävä. Monissa ehdotuksen säännöksissä piilee monia (vakavia) mahdollisia riskejä, jotka liittyvät asianmukaiseen liiketoimintaan sisämarkkinoilla sekä luotonantajien, kuluttajien ja työntekijöiden intresseihin. ETSK suosittaakin painokkaasti komissiolle, että se ottaa huomioon käsillä olevassa lausunnossa esitetyt ehdotukset ja panee ne täytäntöön.

| 1.2 | Valittu oikeusperusta (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artikla) ei ole vakuuttava, ja vaikuttaa siltä, että näin pyritään ennen kaikkea kiertämään vaatimus yksimielisyydestä neuvostossa ja välttämään aloitteen epäonnistuminen, kuten yksityisen eurooppayhtiön tapauksessa. Vaikka SUPit on tarkoitus liittää muodollisesti kansallisiin oikeusjärjestyksiin vaihtoehtoisena yhtiömuotona, niiden keskeiset ominaispiirteet määritellään kuitenkin yksiselitteisesti ylikansallisessa lainsäädännössä. Näin ollen oikeusperustana olisi oltava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artikla. |
| --- | --- |

1.2

Valittu oikeusperusta (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artikla) ei ole vakuuttava, ja vaikuttaa siltä, että näin pyritään ennen kaikkea kiertämään vaatimus yksimielisyydestä neuvostossa ja välttämään aloitteen epäonnistuminen, kuten yksityisen eurooppayhtiön tapauksessa. Vaikka SUPit on tarkoitus liittää muodollisesti kansallisiin oikeusjärjestyksiin vaihtoehtoisena yhtiömuotona, niiden keskeiset ominaispiirteet määritellään kuitenkin yksiselitteisesti ylikansallisessa lainsäädännössä. Näin ollen oikeusperustana olisi oltava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artikla.

| 1.3 | ETSK kannattaa tavoitetta, että etenkin pk-yritysten on mahdollisimman yksinkertaista perustaa yhtiö. Ehdotuksessa säädetään, että SUPin osakepääoman on oltava vähintään yhden euron suuruinen, ja kielletään velvoite tehdä varauksia. Tämä tarkoittaa tosiasiassa omistajan vastuun rajoitusta ilmaiseksi ja saattaa johtaa siihen, että markkinatoimijat vaativat yrityksen omistajalta henkilökohtaisia vakuuksia kolmansien osapuolten (kuluttajat, tavarantoimittajat, luotonantajat) luottamuksen varmistamiseksi. Näin mitätöidään rajallisen vastuun edut. |
| --- | --- |

1.3

ETSK kannattaa tavoitetta, että etenkin pk-yritysten on mahdollisimman yksinkertaista perustaa yhtiö. Ehdotuksessa säädetään, että SUPin osakepääoman on oltava vähintään yhden euron suuruinen, ja kielletään velvoite tehdä varauksia. Tämä tarkoittaa tosiasiassa omistajan vastuun rajoitusta ilmaiseksi ja saattaa johtaa siihen, että markkinatoimijat vaativat yrityksen omistajalta henkilökohtaisia vakuuksia kolmansien osapuolten (kuluttajat, tavarantoimittajat, luotonantajat) luottamuksen varmistamiseksi. Näin mitätöidään rajallisen vastuun edut.

| 1.4 | ETSK painottaa tarvetta kannustaa perustamaan terveitä yhtiöitä ja ehdottaa tämän vuoksi, että SUPeja varten säädettäisiin ”luotettavuuden takeena” huomattavasta ja yhtiön toimintaa vastaavasta asianmukaisesta osakepääomasta, jotta otettaisiin huomioon myös luotonantajien, kuluttajien, työntekijöiden ja suuren yleisön intressit sekä vältettäisiin liiketoiminnan vaarantuminen. Tässä yhteydessä voitaisiin hyödyntää myös eräissä jäsenvaltioissa saatuja kokemuksia. Niissä alussa maksettavan osakepääoman alentaminen on kompensoitu ”säästömallilla”, jossa on tulevina vuosina tehtävä varauksia jatkuvan alikapitalisoinnin välttämiseksi. ”Yrityksen selkeyden” vuoksi olisi SUPin nimeen lisättävä myös viittaus omistajan vastuun rajaamiseen sekä rekisteröintimaahan. |
| --- | --- |

1.4

ETSK painottaa tarvetta kannustaa perustamaan terveitä yhtiöitä ja ehdottaa tämän vuoksi, että SUPeja varten säädettäisiin ”luotettavuuden takeena” huomattavasta ja yhtiön toimintaa vastaavasta asianmukaisesta osakepääomasta, jotta otettaisiin huomioon myös luotonantajien, kuluttajien, työntekijöiden ja suuren yleisön intressit sekä vältettäisiin liiketoiminnan vaarantuminen. Tässä yhteydessä voitaisiin hyödyntää myös eräissä jäsenvaltioissa saatuja kokemuksia. Niissä alussa maksettavan osakepääoman alentaminen on kompensoitu ”säästömallilla”, jossa on tulevina vuosina tehtävä varauksia jatkuvan alikapitalisoinnin välttämiseksi. ”Yrityksen selkeyden” vuoksi olisi SUPin nimeen lisättävä myös viittaus omistajan vastuun rajaamiseen sekä rekisteröintimaahan.

| 1.5 | ETSK on sitä mieltä, ettei SUPia tulisi rekisteröidä paikkaan, jossa se ei harjoita minkäänlaista liiketoimintaa (postilaatikkoyritykset). Ensimmäistä kertaa eurooppalaisen yhtiömuodon osalta säädetty sääntömääräisen kotipaikan ja päätoimipaikan erottaminen on näin ollen ennakkotapaus, mihin ETSK:ssa suhtaudutaan varauksellisesti. Se voi yhdessä säännöksen kanssa, jonka mukaan SUPiin on määrä soveltaa rekisteröintimaan lainsäädäntöä, vaarantaa työntekijöiden osallistumisoikeudet ja johtaa myös kansallisen verolainsäädännön kiertämiseen. |
| --- | --- |

1.5

ETSK on sitä mieltä, ettei SUPia tulisi rekisteröidä paikkaan, jossa se ei harjoita minkäänlaista liiketoimintaa (postilaatikkoyritykset). Ensimmäistä kertaa eurooppalaisen yhtiömuodon osalta säädetty sääntömääräisen kotipaikan ja päätoimipaikan erottaminen on näin ollen ennakkotapaus, mihin ETSK:ssa suhtaudutaan varauksellisesti. Se voi yhdessä säännöksen kanssa, jonka mukaan SUPiin on määrä soveltaa rekisteröintimaan lainsäädäntöä, vaarantaa työntekijöiden osallistumisoikeudet ja johtaa myös kansallisen verolainsäädännön kiertämiseen.

| 1.6 | On mahdollista, että sääntömääräisen kotipaikan virallinen siirto ja tästä johtuva yhtiön oikeudellisen aseman muutos voivat vaarantaa työntekijöiden oikeudet osallistua yrityksen elimiin (hallintoneuvostoon tai hallitukseen). ETSK kannattaa tämän vuoksi painokkaasti sitä, että SUPin sääntömääräinen kotipaikka ja päätoimipaikka ovat samoja, kuten on asian laita muidenkin ylikansallisten oikeusmuotojen osalta (eurooppayhtiö, eurooppaosuuskunta). Lisäksi ETSK kehottaa varmistamaan työntekijöiden osallistumisoikeudet jäsenvaltiossa, jossa SUP harjoittaa keskeistä liiketoimintaansa, ja torjumaan epärehdin kilpailun päättäväisesti. ETSK:n mielestä onkin säädettävä yhtenäisesti myös työntekijöiden osallistumisoikeuksista SUPissa. |
| --- | --- |

1.6

On mahdollista, että sääntömääräisen kotipaikan virallinen siirto ja tästä johtuva yhtiön oikeudellisen aseman muutos voivat vaarantaa työntekijöiden oikeudet osallistua yrityksen elimiin (hallintoneuvostoon tai hallitukseen). ETSK kannattaa tämän vuoksi painokkaasti sitä, että SUPin sääntömääräinen kotipaikka ja päätoimipaikka ovat samoja, kuten on asian laita muidenkin ylikansallisten oikeusmuotojen osalta (eurooppayhtiö, eurooppaosuuskunta). Lisäksi ETSK kehottaa varmistamaan työntekijöiden osallistumisoikeudet jäsenvaltiossa, jossa SUP harjoittaa keskeistä liiketoimintaansa, ja torjumaan epärehdin kilpailun päättäväisesti. ETSK:n mielestä onkin säädettävä yhtenäisesti myös työntekijöiden osallistumisoikeuksista SUPissa.

| 1.7 | ETSK katsoo, että yrityksen perustajan näkökulmasta on tärkeää varmistaa, että yhtiö voidaan perustaa nopeasti asianmukaisen ajan kuluessa. SUPin rekisteröinti pelkästään sähköisellä menetelmällä saattaa kuitenkin tuoda esiin ongelmia ja vaaroja, jos yhtiön perustajan henkilöllisyyttä ei tarkisteta. Henkilöllisyyden tarkistuksen puuttuminen vähentäisi liikekumppanien avoimuutta, vaarantaisi oikeustoimien luotettavuuden ja heikentäisi kuluttajien mielenkiintoa. Näin edistettäisiin ja helpotettaisiin ”postilaatikkoyritysten” syntymistä ja näennäisesti itsenäistä ammatinharjoittamista. Jotta kuitenkin otettaisiin huomioon toivomus sähköisestä rekisteröitymisestä, olisi jäsenvaltioiden voitava päättää sen tarjoamisesta vapaaehtoisuuden pohjalta. Tässä tapauksessa rekisteröintiin on kuitenkin nivottava henkilöllisyyden ennakkotarkistus sekä toimivaltaisten viranomaisten ja/tai notaarin kyseiselle yhtiön perustajalle tarjoama valistus ja neuvonta. |
| --- | --- |

1.7

ETSK katsoo, että yrityksen perustajan näkökulmasta on tärkeää varmistaa, että yhtiö voidaan perustaa nopeasti asianmukaisen ajan kuluessa. SUPin rekisteröinti pelkästään sähköisellä menetelmällä saattaa kuitenkin tuoda esiin ongelmia ja vaaroja, jos yhtiön perustajan henkilöllisyyttä ei tarkisteta. Henkilöllisyyden tarkistuksen puuttuminen vähentäisi liikekumppanien avoimuutta, vaarantaisi oikeustoimien luotettavuuden ja heikentäisi kuluttajien mielenkiintoa. Näin edistettäisiin ja helpotettaisiin ”postilaatikkoyritysten” syntymistä ja näennäisesti itsenäistä ammatinharjoittamista. Jotta kuitenkin otettaisiin huomioon toivomus sähköisestä rekisteröitymisestä, olisi jäsenvaltioiden voitava päättää sen tarjoamisesta vapaaehtoisuuden pohjalta. Tässä tapauksessa rekisteröintiin on kuitenkin nivottava henkilöllisyyden ennakkotarkistus sekä toimivaltaisten viranomaisten ja/tai notaarin kyseiselle yhtiön perustajalle tarjoama valistus ja neuvonta.

| 1.8 | ETSK on tyytyväinen siihen, että etenkin pk-yritysten (start-up- ja mikroyritykset mukaan luettuina) toimintaa sisämarkkinoilla on tarkoitus helpottaa uudella yhtiömuodolla. Jotta ehdotetussa direktiivissä varmistetaan pk-yritysten edistäminen, on direktiivin soveltamisala rajattava näihin yrityksiin. Kyseisen välineen tarkoituksena ei ole avata kansainvälisesti toimiville yritysryhmille mahdollisuus perustaa tytäryhtiöitä, joilla saattaa olla satoja tai tuhansia työntekijöitä, yhdenmiehen rajavastuuyhtiöinä. ETSK ehdottaakin, että SUPin voisivat perustaa vain ne yritykset, jotka täyttävät direktiivin 2013/34/EY (tilinpäätösdirektiivi) (2) 3 artiklan 2 kohdan (3) kriteerit. Tämä tarkoittaisi, että kun SUPista tulee tietyn kokoinen, yhtiömuoto on muutettava toiseksi. |
| --- | --- |

1.8

ETSK on tyytyväinen siihen, että etenkin pk-yritysten (start-up- ja mikroyritykset mukaan luettuina) toimintaa sisämarkkinoilla on tarkoitus helpottaa uudella yhtiömuodolla. Jotta ehdotetussa direktiivissä varmistetaan pk-yritysten edistäminen, on direktiivin soveltamisala rajattava näihin yrityksiin. Kyseisen välineen tarkoituksena ei ole avata kansainvälisesti toimiville yritysryhmille mahdollisuus perustaa tytäryhtiöitä, joilla saattaa olla satoja tai tuhansia työntekijöitä, yhdenmiehen rajavastuuyhtiöinä. ETSK ehdottaakin, että SUPin voisivat perustaa vain ne yritykset, jotka täyttävät direktiivin 2013/34/EY (tilinpäätösdirektiivi) (2) 3 artiklan 2 kohdan (3) kriteerit. Tämä tarkoittaisi, että kun SUPista tulee tietyn kokoinen, yhtiömuoto on muutettava toiseksi.

| 1.9 | Tiivistetysti voidaan todeta, että ehdotetun direktiivin hyväksyminen kyseenalaistaisi pääomayhtiöihin sovellettavat kansalliset yhtiölainsäädännön periaatteet monissa jäsenvaltioissa. Kun otetaan huomioon valittu oikeusperusta, ETSK epäilee ehdotuksen yhteensopivuutta toissijaisuusperiaatteen kanssa. Tästä syystä ETSK vaatii, että SUPia saavat hyödyntää vain yritykset, joilla on rajatylittävää toimintaa. Edellytyksenä on, että niillä on rekisteröitymishetkellä toimintaa ainakin kahdessa jäsenvaltiossa tai että ne pystyvät uskottavasti todistamaan, että ne tietyn ajan (noin kaksi vuotta) kuluessa rekisteröitymisestään toimivat vähintään kahdessa jäsenvaltiossa. Eurooppalaisen säätiön (FE) perussääntöä koskeva asetusehdotus (4) ja sitä koskeva Euroopan parlamentin väliaikainen mietintö voivat toimia asiassa esimerkkeinä. |
| --- | --- |

1.9

Tiivistetysti voidaan todeta, että ehdotetun direktiivin hyväksyminen kyseenalaistaisi pääomayhtiöihin sovellettavat kansalliset yhtiölainsäädännön periaatteet monissa jäsenvaltioissa. Kun otetaan huomioon valittu oikeusperusta, ETSK epäilee ehdotuksen yhteensopivuutta toissijaisuusperiaatteen kanssa. Tästä syystä ETSK vaatii, että SUPia saavat hyödyntää vain yritykset, joilla on rajatylittävää toimintaa. Edellytyksenä on, että niillä on rekisteröitymishetkellä toimintaa ainakin kahdessa jäsenvaltiossa tai että ne pystyvät uskottavasti todistamaan, että ne tietyn ajan (noin kaksi vuotta) kuluessa rekisteröitymisestään toimivat vähintään kahdessa jäsenvaltiossa. Eurooppalaisen säätiön (FE) perussääntöä koskeva asetusehdotus (4) ja sitä koskeva Euroopan parlamentin väliaikainen mietintö voivat toimia asiassa esimerkkeinä.

| 1.10 | Vaikka ETSK arvostaa pk-yrityksiä edistäviä, yhtiölainsäädäntöön liittyviä komission toimia, se katsoo edellä esitetyistä syistä, että direktiivin konkreettisesta sisällöstä on vielä huomattavasti keskusteltavaa. ETSK voi kannattaa ehdotusta vain, jos käsillä olevassa lausunnossa esitetyt ehdotukset otetaan huomioon. Nyt olisi tärkeää löytää tasapainoinen ratkaisu tiiviissä yhteistyössä sidosryhmien kanssa, joita komissio ei valitettavasti ole kuullut yhtäläisesti ennen ehdotuksen antamista. |
| --- | --- |

1.10

Vaikka ETSK arvostaa pk-yrityksiä edistäviä, yhtiölainsäädäntöön liittyviä komission toimia, se katsoo edellä esitetyistä syistä, että direktiivin konkreettisesta sisällöstä on vielä huomattavasti keskusteltavaa. ETSK voi kannattaa ehdotusta vain, jos käsillä olevassa lausunnossa esitetyt ehdotukset otetaan huomioon. Nyt olisi tärkeää löytää tasapainoinen ratkaisu tiiviissä yhteistyössä sidosryhmien kanssa, joita komissio ei valitettavasti ole kuullut yhtäläisesti ennen ehdotuksen antamista.

2.   Yleisiä huomioita ehdotetusta direktiivistä

| 2.1 | Euroopan komissio halusi jo vuonna 2008 antamallaan ehdotuksella yksityisen eurooppayhtiön säännöistä (5) asettaa pk-yritysten käyttöön yksinkertaisen, joustavan ja kaikissa jäsenvaltioissa yhdenmukaisen välineen, jolla helpotettaisiin rajatylittävää toimintaa. Tämä aloite kariutui lopulta neuvostossa, ja komissio ilmoitti sen jälkeen REFIT-ohjelman yhteydessä yksityisen eurooppayhtiön sääntöjä käsittelevän ehdotuksen peruuttamisesta (6). |
| --- | --- |

2.1

Euroopan komissio halusi jo vuonna 2008 antamallaan ehdotuksella yksityisen eurooppayhtiön säännöistä (5) asettaa pk-yritysten käyttöön yksinkertaisen, joustavan ja kaikissa jäsenvaltioissa yhdenmukaisen välineen, jolla helpotettaisiin rajatylittävää toimintaa. Tämä aloite kariutui lopulta neuvostossa, ja komissio ilmoitti sen jälkeen REFIT-ohjelman yhteydessä yksityisen eurooppayhtiön sääntöjä käsittelevän ehdotuksen peruuttamisesta (6).

| 2.2 | Yleisessä julkisessa kuulemisessa yhtiölainsäädännön tulevaisuudesta (helmikuussa 2012) ja perusteellisemmassa sähköisessä kuulemismenettelyssä yhdenmiehenyhtiöistä (kesäkuussa 2013) komissio antoi intressitahoille mahdollisuuden ilmaista kantansa. Tämän jälkeen komission sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosasto tapasi 13. syyskuuta 2013 liike-elämän edustajia komission suunnitteleman aloitteen johdosta. Tapaamiseen osallistuivat komission mukaan muun muassa BusinessEurope, European Small Business Alliance, teollisuus- ja kauppakamareita sekä Eurochambers. Työntekijöiden edustajia ei ilmeisesti ollut kutsuttu, eikä ammattiliittojen ja kuluttajajärjestöjen kanssa myöskään ole käyty vastaavia keskusteluja. |
| --- | --- |

2.2

Yleisessä julkisessa kuulemisessa yhtiölainsäädännön tulevaisuudesta (helmikuussa 2012) ja perusteellisemmassa sähköisessä kuulemismenettelyssä yhdenmiehenyhtiöistä (kesäkuussa 2013) komissio antoi intressitahoille mahdollisuuden ilmaista kantansa. Tämän jälkeen komission sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosasto tapasi 13. syyskuuta 2013 liike-elämän edustajia komission suunnitteleman aloitteen johdosta. Tapaamiseen osallistuivat komission mukaan muun muassa BusinessEurope, European Small Business Alliance, teollisuus- ja kauppakamareita sekä Eurochambers. Työntekijöiden edustajia ei ilmeisesti ollut kutsuttu, eikä ammattiliittojen ja kuluttajajärjestöjen kanssa myöskään ole käyty vastaavia keskusteluja.

| 2.3 | Komissio julkaisi 9. huhtikuuta 2014 ehdotuksensa direktiiviksi yhdenmiehen rajavastuuyhtiöistä (SUP), joita nimenomaan kuvataan yksityisen eurooppayhtiön vaihtoehdoksi. Tarkoituksena on helpottaa pk-yritysten kannalta yhtiöiden perustamista ulkomaille. |
| --- | --- |

2.3

Komissio julkaisi 9. huhtikuuta 2014 ehdotuksensa direktiiviksi yhdenmiehen rajavastuuyhtiöistä (SUP), joita nimenomaan kuvataan yksityisen eurooppayhtiön vaihtoehdoksi. Tarkoituksena on helpottaa pk-yritysten kannalta yhtiöiden perustamista ulkomaille.

| 2.4 | Jäsenvaltioiden on määrä säätää oikeusjärjestyksissään kansallisista yhtiömuodoista, joihin sovellettaisiin koko EU:ssa samoja sääntöjä ja joista käytettäisiin unionin laajuisesti lyhennettä SUP (Societas Unius Personae). Ehdotuksella pyritään ennen kaikkea alentamaan perustamis- ja toimintakustannuksia. Ehdotuksessa säädetään yksinkertaistetusta sähköisestä rekisteröintimenetelmästä ja luovutaan lähes kokonaan perustamisen yhteydessä vaaditusta yhtiöpääomasta. Luotonantajia on tarkoitus suojella johtajan tai johtajien velvoitteella valvoa voitonjakoja. |
| --- | --- |

2.4

Jäsenvaltioiden on määrä säätää oikeusjärjestyksissään kansallisista yhtiömuodoista, joihin sovellettaisiin koko EU:ssa samoja sääntöjä ja joista käytettäisiin unionin laajuisesti lyhennettä SUP (Societas Unius Personae). Ehdotuksella pyritään ennen kaikkea alentamaan perustamis- ja toimintakustannuksia. Ehdotuksessa säädetään yksinkertaistetusta sähköisestä rekisteröintimenetelmästä ja luovutaan lähes kokonaan perustamisen yhteydessä vaaditusta yhtiöpääomasta. Luotonantajia on tarkoitus suojella johtajan tai johtajien velvoitteella valvoa voitonjakoja.

| 2.5 | Jäsenvaltiot eivät ehdotuksen mukaan enää saa vaatia, että yhtiön sääntömääräisen kotipaikan ja päätoimipaikan on sijaittava samassa jäsenvaltiossa. Näin sallittaisiin ensimmäistä kertaa eurooppalaisen yhtiömuodon osalta sääntömääräisen kotipaikan ja päätoimipaikan erottaminen. SUPiin on määrä soveltaa sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, johon se on rekisteröity. Työntekijöiden osallistumisoikeuksia ei komission ehdotuksessa mainita sanallakaan. |
| --- | --- |

2.5

Jäsenvaltiot eivät ehdotuksen mukaan enää saa vaatia, että yhtiön sääntömääräisen kotipaikan ja päätoimipaikan on sijaittava samassa jäsenvaltiossa. Näin sallittaisiin ensimmäistä kertaa eurooppalaisen yhtiömuodon osalta sääntömääräisen kotipaikan ja päätoimipaikan erottaminen. SUPiin on määrä soveltaa sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, johon se on rekisteröity. Työntekijöiden osallistumisoikeuksia ei komission ehdotuksessa mainita sanallakaan.

| 2.6 | Komissio toteaa, ettei ehdotuksella esitetä ”uutta ylikansallista oikeudellista muotoa yhdenmiehenyhtiölle” vaan pyritään poistamaan ”sijoittautumisvapauden rajoituksia” asteittain. Tämän vuoksi ehdotuksen perustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artiklan 2 kohdan f alakohta. |
| --- | --- |

2.6

Komissio toteaa, ettei ehdotuksella esitetä ”uutta ylikansallista oikeudellista muotoa yhdenmiehenyhtiölle” vaan pyritään poistamaan ”sijoittautumisvapauden rajoituksia” asteittain. Tämän vuoksi ehdotuksen perustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artiklan 2 kohdan f alakohta.

3.   Alustavia toteamuksia

| 3.1 | Yksittäisten jäsenvaltioiden saamista kokemuksista ilmenee, että eräillä aloilla on yksittäisten yritysten kannalta houkuttavampaa antaa toimeksianto itsenäiselle yhdenmiehenyhtiölle kuin palkata työntekijä. Usein näin kierretään kansallisia työehtosopimuksia. Ehdotettu direktiivi edistäisi näennäistä itsenäistä ammatinharjoittamista, koska SUPin perustaminen on helppoa ja samalla rajataan omistajan vastuuta eikä vaadita pääomaa ja koska sääntömääräinen kotipaikka ja päätoimipaikka voidaan erottaa toisistaan. Tämä koskee tyypillisesti myös niitä, jotka ovat heikossa asemassa työmarkkinoilla ja joille työlainsäädännön ja työehtosopimusten tarjoama suoja on erityisen tärkeä. |
| --- | --- |

3.1

Yksittäisten jäsenvaltioiden saamista kokemuksista ilmenee, että eräillä aloilla on yksittäisten yritysten kannalta houkuttavampaa antaa toimeksianto itsenäiselle yhdenmiehenyhtiölle kuin palkata työntekijä. Usein näin kierretään kansallisia työehtosopimuksia. Ehdotettu direktiivi edistäisi näennäistä itsenäistä ammatinharjoittamista, koska SUPin perustaminen on helppoa ja samalla rajataan omistajan vastuuta eikä vaadita pääomaa ja koska sääntömääräinen kotipaikka ja päätoimipaikka voidaan erottaa toisistaan. Tämä koskee tyypillisesti myös niitä, jotka ovat heikossa asemassa työmarkkinoilla ja joille työlainsäädännön ja työehtosopimusten tarjoama suoja on erityisen tärkeä.

| 3.2 | ETSK panee merkille, että ylivoimainen enemmistö yrityksistä ja työntekijöistä EU:ssa noudattaa niihin sovellettavaa oikeusjärjestelmää. SUPin muodon vuoksi ETSK kuitenkin katsoo, että ehdotetussa rakenteessa piilee se mahdollinen vaara, että yrityspetokset, muu rikollinen toiminta (esimerkiksi rahanpesu) tai näennäisesti itsenäinen ammatinharjoittaminen lisääntyvät. Ihmiset voivat esimerkiksi valita mielensä mukaan ”virtuaalisen” rekisteröintipaikkansa, muuttaa sitä tai verhota henkilöllisyytensä Euroopan laajuisen peiterakenteen avulla. Ehdotettu direktiivi on näin ollen ristiriidassa myös rahanpesun torjumiseen tähtäävien unionin pyrkimysten kanssa. |
| --- | --- |

3.2

ETSK panee merkille, että ylivoimainen enemmistö yrityksistä ja työntekijöistä EU:ssa noudattaa niihin sovellettavaa oikeusjärjestelmää. SUPin muodon vuoksi ETSK kuitenkin katsoo, että ehdotetussa rakenteessa piilee se mahdollinen vaara, että yrityspetokset, muu rikollinen toiminta (esimerkiksi rahanpesu) tai näennäisesti itsenäinen ammatinharjoittaminen lisääntyvät. Ihmiset voivat esimerkiksi valita mielensä mukaan ”virtuaalisen” rekisteröintipaikkansa, muuttaa sitä tai verhota henkilöllisyytensä Euroopan laajuisen peiterakenteen avulla. Ehdotettu direktiivi on näin ollen ristiriidassa myös rahanpesun torjumiseen tähtäävien unionin pyrkimysten kanssa.

| 3.3 | On epäiltävä sitä, onnistutaanko tässä tarkasteltavalla direktiiviehdotuksella toteuttamaan komission myönteiset toimet pk-yritysten rajatylittävän toiminnan edistämiseksi. ETSK katsoo, että eräät jäsenvaltiot ovat jo yksityisestä eurooppayhtiöstä käytyjen neuvottelujen yhteydessä kannattaneet huomattavaa vähimmäispääomaa, sääntömääräisen kotipaikan ja päätoimipaikan erottamattomuutta sekä yhtenäisiä työntekijöiden osallistumista koskevia standardeja. ETSK:n mielestä ei ole tarkoituksenmukaista, ettei näiden jäsenvaltioiden oikeutettuja vaatimuksia ole otettu huomioon ehdotetussa direktiivissä. |
| --- | --- |

3.3

On epäiltävä sitä, onnistutaanko tässä tarkasteltavalla direktiiviehdotuksella toteuttamaan komission myönteiset toimet pk-yritysten rajatylittävän toiminnan edistämiseksi. ETSK katsoo, että eräät jäsenvaltiot ovat jo yksityisestä eurooppayhtiöstä käytyjen neuvottelujen yhteydessä kannattaneet huomattavaa vähimmäispääomaa, sääntömääräisen kotipaikan ja päätoimipaikan erottamattomuutta sekä yhtenäisiä työntekijöiden osallistumista koskevia standardeja. ETSK:n mielestä ei ole tarkoituksenmukaista, ettei näiden jäsenvaltioiden oikeutettuja vaatimuksia ole otettu huomioon ehdotetussa direktiivissä.

4.   Erityistä

4.1   Oikeusperusta ja soveltamisala

| 4.1.1 | Komission tarkoituksena on uudella ehdotuksella direktiiviksi yhdenmiehen rajavastuuyhtiöistä tosiasiassa ottaa tätä kautta käyttöön yksityinen eurooppayhtiö. Uuden oikeudellisen muodon, SUPin, erityissäännökset vastaavat oleellisin osin yksityistä eurooppayhtiötä varten laadittuja säännöksiä. SUPilla on tarkoitus olla yhtenäinen eurooppalainen nimitys, ja ylikansallisessa lainsäädännössä on määrä säätää myös kaikista sen keskeisistä ominaispiirteistä (perustaminen, vähimmäisosakepääoma, rekisteröintipaikka, yhtiöjärjestys). SUPia onkin käytännössä pidettävä ylikansallisena oikeudellisena muotona, joten 352 artikla olisi asianmukainen oikeusperusta. |
| --- | --- |

4.1.1

Komission tarkoituksena on uudella ehdotuksella direktiiviksi yhdenmiehen rajavastuuyhtiöistä tosiasiassa ottaa tätä kautta käyttöön yksityinen eurooppayhtiö. Uuden oikeudellisen muodon, SUPin, erityissäännökset vastaavat oleellisin osin yksityistä eurooppayhtiötä varten laadittuja säännöksiä. SUPilla on tarkoitus olla yhtenäinen eurooppalainen nimitys, ja ylikansallisessa lainsäädännössä on määrä säätää myös kaikista sen keskeisistä ominaispiirteistä (perustaminen, vähimmäisosakepääoma, rekisteröintipaikka, yhtiöjärjestys). SUPia onkin käytännössä pidettävä ylikansallisena oikeudellisena muotona, joten 352 artikla olisi asianmukainen oikeusperusta.

| 4.1.2 | Vaikka SUPia koskevalla ehdotuksella on loppujen lopuksi tarkoitus saada aikaan 28 eri SUPia, tämä ei tarkoita, että kyseessä olisi kansallinen oikeudellinen muoto. Myös eurooppayhtiöllä on 28 erilaista muotoa, eikä sen ylikansallista luonnetta aseteta kyseenalaiseksi. Komission ehdotustaan varten käyttämän oikeusperustan eli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artiklan asianmukaisuus on näin ollen asetettava voimakkaasti kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

4.1.2

Vaikka SUPia koskevalla ehdotuksella on loppujen lopuksi tarkoitus saada aikaan 28 eri SUPia, tämä ei tarkoita, että kyseessä olisi kansallinen oikeudellinen muoto. Myös eurooppayhtiöllä on 28 erilaista muotoa, eikä sen ylikansallista luonnetta aseteta kyseenalaiseksi. Komission ehdotustaan varten käyttämän oikeusperustan eli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artiklan asianmukaisuus on näin ollen asetettava voimakkaasti kyseenalaiseksi.

| 4.1.3 | Komission ehdotus ei myöskään vastaa unionin perussopimuksessa mainittua toissijaisuusperiaatetta, sillä toisin kuin eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan tapauksessa siinä ei vaadita rajatylittäviä edellytyksiä, eikä sitä näin ollen ole suunniteltu vain rajatylittäviä vaan myös puhtaasti kansallisia tilanteita varten. Tämä tarkoittaa, että myös niiden, jotka aikovat harjoittaa yrityksensä toimintaa vain kotimaassaan, on määrä voida perustaa SUP tyhjästä (ex nihilo). Direktiivissä on tarkoitus mahdollistaa myös kansallisen oikeudellisen muodon muuttaminen SUPiksi ilman rajatylittävää yhteyttä. Yhteisön oikeudella luodaan näin ollen uusi kansallinen yhtiömuoto, joka kilpailee suoraan kansallisten oikeudellisten muotojen kanssa. Riippumatta ristiriidasta toissijaisuusperiaatteen kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artiklan 2 kohdan f alakohdassa määrätään, että toimipaikkoja on oltava eri jäsenvaltioissa. Tästä syystä ETSK vaatii, että SUPia saavat hyödyntää vain yritykset, joilla on rajatylittävää toimintaa. Edellytyksenä on, että niillä on rekisteröitymishetkellä toimintaa ainakin kahdessa jäsenvaltiossa tai että ne pystyvät uskottavasti todistamaan, että ne tietyn ajan (noin kaksi vuotta) kuluessa rekisteröitymisestään toimivat vähintään kahdessa jäsenvaltiossa. Eurooppalaisen säätiön perussääntöä koskeva asetusehdotus (7) ja sitä koskeva Euroopan parlamentin väliaikainen mietintö voivat toimia asiassa esimerkkeinä. |
| --- | --- |

4.1.3

Komission ehdotus ei myöskään vastaa unionin perussopimuksessa mainittua toissijaisuusperiaatetta, sillä toisin kuin eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan tapauksessa siinä ei vaadita rajatylittäviä edellytyksiä, eikä sitä näin ollen ole suunniteltu vain rajatylittäviä vaan myös puhtaasti kansallisia tilanteita varten. Tämä tarkoittaa, että myös niiden, jotka aikovat harjoittaa yrityksensä toimintaa vain kotimaassaan, on määrä voida perustaa SUP tyhjästä (ex nihilo). Direktiivissä on tarkoitus mahdollistaa myös kansallisen oikeudellisen muodon muuttaminen SUPiksi ilman rajatylittävää yhteyttä. Yhteisön oikeudella luodaan näin ollen uusi kansallinen yhtiömuoto, joka kilpailee suoraan kansallisten oikeudellisten muotojen kanssa. Riippumatta ristiriidasta toissijaisuusperiaatteen kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artiklan 2 kohdan f alakohdassa määrätään, että toimipaikkoja on oltava eri jäsenvaltioissa. Tästä syystä ETSK vaatii, että SUPia saavat hyödyntää vain yritykset, joilla on rajatylittävää toimintaa. Edellytyksenä on, että niillä on rekisteröitymishetkellä toimintaa ainakin kahdessa jäsenvaltiossa tai että ne pystyvät uskottavasti todistamaan, että ne tietyn ajan (noin kaksi vuotta) kuluessa rekisteröitymisestään toimivat vähintään kahdessa jäsenvaltiossa. Eurooppalaisen säätiön perussääntöä koskeva asetusehdotus (7) ja sitä koskeva Euroopan parlamentin väliaikainen mietintö voivat toimia asiassa esimerkkeinä.

| 4.1.4 | Komissio painottaa, että ehdotetun direktiivin myötä pk-yritysten rajatylittävä toiminta ja tytäryhtiöiden perustaminen toiseen jäsenvaltioon on helpompaa. Komissio ei kuitenkaan rajaa direktiivin soveltamisalaa, vaikka rajaamisella varmistettaisiin tavoiteltu pk-yritysten edistäminen. Jotta ehdotetulla direktiivillä varmistettaisiin pk-yritysten edistäminen, olisi direktiivin soveltamisala rajattava pk-yrityksiin. Rajaamisperusteeksi soveltuu tässä yhteydessä direktiivi 2013/34/EY (tilinpäätösdirektiivi) (8). Se koskee kaikkia pääomayhtiöitä, ja sitä sovelletaan koko unionissa. Vain yritykset, jotka vastaavat direktiivin 2013/34/EY (9) 3 artiklan 2 kohdan kokokriteereitä, voisivat olla yhdenmiehen rajavastuuyhtiöitä. Tämä tarkoittaisi, että kun SUPista tulee tietyn kokoinen, yhtiömuoto on muutettava toiseksi. Julkistamisvelvoitteiden ansiosta kriteerien noudattamista on helppo tarkastaa ja valvoa. (10) |
| --- | --- |

4.1.4

Komissio painottaa, että ehdotetun direktiivin myötä pk-yritysten rajatylittävä toiminta ja tytäryhtiöiden perustaminen toiseen jäsenvaltioon on helpompaa. Komissio ei kuitenkaan rajaa direktiivin soveltamisalaa, vaikka rajaamisella varmistettaisiin tavoiteltu pk-yritysten edistäminen. Jotta ehdotetulla direktiivillä varmistettaisiin pk-yritysten edistäminen, olisi direktiivin soveltamisala rajattava pk-yrityksiin. Rajaamisperusteeksi soveltuu tässä yhteydessä direktiivi 2013/34/EY (tilinpäätösdirektiivi) (8). Se koskee kaikkia pääomayhtiöitä, ja sitä sovelletaan koko unionissa. Vain yritykset, jotka vastaavat direktiivin 2013/34/EY (9) 3 artiklan 2 kohdan kokokriteereitä, voisivat olla yhdenmiehen rajavastuuyhtiöitä. Tämä tarkoittaisi, että kun SUPista tulee tietyn kokoinen, yhtiömuoto on muutettava toiseksi. Julkistamisvelvoitteiden ansiosta kriteerien noudattamista on helppo tarkastaa ja valvoa. (10)

4.2   Sähköinen perustaminen ja vähimmäisosakepääoma

| 4.2.1 | Komission ehdottama pakollinen sähköinen rekisteröintimenettely saattaa vähentää SUPin avoimuutta ilman yhtiön perustajan henkilöllisyyden tarkistusvaatimusta. Kuitenkin myös yrityksen perustajalle neuvonta yhtiön perustamiseen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista on erittäin tärkeää. Sähköisessä menettelyssä on vaikea tarkistaa ihmisten henkilöllisyyttä. Sähköinen rekisteröintimenettely ilman henkilöllisyyden tarkistusta olisi myös ristiriidassa rahanpesun torjuntaan tähtäävien komission toimien kanssa. |
| --- | --- |

4.2.1

Komission ehdottama pakollinen sähköinen rekisteröintimenettely saattaa vähentää SUPin avoimuutta ilman yhtiön perustajan henkilöllisyyden tarkistusvaatimusta. Kuitenkin myös yrityksen perustajalle neuvonta yhtiön perustamiseen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista on erittäin tärkeää. Sähköisessä menettelyssä on vaikea tarkistaa ihmisten henkilöllisyyttä. Sähköinen rekisteröintimenettely ilman henkilöllisyyden tarkistusta olisi myös ristiriidassa rahanpesun torjuntaan tähtäävien komission toimien kanssa.

| 4.2.2 | ETSK katsoo, että on pk-yritysten intressien mukaista asettaa ”asianmukainen aikakehys” SUPin perustamista varten. Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää vapaasti, haluavatko ne mahdollistaa SUPin perustamisen sähköisellä menettelyllä. Tässä tapauksessa sähköiseen rekisteröintiin olisi liitettävä ennakkotarkistus. Näin toimivaltaiset viranomaiset ja/tai notaarit voisivat ennen kaikkea tarkistaa yrityksen perustajan henkilöllisyyden ja kertoa tälle tärkeistä oikeudellisista vaikutuksista. |
| --- | --- |

4.2.2

ETSK katsoo, että on pk-yritysten intressien mukaista asettaa ”asianmukainen aikakehys” SUPin perustamista varten. Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää vapaasti, haluavatko ne mahdollistaa SUPin perustamisen sähköisellä menettelyllä. Tässä tapauksessa sähköiseen rekisteröintiin olisi liitettävä ennakkotarkistus. Näin toimivaltaiset viranomaiset ja/tai notaarit voisivat ennen kaikkea tarkistaa yrityksen perustajan henkilöllisyyden ja kertoa tälle tärkeistä oikeudellisista vaikutuksista.

| 4.2.3 | Vähimmäispääoman vaatimuksen poistamisella ja samanaikaisella osakkaan rajallisella vastuulla annetaan yrityksen perustajan ymmärtää, että yritysriskin kantaa suuri yleisö. Tämä signaali on väärä ja suuressa ristiriidassa markkinatalouden periaatteen kanssa. Vähimmäispääomalla on suuri merkitys myös luotettavuuden takeena, sillä sen myötä yrityksen perustajat ymmärtävät, että omistajan vastuun rajaaminen edellyttää huomattavaa osuutta riskiin ja että tämän vuoksi on punnittava huolellisesti hankkeiden mahdollisuuksia ja riskejä. Huomattava ja yhtiön toimintaa vastaava asianmukainen vähimmäispääoma on näin ollen minkä tahansa yhtiön keskeinen osatekijä. Velvoite tehdä varauksia olisi myös soveltuva toimenpide omien varojen riittävyyden varmistamiseksi ja maksukyvyttömyyden välttämiseksi. |
| --- | --- |

4.2.3

Vähimmäispääoman vaatimuksen poistamisella ja samanaikaisella osakkaan rajallisella vastuulla annetaan yrityksen perustajan ymmärtää, että yritysriskin kantaa suuri yleisö. Tämä signaali on väärä ja suuressa ristiriidassa markkinatalouden periaatteen kanssa. Vähimmäispääomalla on suuri merkitys myös luotettavuuden takeena, sillä sen myötä yrityksen perustajat ymmärtävät, että omistajan vastuun rajaaminen edellyttää huomattavaa osuutta riskiin ja että tämän vuoksi on punnittava huolellisesti hankkeiden mahdollisuuksia ja riskejä. Huomattava ja yhtiön toimintaa vastaava asianmukainen vähimmäispääoma on näin ollen minkä tahansa yhtiön keskeinen osatekijä. Velvoite tehdä varauksia olisi myös soveltuva toimenpide omien varojen riittävyyden varmistamiseksi ja maksukyvyttömyyden välttämiseksi.

| 4.2.4 | ETSK katsoo, ettei johtajan vakavaraisuusvakuutus voi korvata huomattavaa vähimmäispääomaa eikä vastaavia pääoman säilyttämistä koskevia vaatimuksia etenkään siksi, että vakavaraisuusvakuutukseen liittyy joka tapauksessa epävarmuustekijöitä, ja väärän ennusteen riski on luotonantajalla. Riippumattoman ja ulkopuolisen tilintarkastajan olisi allekirjoitettava vakavaraisuusvakuutus. |
| --- | --- |

4.2.4

ETSK katsoo, ettei johtajan vakavaraisuusvakuutus voi korvata huomattavaa vähimmäispääomaa eikä vastaavia pääoman säilyttämistä koskevia vaatimuksia etenkään siksi, että vakavaraisuusvakuutukseen liittyy joka tapauksessa epävarmuustekijöitä, ja väärän ennusteen riski on luotonantajalla. Riippumattoman ja ulkopuolisen tilintarkastajan olisi allekirjoitettava vakavaraisuusvakuutus.

4.3   Rekisteröintipaikka

| 4.3.1 | Sääntömääräisen kotipaikan ja päätoimipaikan erottamisella SUP voi hyvin helposti välttää oikeusjärjestystä, jonka soveltamisalueella se tosiasiassa toimii. Eri esimerkit osoittavat, että tämä heikentää luotonantajien ja kuluttajien suojaa, mutta myös työntekijöiden osallistumisoikeutta, jota voidaan tällä tavoin helposti kiertää. Rekisteröintipaikan täysin vapaa valinta ilman paikallista toimintaa edistää myös väärinkäytön vaaraa muun muassa siksi, että näin on joka tapauksessa paljon helpompaa välttää viranomaisten valvontaa. Työntekijöiden osallistumisoikeuksia jäsenvaltiossa, jossa SUP pääasiassa harjoittaa liiketoimintaansa, ei saa kiertää siten, että valitaan rekisteröintipaikka toisesta jäsenvaltiosta. Edelleenkään ei myöskään ole olemassa yhtenäistä eurooppalaista yritysrekisteriä. Olisikin erittäin tärkeää parantaa tilannetta ennen kuin ajatellaan liberalisoinnin jatkamista. |
| --- | --- |

4.3.1

Sääntömääräisen kotipaikan ja päätoimipaikan erottamisella SUP voi hyvin helposti välttää oikeusjärjestystä, jonka soveltamisalueella se tosiasiassa toimii. Eri esimerkit osoittavat, että tämä heikentää luotonantajien ja kuluttajien suojaa, mutta myös työntekijöiden osallistumisoikeutta, jota voidaan tällä tavoin helposti kiertää. Rekisteröintipaikan täysin vapaa valinta ilman paikallista toimintaa edistää myös väärinkäytön vaaraa muun muassa siksi, että näin on joka tapauksessa paljon helpompaa välttää viranomaisten valvontaa. Työntekijöiden osallistumisoikeuksia jäsenvaltiossa, jossa SUP pääasiassa harjoittaa liiketoimintaansa, ei saa kiertää siten, että valitaan rekisteröintipaikka toisesta jäsenvaltiosta. Edelleenkään ei myöskään ole olemassa yhtenäistä eurooppalaista yritysrekisteriä. Olisikin erittäin tärkeää parantaa tilannetta ennen kuin ajatellaan liberalisoinnin jatkamista.

| 4.3.2 | Yrityksen sääntömääräisen kotipaikan ja päätoimipaikan erottaminen vaikeuttaa myös vaatimusten esittämistä, sillä valitus on ehkä tehtävä sääntömääräisessä kotipaikassa tai lainvoimainen vaatimus on pantava täytäntöön rekisteröintimaassa. Tähänastisten kokemusten perusteella kansainvälinen tiedoksianto on yhteisön lainsäädännöstä (asiakirjojen tiedoksiantoa koskeva asetus, eurooppalaista täytäntöönpanoperustetta koskeva asetus) huolimatta vaikeaa, joten sekä vaatimusten esittäminen tuomioistuimessa että vaatimuksen täytäntöönpano veisi huomattavasti enemmän aikaa ja olisi työläämpää. Siksi direktiivissä tulisi ehdottomasti säätää kotipaikan ja päätoimipaikan yhtäpitävyydestä, kuten unionin lainsäätäjä on säätänyt myös eurooppayhtiön (SE) ja eurooppaosuuskunnan (SCE) kohdalla. |
| --- | --- |

4.3.2

Yrityksen sääntömääräisen kotipaikan ja päätoimipaikan erottaminen vaikeuttaa myös vaatimusten esittämistä, sillä valitus on ehkä tehtävä sääntömääräisessä kotipaikassa tai lainvoimainen vaatimus on pantava täytäntöön rekisteröintimaassa. Tähänastisten kokemusten perusteella kansainvälinen tiedoksianto on yhteisön lainsäädännöstä (asiakirjojen tiedoksiantoa koskeva asetus, eurooppalaista täytäntöönpanoperustetta koskeva asetus) huolimatta vaikeaa, joten sekä vaatimusten esittäminen tuomioistuimessa että vaatimuksen täytäntöönpano veisi huomattavasti enemmän aikaa ja olisi työläämpää. Siksi direktiivissä tulisi ehdottomasti säätää kotipaikan ja päätoimipaikan yhtäpitävyydestä, kuten unionin lainsäätäjä on säätänyt myös eurooppayhtiön (SE) ja eurooppaosuuskunnan (SCE) kohdalla.

4.4   Työntekijöiden osallistuminen sekä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmät

| 4.4.1 | Oikeudellisen muodon, jolla on koko unionissa sama nimi ja samat keskeiset ominaispiirteet, on yrityksen koosta riippuen myös noudatettava koko unionissa yhtenäisiä vähimmäisnormeja, jotka koskevat valvontaelimen perustamista ja työntekijöiden osallistumisoikeutta. Tämän vuoksi olisi otettava käyttöön yhtenäisiä sääntöjä, jotka käsittelevät valvontaelimen perustamista (hallintoneuvosto tai yhtiön toimivaan johtoon kuulumattomat hallituksen jäsenet) sekä työntekijöiden osallistumisoikeutta SUPissa (jos kyseessä on muuttaminen, kuten eurooppayhtiöstä annetussa asetuksessa). Muutoin ehdotettu direktiivi lisää oikeuspaikkakeinottelua ja luo näin kilpailua, joka johtaa kansallisten yhtiölainsäädäntöön sisältyvien normien heikkenemiseen ja murskaamiseen sekä työntekijöiden osallistumisoikeuksien kiertämiseen. Työntekijöiden osallistuminen hallintoneuvostoon on eurooppalaisen yhteiskuntamallin keskeinen osatekijä ja osa eurooppalaista yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, ja sitä on suojattava sen kiertämiseen tähtääviltä järjestelmiltä. ”Yrityksen selkeyden” vuoksi olisi kunkin SUPin nimeen lisättävä viittaus myös omistajan vastuun rajaamiseen sekä rekisteröintimaahan. |
| --- | --- |

4.4.1

Oikeudellisen muodon, jolla on koko unionissa sama nimi ja samat keskeiset ominaispiirteet, on yrityksen koosta riippuen myös noudatettava koko unionissa yhtenäisiä vähimmäisnormeja, jotka koskevat valvontaelimen perustamista ja työntekijöiden osallistumisoikeutta. Tämän vuoksi olisi otettava käyttöön yhtenäisiä sääntöjä, jotka käsittelevät valvontaelimen perustamista (hallintoneuvosto tai yhtiön toimivaan johtoon kuulumattomat hallituksen jäsenet) sekä työntekijöiden osallistumisoikeutta SUPissa (jos kyseessä on muuttaminen, kuten eurooppayhtiöstä annetussa asetuksessa). Muutoin ehdotettu direktiivi lisää oikeuspaikkakeinottelua ja luo näin kilpailua, joka johtaa kansallisten yhtiölainsäädäntöön sisältyvien normien heikkenemiseen ja murskaamiseen sekä työntekijöiden osallistumisoikeuksien kiertämiseen. Työntekijöiden osallistuminen hallintoneuvostoon on eurooppalaisen yhteiskuntamallin keskeinen osatekijä ja osa eurooppalaista yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, ja sitä on suojattava sen kiertämiseen tähtääviltä järjestelmiltä. ”Yrityksen selkeyden” vuoksi olisi kunkin SUPin nimeen lisättävä viittaus myös omistajan vastuun rajaamiseen sekä rekisteröintimaahan.

Bryssel 10. syyskuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2014) 212 final.

1

(2)  EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19

2

(3)  Kaksi seuraavista kolmesta raja-arvosta ei ylity tilinpäätöspäivänä: taseen loppusumma: 4 0 00  000 euroa; liikevaihto: 8 0 00  000 euroa; työntekijöitä tilivuoden aikana keskimäärin: 50.

3

(4)  COM(2012) 35 final.

4

(5)  COM(2008) 396 final.

5

(6)  Ks. liite asiakirjassa COM(2013) 685 final.

6

(7)  Ks. alaviite 4.

7

(8)  Ks. alaviite 3.

8

(9)  Ks. alaviite 3.

9

(10)  Kaksi seuraavista kolmesta raja-arvosta ei ylity tilinpäätöspäivänä: taseen loppusumma: 4 0 00  000 euroa; liikevaihto: 8 0 00  000 euroa; työntekijöitä tilivuoden aikana keskimäärin: 50.

10

---

| 19.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 458/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 458/25

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kaasumaisia polttoaineita käyttävistä laitteista”

COM(2014) 258 final – 2014/0136 (COD)

(2014/C 458/05)

| Esittelijä: | Pierre-Jean Coulon |
| --- | --- |

Esittelijä:

Pierre-Jean Coulon

Neuvosto päätti 22. toukokuuta 2014 ja Euroopan parlamentti päätti 3. heinäkuuta 2014 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kaasumaisia polttoaineita käyttävistä laitteista

COM(2014) 258 final – 2014/0136 (COD)

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 15. heinäkuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10.–11. syyskuuta 2014 pitämässään 501. täysistunnossa (syyskuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 142 ääntä puolesta ja 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Tarkasteltavana oleva ehdotus on osa komission toimia, joilla se pyrkii antamaan uutta pontta tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle. |
| --- | --- |

1.1

Tarkasteltavana oleva ehdotus on osa komission toimia, joilla se pyrkii antamaan uutta pontta tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle.

| 1.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että säädöstyypiksi on valittu asetus, sillä tämä antaa erityistä painoarvoa tälle asialle, joka koskee valtaosaa unionin kansalaisista sekä vaikuttaa eurooppalaisten yritysten kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

1.2

ETSK on tyytyväinen siihen, että säädöstyypiksi on valittu asetus, sillä tämä antaa erityistä painoarvoa tälle asialle, joka koskee valtaosaa unionin kansalaisista sekä vaikuttaa eurooppalaisten yritysten kilpailukykyyn.

| 1.3 | ETSK tähdentää painokkaasti, ettei ihmisten ja eläinten turvallisuudesta tai omaisuuden suojelusta saa tinkiä missään vaiheessa asianomaisten laitteiden suunnittelua, valmistusta, jakelua, asennusta tai käyttöä. |
| --- | --- |

1.3

ETSK tähdentää painokkaasti, ettei ihmisten ja eläinten turvallisuudesta tai omaisuuden suojelusta saa tinkiä missään vaiheessa asianomaisten laitteiden suunnittelua, valmistusta, jakelua, asennusta tai käyttöä.

| 1.4 | ETSK kehottaa myös valvomaan erityisen tarkasti tuoteväärennöksiä etenkin, kun kyse on unionin ulkopuolella valmistetuista laitteista. |
| --- | --- |

1.4

ETSK kehottaa myös valvomaan erityisen tarkasti tuoteväärennöksiä etenkin, kun kyse on unionin ulkopuolella valmistetuista laitteista.

| 1.5 | Seuraamusjärjestelmää on sovellettava tiukasti, ja seuraamusten luonnetta ja vähimmäistasoa on täsmennettävä. |
| --- | --- |

1.5

Seuraamusjärjestelmää on sovellettava tiukasti, ja seuraamusten luonnetta ja vähimmäistasoa on täsmennettävä.

| 1.6 | ETSK kehottaa komissiota seuraamaan erityisesti säännöksiä, jotka koskevat kaasun jakeluedellytyksiä jäsenvaltioissa. Seuranta edellyttää hyvää koordinointia eri pääosastojen välillä. |
| --- | --- |

1.6

ETSK kehottaa komissiota seuraamaan erityisesti säännöksiä, jotka koskevat kaasun jakeluedellytyksiä jäsenvaltioissa. Seuranta edellyttää hyvää koordinointia eri pääosastojen välillä.

2.   Ehdotettu asetus, sen seuraukset ja ETSK:n huomioita

| 2.1 | Kaasumaisia polttoaineita käyttävistä laitteista annetulla direktiivillä 2009/142/EY kodifioitiin direktiivi 90/396/ETY. Direktiivi oli yksi ensimmäisistä yhdenmukaistamisdirektiiveistä, jotka perustuvat ”uuden lähestymistavan” periaatteisiin. |
| --- | --- |

2.1

Kaasumaisia polttoaineita käyttävistä laitteista annetulla direktiivillä 2009/142/EY kodifioitiin direktiivi 90/396/ETY. Direktiivi oli yksi ensimmäisistä yhdenmukaistamisdirektiiveistä, jotka perustuvat ”uuden lähestymistavan” periaatteisiin.

| 2.2 | ETSK katsoo, että ehdotuksella voidaan varmistaa kuluttajien luottamus markkinoilla olevien tuotteiden laatuun ja että markkinavalvonnan vahvistaminen on tärkeää. |
| --- | --- |

2.2

ETSK katsoo, että ehdotuksella voidaan varmistaa kuluttajien luottamus markkinoilla olevien tuotteiden laatuun ja että markkinavalvonnan vahvistaminen on tärkeää.

| 2.3 | Saadut kokemukset ovat osoittaneet, että eräitä direktiivin säännöksiä on päivitettävä ja selkeytettävä seuraavilta osin muuttamatta sen soveltamisalaa: sektorikohtaiset määritelmät, kaasun jakeluedellytyksiä koskevien jäsenvaltioiden ilmoitusten sisältö ja muoto sekä suhde kaasulaitteisiin sovellettavaan muuhun unionin yhdenmukaistamislainsäädäntöön. Asetusehdotus pohjautuu luonnollisesti perustamissopimuksen 114 artiklaan. |
| --- | --- |

2.3

Saadut kokemukset ovat osoittaneet, että eräitä direktiivin säännöksiä on päivitettävä ja selkeytettävä seuraavilta osin muuttamatta sen soveltamisalaa: sektorikohtaiset määritelmät, kaasun jakeluedellytyksiä koskevien jäsenvaltioiden ilmoitusten sisältö ja muoto sekä suhde kaasulaitteisiin sovellettavaan muuhun unionin yhdenmukaistamislainsäädäntöön. Asetusehdotus pohjautuu luonnollisesti perustamissopimuksen 114 artiklaan.

| 2.4 | ETSK kannattaa nykyisin voimassa olevan direktiivin korvaamista asetuksella, jossa ajantasaistetaan ja selkeytetään eräitä direktiivin säännöksiä, varmistetaan ehdotetun lainsäädännön yhdenmukainen täytäntöönpano kaikkialla unionissa sekä poistetaan talouden toimijoiden erilainen kohtelu unionin sisällä. |
| --- | --- |

2.4

ETSK kannattaa nykyisin voimassa olevan direktiivin korvaamista asetuksella, jossa ajantasaistetaan ja selkeytetään eräitä direktiivin säännöksiä, varmistetaan ehdotetun lainsäädännön yhdenmukainen täytäntöönpano kaikkialla unionissa sekä poistetaan talouden toimijoiden erilainen kohtelu unionin sisällä.

| 2.5 | Toisaalta pakollisten olennaisten vaatimusten ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen, joita valmistajien on noudatettava, on oltava samat kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.5

Toisaalta pakollisten olennaisten vaatimusten ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen, joita valmistajien on noudatettava, on oltava samat kaikissa jäsenvaltioissa.

| 2.6 | Ehdotetulla asetuksella pyritään linjaamaan direktiivi 2009/142/EY uutta lainsäädäntökehystä koskevaan päätökseen 768/2008/EY ja vuonna 2008 hyväksyttyyn tuotelainsäädäntöpakettiin (niin sanottu Verheugen-paketti). Ehdotuksessa otetaan huomioon myös asetus (EU) N:o 1025/2012 sekä komission 13. helmikuuta 2013 hyväksymä ehdotus tuotteiden markkinavalvontaa koskevaksi asetukseksi, jonka on tarkoitus olla markkinavalvonnan oikeudellinen väline muiden kuin elintarvikkeiden alalla. |
| --- | --- |

2.6

Ehdotetulla asetuksella pyritään linjaamaan direktiivi 2009/142/EY uutta lainsäädäntökehystä koskevaan päätökseen 768/2008/EY ja vuonna 2008 hyväksyttyyn tuotelainsäädäntöpakettiin (niin sanottu Verheugen-paketti). Ehdotuksessa otetaan huomioon myös asetus (EU) N:o 1025/2012 sekä komission 13. helmikuuta 2013 hyväksymä ehdotus tuotteiden markkinavalvontaa koskevaksi asetukseksi, jonka on tarkoitus olla markkinavalvonnan oikeudellinen väline muiden kuin elintarvikkeiden alalla.

| 2.7 | Ehdotetussa asetuksessa säädetään muun muassa seuraavaa:






  — | lämpötilarajoituksen (105 oC) poistaminen |
| --- | --- | --- |

2.7

Ehdotetussa asetuksessa säädetään muun muassa seuraavaa:

—

lämpötilarajoituksen (105 oC) poistaminen

| — | direktiivistä 2009/142/EY tällä hetkellä puuttuvien määritelmien lisääminen sekä yhdenmukaistettu sisältö ja muoto kaikille jäsenvaltioille.
  Ehdotuksen avulla vahvistetaan eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä. |
| --- | --- |

—

direktiivistä 2009/142/EY tällä hetkellä puuttuvien määritelmien lisääminen sekä yhdenmukaistettu sisältö ja muoto kaikille jäsenvaltioille.

Ehdotuksen avulla vahvistetaan eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä.

| 2.8 | Kaasun jakeluedellytyksiä jäsenvaltioissa koskevien tietojen selkeyttäminen |
| --- | --- |

2.8

Kaasun jakeluedellytyksiä jäsenvaltioissa koskevien tietojen selkeyttäminen

| 2.8.1 | Komitea toteaa, että tällä hetkellä julkaistavat tiedot eivät ole riittäviä. Ehdotuksessa määritellään tiedot, jotka olisi sisällytettävä ilmoituksiin, ja säädetään ilmoitusten yhdenmukaistetusta muodosta. Näin varmistetaan entistä paremmin, että laitteet ovat paremmin yhteensopivia jäsenvaltioissa käytettävien erityyppisten kaasujen kanssa. ETSK pitää tätä kysymystä ensisijaisen tärkeänä, jotta edistetään kaasun saatavuutta kuluttajille mutta myös monipuolistetaan jäsenvaltioiden käyttämiä toimituslähteitä. Tämä edellyttää hyvää koordinointia eri pääosastojen (yritystoiminta, energia jne.) välillä. |
| --- | --- |

2.8.1

Komitea toteaa, että tällä hetkellä julkaistavat tiedot eivät ole riittäviä. Ehdotuksessa määritellään tiedot, jotka olisi sisällytettävä ilmoituksiin, ja säädetään ilmoitusten yhdenmukaistetusta muodosta. Näin varmistetaan entistä paremmin, että laitteet ovat paremmin yhteensopivia jäsenvaltioissa käytettävien erityyppisten kaasujen kanssa. ETSK pitää tätä kysymystä ensisijaisen tärkeänä, jotta edistetään kaasun saatavuutta kuluttajille mutta myös monipuolistetaan jäsenvaltioiden käyttämiä toimituslähteitä. Tämä edellyttää hyvää koordinointia eri pääosastojen (yritystoiminta, energia jne.) välillä.

| 2.9 | Kaasulaitteiden ja -varusteiden markkinoilla saattaminen, talouden toimijoiden velvollisuudet, CE-merkintä, vapaa liikkuvuus
  Uutta lainsäädäntökehystä koskevan päätöksen mukaisesti ehdotukseen sisältyy tuotteita koskevassa unionin yhdenmukaistamislainsäädännössä toistuvia säännöksiä, ja siinä vahvistetaan asianomaisten talouden toimijoiden (valmistajien, valtuutettujen edustajien, tuojien, jakelijoiden jne.) velvollisuudet.
  Siinä säilytetään säännös, jonka mukaan varusteissa ei ole CE-merkintää. Varusteen mukana olevasta todistuksesta on kuitenkin tehty ”varusteen vaatimustenmukaisuustodistus”, jolloin sen sisältö määritellään kattavammin ja tarkemmin. |
| --- | --- |

2.9

Kaasulaitteiden ja -varusteiden markkinoilla saattaminen, talouden toimijoiden velvollisuudet, CE-merkintä, vapaa liikkuvuus

Uutta lainsäädäntökehystä koskevan päätöksen mukaisesti ehdotukseen sisältyy tuotteita koskevassa unionin yhdenmukaistamislainsäädännössä toistuvia säännöksiä, ja siinä vahvistetaan asianomaisten talouden toimijoiden (valmistajien, valtuutettujen edustajien, tuojien, jakelijoiden jne.) velvollisuudet.

Siinä säilytetään säännös, jonka mukaan varusteissa ei ole CE-merkintää. Varusteen mukana olevasta todistuksesta on kuitenkin tehty ”varusteen vaatimustenmukaisuustodistus”, jolloin sen sisältö määritellään kattavammin ja tarkemmin.

| 2.10 | Yhdenmukaistaminen, ilmoittaminen, vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

2.10

Yhdenmukaistaminen, ilmoittaminen, vaatimustenmukaisuus

| 2.10.1 | Standardoinnin laaja-alainen oikeudellinen kehys vahvistetaan asetuksessa (EU) N:o 1025/2012. Samoja seikkoja koskevia direktiivin 2009/142/EY säännöksiä ei oikeusvarmuuden vuoksi ole sisällytetty tähän ehdotukseen. Uuden lainsäädäntökehyksen mukaisesti ehdotuksessa vahvistetaan ilmoitettuja laitoksia koskevia ilmoitusperusteita ja otetaan käyttöön ilmoittavia viranomaisia koskevia erityisvaatimuksia. Vaatimustenmukaisuuden arvioinnin osalta menettelyt pysyvät samoina. Ei pidä unohtaa, että vaatimustenmukaisuuteen liittyy vastuuvelvollisuus. |
| --- | --- |

2.10.1

Standardoinnin laaja-alainen oikeudellinen kehys vahvistetaan asetuksessa (EU) N:o 1025/2012. Samoja seikkoja koskevia direktiivin 2009/142/EY säännöksiä ei oikeusvarmuuden vuoksi ole sisällytetty tähän ehdotukseen. Uuden lainsäädäntökehyksen mukaisesti ehdotuksessa vahvistetaan ilmoitettuja laitoksia koskevia ilmoitusperusteita ja otetaan käyttöön ilmoittavia viranomaisia koskevia erityisvaatimuksia. Vaatimustenmukaisuuden arvioinnin osalta menettelyt pysyvät samoina. Ei pidä unohtaa, että vaatimustenmukaisuuteen liittyy vastuuvelvollisuus.

| 2.11 | Valmistajien velvollisuuksien osalta ETSK kehottaa






  — | asettamaan velvollisuuden – eikä vain pelkkä mahdollisuutta – pitää kirjaa laitteita koskevista valituksista ja laitteiden palautuksista |
| --- | --- | --- |

2.11

Valmistajien velvollisuuksien osalta ETSK kehottaa

—

asettamaan velvollisuuden – eikä vain pelkkä mahdollisuutta – pitää kirjaa laitteita koskevista valituksista ja laitteiden palautuksista

| — | säätämään menettelyistä, joilla voidaan varmistaa energian järkevä käyttö. Asianomaisten laitteiden tulee tukea energiansäästöön ja energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävää politiikkaa, jota ETSK pitää erittäin tärkeänä. |
| --- | --- |

—

säätämään menettelyistä, joilla voidaan varmistaa energian järkevä käyttö. Asianomaisten laitteiden tulee tukea energiansäästöön ja energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävää politiikkaa, jota ETSK pitää erittäin tärkeänä.

| 2.12 | Ehdotettua asetusta sovelletaan kahden vuoden kuluttua sen voimaantulosta, jotta valmistajilla, ilmoitetuilla laitoksilla, jäsenvaltioilla ja eurooppalaisilla standardointielimillä olisi aikaa ottaa käyttöön uudet säännöt. |
| --- | --- |

2.12

Ehdotettua asetusta sovelletaan kahden vuoden kuluttua sen voimaantulosta, jotta valmistajilla, ilmoitetuilla laitoksilla, jäsenvaltioilla ja eurooppalaisilla standardointielimillä olisi aikaa ottaa käyttöön uudet säännöt.

Bryssel 10. syyskuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Henri MALOSSE

---

| 19.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 458/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 458/27

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevasta Euroopan unionin strategiasta”

COM(2014) 357 final

ja

”Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva Euroopan unionin strategia: pk-yritysten tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimet”

(puheenjohtajavaltio Italian pyytämä valmisteleva lausunto)

(2014/C 458/06)

| Esittelijä: | Stefano Palmieri |
| --- | --- |

Esittelijä:

Stefano Palmieri

Euroopan komissio päätti 14. maaliskuuta 2014 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevasta Euroopan unionin strategiasta

COM(2014) 357 final.

EU:n puheenjohtajavaltio Italia esitti komitealle 3. kesäkuuta 2014 pyynnön laatia valmisteleva lausunto aiheesta

Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva Euroopan unionin strategia:
  pk-yritysten tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimet.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 25. helmikuuta 2014 ja 8. heinäkuuta 2014 antaa asian valmistelun ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 10.–11. syyskuuta 2014 pitämässään 501. täysistunnossa (syyskuun 11. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Stefano Palmierin ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 163 ääntä puolesta ja 5 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevaan Euroopan unionin strategiaan (EUSAIR) (1) ja katsoo, että se on hyödyllinen väline edistettäessä ja tuettaessa kilpailukykyä ja työllisyyden kasvua ja että sen avulla varmistetaan näin alueen taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevaan Euroopan unionin strategiaan (EUSAIR) (1) ja katsoo, että se on hyödyllinen väline edistettäessä ja tuettaessa kilpailukykyä ja työllisyyden kasvua ja että sen avulla varmistetaan näin alueen taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus.

| 1.2 | ETSK toteaa, että Adrian- ja Joonianmeren alueille on tyypillistä kulttuurinen, yhteiskunnallinen ja taloudellinen monimuotoisuus, minkä vuoksi EUSAIRin toteuttaminen on erityisen mutkikasta. Tästä syystä on tärkeää määritellä monitasoinen hallinto, joka kykenee tehokkaasti integroimaan ”vertikaalisen ulottuvuuden” (keskus-, alue- ja paikallishallintojen osallistuminen) ja ”horisontaalisen ulottuvuuden” (kansalaisyhteiskunnan osallistuminen). Tätä silmällä pitäen ETSK katsoo, että on otettava huomioon mahdollisuus perustaa pysyvä foorumi. |
| --- | --- |

1.2

ETSK toteaa, että Adrian- ja Joonianmeren alueille on tyypillistä kulttuurinen, yhteiskunnallinen ja taloudellinen monimuotoisuus, minkä vuoksi EUSAIRin toteuttaminen on erityisen mutkikasta. Tästä syystä on tärkeää määritellä monitasoinen hallinto, joka kykenee tehokkaasti integroimaan ”vertikaalisen ulottuvuuden” (keskus-, alue- ja paikallishallintojen osallistuminen) ja ”horisontaalisen ulottuvuuden” (kansalaisyhteiskunnan osallistuminen). Tätä silmällä pitäen ETSK katsoo, että on otettava huomioon mahdollisuus perustaa pysyvä foorumi.

| 1.3 | ETSK on sitä mieltä, että EUSAIRin selkeää suuntautumista Balkanin ja Tonavan alueisiin olisi täydennettävä yhtä merkittävällä suuntautumisella kohti muita Välimeren alueita, etenkin kun otetaan huomioon myös Tyrrhenanmereen ja Egeanmereen rajoittuvien alueiden osallistuminen strategiaan. Kyseisten alueiden osallistuminen lisäisi strategista arvoa ja laajentaisi kehitysmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.3

ETSK on sitä mieltä, että EUSAIRin selkeää suuntautumista Balkanin ja Tonavan alueisiin olisi täydennettävä yhtä merkittävällä suuntautumisella kohti muita Välimeren alueita, etenkin kun otetaan huomioon myös Tyrrhenanmereen ja Egeanmereen rajoittuvien alueiden osallistuminen strategiaan. Kyseisten alueiden osallistuminen lisäisi strategista arvoa ja laajentaisi kehitysmahdollisuuksia.

| 1.4 | ETSK katsoo, että on keskeisen tärkeää täydentää EUSAIRia kahdella muulla strategialla, jotka kattavat itäisen ja läntisen Välimeren alueen. Yhdistämällä kyseiset kolme strategiaa voitaisiin tosiasiassa varmistaa koko Välimeren alueen taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys. |
| --- | --- |

1.4

ETSK katsoo, että on keskeisen tärkeää täydentää EUSAIRia kahdella muulla strategialla, jotka kattavat itäisen ja läntisen Välimeren alueen. Yhdistämällä kyseiset kolme strategiaa voitaisiin tosiasiassa varmistaa koko Välimeren alueen taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys.

| 1.5 | ETSK on tyytyväinen EUSAIRin saamaan vahvaan poliittiseen tukeen ja katsoo, että se on perusluonteisen tärkeää, jotta varmistetaan Eurooppa 2020 -strategian, unionin laajentumispolitiikan ja aluekehitysstrategioiden välinen tehokas integroituminen. |
| --- | --- |

1.5

ETSK on tyytyväinen EUSAIRin saamaan vahvaan poliittiseen tukeen ja katsoo, että se on perusluonteisen tärkeää, jotta varmistetaan Eurooppa 2020 -strategian, unionin laajentumispolitiikan ja aluekehitysstrategioiden välinen tehokas integroituminen.

| 1.6 | ETSK toteaa, että EUSAIRin suunnittelu- ja valmisteluvaiheessa käynnistetty osallistumisprosessi ei ole toteutunut yhtenäisesti kaikilla asianomaisilla alueilla. Erityisvaikeuksia on ollut Balkanin maissa, ja ne ovat liittyneet etenkin pk-yritysten, ammattijärjestöjen ja yhteiskuntaelämän etupiirejä edustavien järjestöjen osallistumiseen ja osallistamiseen. |
| --- | --- |

1.6

ETSK toteaa, että EUSAIRin suunnittelu- ja valmisteluvaiheessa käynnistetty osallistumisprosessi ei ole toteutunut yhtenäisesti kaikilla asianomaisilla alueilla. Erityisvaikeuksia on ollut Balkanin maissa, ja ne ovat liittyneet etenkin pk-yritysten, ammattijärjestöjen ja yhteiskuntaelämän etupiirejä edustavien järjestöjen osallistumiseen ja osallistamiseen.

| 1.7 | ETSK katsoo, että EUSAIRin eri toteuttamisvaiheissa on varmistettava julkisten ja yksityisten taloudellisten toimijoiden, yhteiskunnallisten toimijoiden ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri tahojen asianmukainen tukeminen erityisten koulutusohjelmien sekä organisatorisen ja teknisen tuen avulla. |
| --- | --- |

1.7

ETSK katsoo, että EUSAIRin eri toteuttamisvaiheissa on varmistettava julkisten ja yksityisten taloudellisten toimijoiden, yhteiskunnallisten toimijoiden ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri tahojen asianmukainen tukeminen erityisten koulutusohjelmien sekä organisatorisen ja teknisen tuen avulla.

| 1.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti EUSAIRin sekä Adrian- ja Joonianmeren meristrategian keskinäiseen täydentävyyteen. Kyseiset strategiat on nivottu tehokkaasti sisämaa-alueiden painopisteisiin ja kehitysmahdollisuuksiin. Tällaista yhdentämistä olisi tuettava edelleen, sillä sen antama lisäarvo edistää pk-yritysten kilpailukykyä, ympäristönsuojelua ja kansalaisten hyvinvointia. |
| --- | --- |

1.8

ETSK suhtautuu myönteisesti EUSAIRin sekä Adrian- ja Joonianmeren meristrategian keskinäiseen täydentävyyteen. Kyseiset strategiat on nivottu tehokkaasti sisämaa-alueiden painopisteisiin ja kehitysmahdollisuuksiin. Tällaista yhdentämistä olisi tuettava edelleen, sillä sen antama lisäarvo edistää pk-yritysten kilpailukykyä, ympäristönsuojelua ja kansalaisten hyvinvointia.

| 1.9 | ETSK toteaa, että kansalaisyhteiskunnan osallistumiseen EUSAIRiin on kiinnitettävä enemmän huomiota etenkin valmiuksien parantamisen ja hallintotavan yhteydessä. On erittäin tärkeää parantaa yhteistyömekanismien ja olemassa olevan rahoituksen koordinointia. |
| --- | --- |

1.9

ETSK toteaa, että kansalaisyhteiskunnan osallistumiseen EUSAIRiin on kiinnitettävä enemmän huomiota etenkin valmiuksien parantamisen ja hallintotavan yhteydessä. On erittäin tärkeää parantaa yhteistyömekanismien ja olemassa olevan rahoituksen koordinointia.

| 1.10 | ETSK katsoo, että komission EUSAIRin valmistelu- ja esittelyvaiheessa kehittämä toiminta on ollut hyödyllistä. Komitea on sitä mieltä, että sen osallistuminen on tarpeen, jotta voidaan tukea strategian toteutusvaihetta kunnioittaen samalla täysin osallistuville valtioille annettuja institutionaalisia tehtäviä. |
| --- | --- |

1.10

ETSK katsoo, että komission EUSAIRin valmistelu- ja esittelyvaiheessa kehittämä toiminta on ollut hyödyllistä. Komitea on sitä mieltä, että sen osallistuminen on tarpeen, jotta voidaan tukea strategian toteutusvaihetta kunnioittaen samalla täysin osallistuville valtioille annettuja institutionaalisia tehtäviä.

| 1.11 | Vaikka ETSK katsoo, että EUSAIRin rakenne ja tavoitteet soveltuvat auttamaan alueella toimivia kumppaneita kohtaamaan haasteita, joihin ei voida vastata tehokkaasti tavanomaisin keinoin, se pitää tarpeellisena, että niiden asemaa parannetaan ja että niitä vahvistetaan. |
| --- | --- |

1.11

Vaikka ETSK katsoo, että EUSAIRin rakenne ja tavoitteet soveltuvat auttamaan alueella toimivia kumppaneita kohtaamaan haasteita, joihin ei voida vastata tehokkaasti tavanomaisin keinoin, se pitää tarpeellisena, että niiden asemaa parannetaan ja että niitä vahvistetaan.

| 1.12 | On erittäin tärkeää suunnata tukitoimet kohdennetummin pk-yrityksiin ja kiinnittää erityistä huomiota luotonsaantiin, laatia menettely täydentävyyden ja yhteisvaikutuksen parantamiseksi erilaisten rahoitusohjelmien kesken sekä määritellä neljään pilariin ulottuva valtavirtaistaminen, jonka avulla edistetään työoloihin, sukupuolten tasa-arvokysymyksiin, vammaisiin ja maahanmuuttajiin liittyviä tukitoimia. |
| --- | --- |

1.12

On erittäin tärkeää suunnata tukitoimet kohdennetummin pk-yrityksiin ja kiinnittää erityistä huomiota luotonsaantiin, laatia menettely täydentävyyden ja yhteisvaikutuksen parantamiseksi erilaisten rahoitusohjelmien kesken sekä määritellä neljään pilariin ulottuva valtavirtaistaminen, jonka avulla edistetään työoloihin, sukupuolten tasa-arvokysymyksiin, vammaisiin ja maahanmuuttajiin liittyviä tukitoimia.

| 1.13 | Sinisen kasvun yhteydessä on edistettävä erityistoimia, jotka on entistä enemmän suunnattu tukemaan uusien taloudellisten mahdollisuuksien ja uusien työpaikkojen luomista. |
| --- | --- |

1.13

Sinisen kasvun yhteydessä on edistettävä erityistoimia, jotka on entistä enemmän suunnattu tukemaan uusien taloudellisten mahdollisuuksien ja uusien työpaikkojen luomista.

| 1.14 | Pilarin ”alueen yhteydet” yhteydessä olisi tuettava nykyistä enemmän kysymyksiä, jotka liittyvät meriliikenteen turvallisuuteen, meri-, rannikko- ja sisämaa-alueiden välisiin yhteyksiin sekä energiaverkkojen kehittämiseen ja yhteenliittämiseen. |
| --- | --- |

1.14

Pilarin ”alueen yhteydet” yhteydessä olisi tuettava nykyistä enemmän kysymyksiä, jotka liittyvät meriliikenteen turvallisuuteen, meri-, rannikko- ja sisämaa-alueiden välisiin yhteyksiin sekä energiaverkkojen kehittämiseen ja yhteenliittämiseen.

| 1.15 | Ympäristön laatuun liittyvissä toimissa olisi otettava paremmin huomioon ”ympäristön” (meri- ja maaympäristö) ja ”tavoitteiden” (eläimistön suojelu, ihmisten terveys ja turvallisuus) yhteenliittäminen. |
| --- | --- |

1.15

Ympäristön laatuun liittyvissä toimissa olisi otettava paremmin huomioon ”ympäristön” (meri- ja maaympäristö) ja ”tavoitteiden” (eläimistön suojelu, ihmisten terveys ja turvallisuus) yhteenliittäminen.

| 1.16 | Kestävän matkailun alalla on tärkeää tukea toimia, joilla parannetaan alueella olevan ”pääoman” (luonnon-, kulttuuri- ja taideperintö) matkailullista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

1.16

Kestävän matkailun alalla on tärkeää tukea toimia, joilla parannetaan alueella olevan ”pääoman” (luonnon-, kulttuuri- ja taideperintö) matkailullista ulottuvuutta.

| 1.17 | ETSK toteaa, että EUSAIRin tarjoamat mahdollisuudet tutkimus- ja innovointitoimintaa harjoittaville pk-yrityksille ovat riittämättömät, jotta voitaisiin varmistaa kilpailukyvyn parantuminen ja työpaikkojen luominen alueella. Tästä syystä on toteutettava toimia, joilla helpotetaan pk-yritysten luotonsaantia, yksityisten sijoitusten houkuttelua, EU-rahoitteisiin ohjelmiin osallistumista sekä yhteistyötä tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen kanssa. |
| --- | --- |

1.17

ETSK toteaa, että EUSAIRin tarjoamat mahdollisuudet tutkimus- ja innovointitoimintaa harjoittaville pk-yrityksille ovat riittämättömät, jotta voitaisiin varmistaa kilpailukyvyn parantuminen ja työpaikkojen luominen alueella. Tästä syystä on toteutettava toimia, joilla helpotetaan pk-yritysten luotonsaantia, yksityisten sijoitusten houkuttelua, EU-rahoitteisiin ohjelmiin osallistumista sekä yhteistyötä tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen kanssa.

| 1.17.1 | Tutkimus- ja innovointitoiminnan tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi ETSK katsoo, että on edistettävä seuraavia painopisteitä:






  — | Perustetaan ylikansallinen tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoiminnan foorumi, jotta varmistetaan pk-yritysten, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten sekä teknologisten ja liike-elämän ajatushautomojen yhteinen ja aktiivinen osallistuminen tavoitteena vahvistaa pk-yritysten kilpailukykyä muuntamalla innovatiiviset ideat markkinavalmiiksi tuotteiksi. |
| --- | --- | --- |

1.17.1

Tutkimus- ja innovointitoiminnan tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi ETSK katsoo, että on edistettävä seuraavia painopisteitä:

—

Perustetaan ylikansallinen tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoiminnan foorumi, jotta varmistetaan pk-yritysten, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten sekä teknologisten ja liike-elämän ajatushautomojen yhteinen ja aktiivinen osallistuminen tavoitteena vahvistaa pk-yritysten kilpailukykyä muuntamalla innovatiiviset ideat markkinavalmiiksi tuotteiksi.

| — | Laaditaan ylikansallisia älykkään erikoistumisen analyyseja innovointi- ja liiketoimintakyvyn kartoittamiseksi. |
| --- | --- |

—

Laaditaan ylikansallisia älykkään erikoistumisen analyyseja innovointi- ja liiketoimintakyvyn kartoittamiseksi.

| — | Edistetään yritysmaailman osallistumista päätöksentekoprosessiin laadittaessa tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimintaa käsitteleviä politiikkoja. |
| --- | --- |

—

Edistetään yritysmaailman osallistumista päätöksentekoprosessiin laadittaessa tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimintaa käsitteleviä politiikkoja.

| — | Käynnistetään Adrian- ja Joonianmeren välitysfoorumi, jotta helpotetaan innovointiin tarkoitetun rahoituksen saantia pk-yritysten ja nuorten yrittäjien keskuudessa. |
| --- | --- |

—

Käynnistetään Adrian- ja Joonianmeren välitysfoorumi, jotta helpotetaan innovointiin tarkoitetun rahoituksen saantia pk-yritysten ja nuorten yrittäjien keskuudessa.

| 1.18 | ETSK kritisoi sitä, että EUSAIRissa ei mainita erityistoimia alueen ”sosiaalisen ulottuvuuden” hyödyntämiseksi. On toivottavaa sisällyttää strategiaan painopisteitä ja toimia, joilla tuetaan vammaisten osallistamista, torjutaan rotuun tai etniseen alkuperään, ikään, seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoleen perustuvaa syrjintää sekä puututaan sosiaalisiin ongelmiin, jotka liittyvät luvattomaan maahanmuuttoon etenkin alueen eteläisissä osissa. |
| --- | --- |

1.18

ETSK kritisoi sitä, että EUSAIRissa ei mainita erityistoimia alueen ”sosiaalisen ulottuvuuden” hyödyntämiseksi. On toivottavaa sisällyttää strategiaan painopisteitä ja toimia, joilla tuetaan vammaisten osallistamista, torjutaan rotuun tai etniseen alkuperään, ikään, seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoleen perustuvaa syrjintää sekä puututaan sosiaalisiin ongelmiin, jotka liittyvät luvattomaan maahanmuuttoon etenkin alueen eteläisissä osissa.

| 1.18.1 | ETSK katsoo, että sosiaalinen ulottuvuus on sisällytettävä EUSAIRiin ja että sitä on vahvistettava – komission ehdotuksen mukaisesti – edistämällä sosiaalisia investointeja ja ajanmukaistamalla asianmukaisesti sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotta






  — | varmistetaan, että sosiaalisen suojelun järjestelmät vastaavat ihmisten tarpeita elämän kriittisinä hetkinä |
| --- | --- | --- |

1.18.1

ETSK katsoo, että sosiaalinen ulottuvuus on sisällytettävä EUSAIRiin ja että sitä on vahvistettava – komission ehdotuksen mukaisesti – edistämällä sosiaalisia investointeja ja ajanmukaistamalla asianmukaisesti sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotta

—

varmistetaan, että sosiaalisen suojelun järjestelmät vastaavat ihmisten tarpeita elämän kriittisinä hetkinä

| — | tarjotaan asianmukaisia ja kestäväpohjaisia sosiaalisen suojelun järjestelmiä |
| --- | --- |

—

tarjotaan asianmukaisia ja kestäväpohjaisia sosiaalisen suojelun järjestelmiä

| — | kehitetään aktiivisen osallisuuden strategioita. |
| --- | --- |

—

kehitetään aktiivisen osallisuuden strategioita.

| 1.19 | ETSK on sitä mieltä, että laadittava ad hoc -indikaattoreita, jotta mahdollistetaan EUSAIRiin kuuluvien ohjelmien ja toimien seuranta, toteuttaminen ja arviointi. |
| --- | --- |

1.19

ETSK on sitä mieltä, että laadittava ad hoc -indikaattoreita, jotta mahdollistetaan EUSAIRiin kuuluvien ohjelmien ja toimien seuranta, toteuttaminen ja arviointi.

2.   Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia: yleistä

| 2.1 | Käsillä olevan lausunnon tavoitteena on arvioida Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevaa Euroopan unionin strategiaa (EUSAIR) ja siihen liittyvää toimintasuunnitelmaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta. Lausunnossa hyödynnetään ja kehitetään Palermossa 27. toukokuuta 2014 järjestetyn kuulemistilaisuuden päätelmiä (2) sekä ETSK:n antamia muita lausuntoja (3). |
| --- | --- |

2.1

Käsillä olevan lausunnon tavoitteena on arvioida Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevaa Euroopan unionin strategiaa (EUSAIR) ja siihen liittyvää toimintasuunnitelmaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta. Lausunnossa hyödynnetään ja kehitetään Palermossa 27. toukokuuta 2014 järjestetyn kuulemistilaisuuden päätelmiä (2) sekä ETSK:n antamia muita lausuntoja (3).

| 2.2 | EUSAIRin käynnistäminen osuu historialliseen vaiheeseen, jolle ovat ominaisia finanssikriisin kielteiset vaikutukset reaalitalouteen sekä talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvät rakenteelliset muutokset, joihin on puututtava talouskehityksen ja kansalaisten hyvinvoinnin edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.2

EUSAIRin käynnistäminen osuu historialliseen vaiheeseen, jolle ovat ominaisia finanssikriisin kielteiset vaikutukset reaalitalouteen sekä talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvät rakenteelliset muutokset, joihin on puututtava talouskehityksen ja kansalaisten hyvinvoinnin edistämiseksi.

| 2.3 | EUSAIR on suunnattu selkeästi Balkanin ja Tonavan alueelle. Vaikka strategiaan on otettu mukaan Tyrrhenanmereen ja Egeanmereen rajoittuvat alueet, muiden Välimeren alueiden kehittämis- ja koheesiopolitiikat eivät sisälly siihen. Koska strategiassa ei tosiasiallisesti suuntauduta koko Välimeren alueen kattaviin kehittämispolitiikkoihin, muodostuu riski, että Adrian- ja Joonianmeren alue vähitellen syrjäytyy. |
| --- | --- |

2.3

EUSAIR on suunnattu selkeästi Balkanin ja Tonavan alueelle. Vaikka strategiaan on otettu mukaan Tyrrhenanmereen ja Egeanmereen rajoittuvat alueet, muiden Välimeren alueiden kehittämis- ja koheesiopolitiikat eivät sisälly siihen. Koska strategiassa ei tosiasiallisesti suuntauduta koko Välimeren alueen kattaviin kehittämispolitiikkoihin, muodostuu riski, että Adrian- ja Joonianmeren alue vähitellen syrjäytyy.

| 2.4 | EUSAIRia ei tule pitää vain välineenä, jolla tuetaan Balkanin maiden yhdentymistä EU:hun, sillä sen strateginen arvo liittyy mahdollisuuteen parantaa EU:n makroaluepolitiikan, laajentumispolitiikan ja aluekehitysstrategioiden yhdenmukaisuutta. |
| --- | --- |

2.4

EUSAIRia ei tule pitää vain välineenä, jolla tuetaan Balkanin maiden yhdentymistä EU:hun, sillä sen strateginen arvo liittyy mahdollisuuteen parantaa EU:n makroaluepolitiikan, laajentumispolitiikan ja aluekehitysstrategioiden yhdenmukaisuutta.

| 2.5 | Kaikki julkiset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat eivät ole kyenneet osallistumaan asianmukaisesti EUSAIRin laatimisprosessiin. Tämä koskee esimerkiksi pk-yrityksiä, ammattijärjestöjä ja Balkanin rannikkoalueiden yhteiskunnallisia intressejä edustavia järjestöjä. |
| --- | --- |

2.5

Kaikki julkiset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat eivät ole kyenneet osallistumaan asianmukaisesti EUSAIRin laatimisprosessiin. Tämä koskee esimerkiksi pk-yrityksiä, ammattijärjestöjä ja Balkanin rannikkoalueiden yhteiskunnallisia intressejä edustavia järjestöjä.

| 2.6 | Haasteet, joita Adrian- ja Joonianmeren alueella on kohdattava tulevina vuosina, edellyttävät poliittisen tuen lisäksi kansalaisyhteiskunnan entistä vahvempaa osallistumista EUSAIRin hallinnointiin ja toteuttamiseen sekä yritysjärjestelmää, jota on vahvistettu pk-yritysten kilpailukyvyn edistämiseen tähtäävin toimin. |
| --- | --- |

2.6

Haasteet, joita Adrian- ja Joonianmeren alueella on kohdattava tulevina vuosina, edellyttävät poliittisen tuen lisäksi kansalaisyhteiskunnan entistä vahvempaa osallistumista EUSAIRin hallinnointiin ja toteuttamiseen sekä yritysjärjestelmää, jota on vahvistettu pk-yritysten kilpailukyvyn edistämiseen tähtäävin toimin.

| 2.6.1 | Strategian eri toteuttamisvaiheissa on tässä yhteydessä varmistettava julkisten ja yksityisten taloudellisten toimijoiden, yhteiskunnallisten toimijoiden ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri tahojen asianmukainen tukeminen erityisten koulutusohjelmien sekä organisatorisen ja teknisen tuen avulla. |
| --- | --- |

2.6.1

Strategian eri toteuttamisvaiheissa on tässä yhteydessä varmistettava julkisten ja yksityisten taloudellisten toimijoiden, yhteiskunnallisten toimijoiden ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri tahojen asianmukainen tukeminen erityisten koulutusohjelmien sekä organisatorisen ja teknisen tuen avulla.

3.   Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva Euroopan unionin strategia: analyysi ja arviointi

| 3.1 | EUSAIRin lähestymistapa on samanlainen kuin Itämeren (4) ja Tonavan (5) alueita koskevissa strategioissa. Se on suunniteltu yhdenmukaiseksi Adrian- ja Joonianmeren meristrategian (6) kanssa, ja siihen kuuluu meriyhteistyön lisäksi myös maayhteistyö. Näin siinä luodaan uusia kehittämismahdollisuuksia alueen kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.1

EUSAIRin lähestymistapa on samanlainen kuin Itämeren (4) ja Tonavan (5) alueita koskevissa strategioissa. Se on suunniteltu yhdenmukaiseksi Adrian- ja Joonianmeren meristrategian (6) kanssa, ja siihen kuuluu meriyhteistyön lisäksi myös maayhteistyö. Näin siinä luodaan uusia kehittämismahdollisuuksia alueen kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden edistämiseksi.

| 3.2 | EUSAIRissa mainitut haasteet liittyvät alueelle tyypillisiin sosioekonomisiin eroihin, liikenneinfrastruktuurin puutteisiin, alusliikenteen ruuhkiin, sähköverkkojen puutteelliseen yhteenliittämiseen, pk-yrityksiä tukevien tutkimuksen ja elinkeinoelämän verkostojen puuttumiseen, ylikalastukseen, saastumisesta johtuviin ympäristöuhkiin, tarpeeseen suojella erittäin monimuotoista meriympäristöä, ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin sekä riittämättömiin institutionaalisiin ja hallinnollisiin valmiuksiin. |
| --- | --- |

3.2

EUSAIRissa mainitut haasteet liittyvät alueelle tyypillisiin sosioekonomisiin eroihin, liikenneinfrastruktuurin puutteisiin, alusliikenteen ruuhkiin, sähköverkkojen puutteelliseen yhteenliittämiseen, pk-yrityksiä tukevien tutkimuksen ja elinkeinoelämän verkostojen puuttumiseen, ylikalastukseen, saastumisesta johtuviin ympäristöuhkiin, tarpeeseen suojella erittäin monimuotoista meriympäristöä, ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin sekä riittämättömiin institutionaalisiin ja hallinnollisiin valmiuksiin.

| 3.3 | Adrian- ja Joonianmeren alueella on merkittäviä kehitysmahdollisuuksia, joita on hyödynnettävä kilpailukyvyn ja koheesion tukemiseksi: sininen talous, etenkin kestäväpohjainen kalastustuotteiden tuotanto ja kulutus, meri- ja rannikkomatkailu, siniset teknologiat, uusiutuvat energiat, maan ja meren yhteenliitettävyys, intermodaalikuljetukset sekä historiallinen, kulttuurinen ja luonnonperintö. |
| --- | --- |

3.3

Adrian- ja Joonianmeren alueella on merkittäviä kehitysmahdollisuuksia, joita on hyödynnettävä kilpailukyvyn ja koheesion tukemiseksi: sininen talous, etenkin kestäväpohjainen kalastustuotteiden tuotanto ja kulutus, meri- ja rannikkomatkailu, siniset teknologiat, uusiutuvat energiat, maan ja meren yhteenliitettävyys, intermodaalikuljetukset sekä historiallinen, kulttuurinen ja luonnonperintö.

| 3.4 | Tutkittuaan neljän ensisijaisen pilarin ja kahden monialaisen pilarin tavoitteita ETSK katsoo, että EUSAIRia on parannettava täydentämällä sitä siten, että strategiasta tulee menestystekijä, jolla tuetaan koko alueen kilpailukykyä ja koheesiota. |
| --- | --- |

3.4

Tutkittuaan neljän ensisijaisen pilarin ja kahden monialaisen pilarin tavoitteita ETSK katsoo, että EUSAIRia on parannettava täydentämällä sitä siten, että strategiasta tulee menestystekijä, jolla tuetaan koko alueen kilpailukykyä ja koheesiota.

| 3.4.1 | Jotta siniseen talouteen liittyvä potentiaali voidaan muuttaa todellisiksi kehitysmahdollisuuksiksi, on tuettava toimia, joilla helpotetaan pk-yritysten luotonsaantia ja julkisen rahoituksen saantia ja edistetään liikkuvuutta ja työvoiman pätevöitymistä, sekä tuettava kestäväpohjaista ja vastuullista kalastusta. |
| --- | --- |

3.4.1

Jotta siniseen talouteen liittyvä potentiaali voidaan muuttaa todellisiksi kehitysmahdollisuuksiksi, on tuettava toimia, joilla helpotetaan pk-yritysten luotonsaantia ja julkisen rahoituksen saantia ja edistetään liikkuvuutta ja työvoiman pätevöitymistä, sekä tuettava kestäväpohjaista ja vastuullista kalastusta.

| 3.4.2 | On tärkeää parantaa liikenneinfrastruktuuria sekä meri- ja rannikkoalueiden yhteyksiä sisämaahan tavara- ja henkilöliikenteen osalta. |
| --- | --- |

3.4.2

On tärkeää parantaa liikenneinfrastruktuuria sekä meri- ja rannikkoalueiden yhteyksiä sisämaahan tavara- ja henkilöliikenteen osalta.

| 3.4.3 | On tärkeää tukea entistä enemmän meriympäristön ja sisämaan yhteisiä suojelutoimia, sillä sisämaassa toteutetut muut kuin ympäristöystävälliset toimet saattavat vaarantaa meriekosysteemin suojelun. |
| --- | --- |

3.4.3

On tärkeää tukea entistä enemmän meriympäristön ja sisämaan yhteisiä suojelutoimia, sillä sisämaassa toteutetut muut kuin ympäristöystävälliset toimet saattavat vaarantaa meriekosysteemin suojelun.

| 3.4.3.1 | EUSAIRin kattaman merialueen geologisen rakenteen vuoksi hiilivetyesiintymien tutkimukseen ja hyödyntämiseen liittyviä uusia toimia on arvioitava huolellisesti, ja kaikkien asianomaisten valtioiden on hyväksyttävä ne. On tehtävä strateginen ympäristöarviointi. |
| --- | --- |

3.4.3.1

EUSAIRin kattaman merialueen geologisen rakenteen vuoksi hiilivetyesiintymien tutkimukseen ja hyödyntämiseen liittyviä uusia toimia on arvioitava huolellisesti, ja kaikkien asianomaisten valtioiden on hyväksyttävä ne. On tehtävä strateginen ympäristöarviointi.

| 3.4.4 | Matkailu on yhdistettävä entistä paremmin Adrian- ja Joonianmeren alueen luonnon-, kulttuuri- ja taideperintöön, jotta edistetään alueen pääoman hyödyntämistä kilpailukyvyn tukemiseksi ja pysyvien työpaikkojen luomiseksi. |
| --- | --- |

3.4.4

Matkailu on yhdistettävä entistä paremmin Adrian- ja Joonianmeren alueen luonnon-, kulttuuri- ja taideperintöön, jotta edistetään alueen pääoman hyödyntämistä kilpailukyvyn tukemiseksi ja pysyvien työpaikkojen luomiseksi.

| 3.4.5 | Tarvitaan toimia, jotta ylitetään pk-yritysten valmiuksien rajat tutkimus- ja kehittämistoiminnassa ja edistetään niiden kykyä houkutella yksityisiä sijoituksia. |
| --- | --- |

3.4.5

Tarvitaan toimia, jotta ylitetään pk-yritysten valmiuksien rajat tutkimus- ja kehittämistoiminnassa ja edistetään niiden kykyä houkutella yksityisiä sijoituksia.

| 3.4.6 | On ensisijaisen tärkeää ottaa viranomaisten ohella myös kansalaisyhteiskunnan edustajat mukaan valmiuksien parantamiseen liittyviin toimiin. Tämä voidaan toteuttaa perustamalla pysyvä foorumi, jossa talous- ja yhteiskuntaelämän kumppanit ovat edustettuina, korkeakoulujen (7), kauppakamarien (8) ja kaupunkien (9) jo käynnistämän mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4.6

On ensisijaisen tärkeää ottaa viranomaisten ohella myös kansalaisyhteiskunnan edustajat mukaan valmiuksien parantamiseen liittyviin toimiin. Tämä voidaan toteuttaa perustamalla pysyvä foorumi, jossa talous- ja yhteiskuntaelämän kumppanit ovat edustettuina, korkeakoulujen (7), kauppakamarien (8) ja kaupunkien (9) jo käynnistämän mallin mukaisesti.

| 3.4.7 | Jotta EUSAIRilla olisi tarvittava kyky päivittää toimintaansa esiin nousevien ongelmien, vaikeuksien ja kehityssuuntausten mukaisesti, valmiuksien parantamisprosessia on tuettava tehokkaalla seurantajärjestelmällä, jonka avulla voidaan arvioida edistymistä ja strategian mukauttamistarvetta tulosten laadullisen ja määrällisen analyysin perusteella. Tämän vuoksi on tärkeää laatia ad hoc -indikaattoreita, jotta voidaan seurata, mukauttaa ja arvioida EUSAIRiin kuuluvia ohjelmia ja toimia. |
| --- | --- |

3.4.7

Jotta EUSAIRilla olisi tarvittava kyky päivittää toimintaansa esiin nousevien ongelmien, vaikeuksien ja kehityssuuntausten mukaisesti, valmiuksien parantamisprosessia on tuettava tehokkaalla seurantajärjestelmällä, jonka avulla voidaan arvioida edistymistä ja strategian mukauttamistarvetta tulosten laadullisen ja määrällisen analyysin perusteella. Tämän vuoksi on tärkeää laatia ad hoc -indikaattoreita, jotta voidaan seurata, mukauttaa ja arvioida EUSAIRiin kuuluvia ohjelmia ja toimia.

| 3.4.8 | Viitaten tiedonantoon makroaluestrategioiden hallintotavasta (10) komitea katsoo, että EUSAIRin ”monitasoiseen hallintotapaan” on sisällytettävä todellinen ”horisontaalinen ulottuvuus” (kansalaisyhteiskunnan osallistuminen), joka täydentää ja vahvistaa ”vertikaalista ulottuvuutta” (alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen) toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita täysimääräisesti noudattaen (11). |
| --- | --- |

3.4.8

Viitaten tiedonantoon makroaluestrategioiden hallintotavasta (10) komitea katsoo, että EUSAIRin ”monitasoiseen hallintotapaan” on sisällytettävä todellinen ”horisontaalinen ulottuvuus” (kansalaisyhteiskunnan osallistuminen), joka täydentää ja vahvistaa ”vertikaalista ulottuvuutta” (alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen) toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita täysimääräisesti noudattaen (11).

| 3.4.9 | Kun otetaan huomioon Itämeren ja Tonavan alueiden strategioista saadut kokemukset, on tärkeää, että Euroopan komission teknistä apua jatketaan suunnitteluvaiheen lisäksi myös strategian toteuttamisvaiheessa. |
| --- | --- |

3.4.9

Kun otetaan huomioon Itämeren ja Tonavan alueiden strategioista saadut kokemukset, on tärkeää, että Euroopan komission teknistä apua jatketaan suunnitteluvaiheen lisäksi myös strategian toteuttamisvaiheessa.

| 3.4.10 | On erittäin tärkeää, että EUSAIRille annetaan tavoitteiden saavuttamisen edellyttämä rahoitus. Unionin rakenne- ja investointirahastojen (12) ja liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) 2014–2020 (13) ohella seuraavat unionin rahastot ja ohjelmat ovat tärkeitä:






  — | Sininen kasvu: Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (14) sekä Horisontti 2020 -ohjelma (15) |
| --- | --- | --- |

3.4.10

On erittäin tärkeää, että EUSAIRille annetaan tavoitteiden saavuttamisen edellyttämä rahoitus. Unionin rakenne- ja investointirahastojen (12) ja liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) 2014–2020 (13) ohella seuraavat unionin rahastot ja ohjelmat ovat tärkeitä:

—

Sininen kasvu: Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (14) sekä Horisontti 2020 -ohjelma (15)

| — | Alueen yhteydet: Verkkojen Eurooppa -väline 2014–2020 (16) |
| --- | --- |

—

Alueen yhteydet: Verkkojen Eurooppa -väline 2014–2020 (16)

| — | Ympäristön laatu: LIFE-ohjelma (17) |
| --- | --- |

—

Ympäristön laatu: LIFE-ohjelma (17)

| — | Kestävä matkailu: COSME-ohjelma (18). |
| --- | --- |

—

Kestävä matkailu: COSME-ohjelma (18).

| 3.4.11 | Käytettävissä on myös muita rahoituslähteitä, etenkin Länsi-Balkanin investointikehys (WBIF) (19), Euroopan investointipankki (EIP) (20) ja muut kansainväliset rahoituslaitokset. Nämä rahastot ja välineet voivat saada aikaan merkittävän vipuvaikutuksen ja houkutella lisärahoitusta yksityissijoittajilta. |
| --- | --- |

3.4.11

Käytettävissä on myös muita rahoituslähteitä, etenkin Länsi-Balkanin investointikehys (WBIF) (19), Euroopan investointipankki (EIP) (20) ja muut kansainväliset rahoituslaitokset. Nämä rahastot ja välineet voivat saada aikaan merkittävän vipuvaikutuksen ja houkutella lisärahoitusta yksityissijoittajilta.

| 3.4.12 | On myös erittäin tärkeää, että valtiolliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset noudattavat politiikkoja, joilla voidaan varmistaa optimaaliset edellytykset julkisten investointivirtojen houkuttamiseksi. Tässä yhteydessä olisi etenkin kehitettävä asianmukaisia alueellisia markkinointipolitiikkoja, parannettava hallintomenettelyjen tehokkuutta ja tuloksellisuutta sekä tuettava aloitteita, joilla edistetään lainmukaisuutta ja torjutaan korruptiota, järjestäytynyttä rikollisuutta ja pimeää työtä. |
| --- | --- |

3.4.12

On myös erittäin tärkeää, että valtiolliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset noudattavat politiikkoja, joilla voidaan varmistaa optimaaliset edellytykset julkisten investointivirtojen houkuttamiseksi. Tässä yhteydessä olisi etenkin kehitettävä asianmukaisia alueellisia markkinointipolitiikkoja, parannettava hallintomenettelyjen tehokkuutta ja tuloksellisuutta sekä tuettava aloitteita, joilla edistetään lainmukaisuutta ja torjutaan korruptiota, järjestäytynyttä rikollisuutta ja pimeää työtä.

| 3.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti toimintasuunnitelmaan mutta katsoo, että eräitä neljän pilarin yhteydessä suunniteltuja toimia olisi tuettava ja kehitettävä nykyistä enemmän. |
| --- | --- |

3.5

ETSK suhtautuu myönteisesti toimintasuunnitelmaan mutta katsoo, että eräitä neljän pilarin yhteydessä suunniteltuja toimia olisi tuettava ja kehitettävä nykyistä enemmän.

| 3.5.1 | ETSK:n mielestä sinisen kasvun pilarissa olisi uusien taloudellisten mahdollisuuksien ja uusien työpaikkojen luomisen edistämiseksi






  — | helpotettava pk-yritysten luotonsaantia ja vahvistettava tiede- ja yritysmaailman toimijoiden yhteistyötä |
| --- | --- | --- |

3.5.1

ETSK:n mielestä sinisen kasvun pilarissa olisi uusien taloudellisten mahdollisuuksien ja uusien työpaikkojen luomisen edistämiseksi

—

helpotettava pk-yritysten luotonsaantia ja vahvistettava tiede- ja yritysmaailman toimijoiden yhteistyötä

| — | edistettävä olemassa olevia klustereita tukemalla kansainvälistymisprosesseja |
| --- | --- |

—

edistettävä olemassa olevia klustereita tukemalla kansainvälistymisprosesseja

| — | määriteltävä uusia hallintomalleja kalastuksen ja vesiviljelyn kestävään kehittämiseen suuntautuneita meri- ja maa-alueita varten |
| --- | --- |

—

määriteltävä uusia hallintomalleja kalastuksen ja vesiviljelyn kestävään kehittämiseen suuntautuneita meri- ja maa-alueita varten

| — | vahvistettava ja parannettava infrastruktuuria kalastussatamissa sekä kalastustuotteiden markkinoinnissa. |
| --- | --- |

—

vahvistettava ja parannettava infrastruktuuria kalastussatamissa sekä kalastustuotteiden markkinoinnissa.

| 3.5.2 | Pilarin ”alueen yhteydet” yhteydessä olisi ETSK:n mielestä kehityksen, kilpailukyvyn ja meriliikenteen turvallisuuden edistämiseksi, rannikkoalueiden ja sisämaan välisten intermodaalisten yhteyksien parantamiseksi sekä makroalueen yhteenliitettyjen energiamarkkinoiden kehittämiseksi






  — | mukautettava Adrian- ja Joonianmeren alueen satamien oma ja satamien välinen infrastruktuuri markkinoiden kehitykseen kilpailukyvyn, kestävän kehityksen ja turvallisuuden varmistamiseksi |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Pilarin ”alueen yhteydet” yhteydessä olisi ETSK:n mielestä kehityksen, kilpailukyvyn ja meriliikenteen turvallisuuden edistämiseksi, rannikkoalueiden ja sisämaan välisten intermodaalisten yhteyksien parantamiseksi sekä makroalueen yhteenliitettyjen energiamarkkinoiden kehittämiseksi

—

mukautettava Adrian- ja Joonianmeren alueen satamien oma ja satamien välinen infrastruktuuri markkinoiden kehitykseen kilpailukyvyn, kestävän kehityksen ja turvallisuuden varmistamiseksi

| — | edistettävä meri- ja maakuljetusten integroinnin kehittämistä kestävän liikkuvuuden kriteerien mukaisesti |
| --- | --- |

—

edistettävä meri- ja maakuljetusten integroinnin kehittämistä kestävän liikkuvuuden kriteerien mukaisesti

| — | vahvistettava liikennepalvelujen intermodaalisuutta ja yhteentoimivuutta myös mukauttamalla ylikansallisia strategisia infrastruktuureja, kuten Euroopan laajuista liikenneverkkoa (TEN-T) (21) |
| --- | --- |

—

vahvistettava liikennepalvelujen intermodaalisuutta ja yhteentoimivuutta myös mukauttamalla ylikansallisia strategisia infrastruktuureja, kuten Euroopan laajuista liikenneverkkoa (TEN-T) (21)

| — | edistettävä alueellisten lentoasemien potentiaalia parantamalla niiden saavutettavuutta ja myös intermodaalisia yhteyksiä |
| --- | --- |

—

edistettävä alueellisten lentoasemien potentiaalia parantamalla niiden saavutettavuutta ja myös intermodaalisia yhteyksiä

| — | tuettava sellaisten älykkäiden energiaverkkojen ja älykkäiden varastointijärjestelmien toteuttamista, jotka on liitetty uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviin tuotantolaitoksiin |
| --- | --- |

—

tuettava sellaisten älykkäiden energiaverkkojen ja älykkäiden varastointijärjestelmien toteuttamista, jotka on liitetty uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviin tuotantolaitoksiin

| — | kartoitettava kaikilla alueilla käytettävissä olevat uusiutuvat energiavarat, jotta voidaan määritellä asiantuntemus, yhteenliitännät ja integroinnit resurssien optimaalisen käytön varmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

kartoitettava kaikilla alueilla käytettävissä olevat uusiutuvat energiavarat, jotta voidaan määritellä asiantuntemus, yhteenliitännät ja integroinnit resurssien optimaalisen käytön varmistamiseksi.

| 3.5.3 | Ympäristön laadun pilarissa olisi ETSK:n mielestä meri- ja rannikkoalueiden ekosysteemeihin kohdistuvan paineen lieventämiseen sekä ihmisten terveys- ja turvallisuusuhkien rajoittamiseen tähtäävien toimien tukemiseksi






  — | vahvistettava toimia merten biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi sekä kestävään kalastukseen tähtäävien mallien kokeilemiseksi |
| --- | --- | --- |

3.5.3

Ympäristön laadun pilarissa olisi ETSK:n mielestä meri- ja rannikkoalueiden ekosysteemeihin kohdistuvan paineen lieventämiseen sekä ihmisten terveys- ja turvallisuusuhkien rajoittamiseen tähtäävien toimien tukemiseksi

—

vahvistettava toimia merten biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi sekä kestävään kalastukseen tähtäävien mallien kokeilemiseksi

| — | tuettava rannikoiden suojelutoimia, ilmastonmuutokseen sopeutumista ja riskienhallintaa (meriin, hydrogeologiaan ja eroosioon liittyvät riskit) |
| --- | --- |

—

tuettava rannikoiden suojelutoimia, ilmastonmuutokseen sopeutumista ja riskienhallintaa (meriin, hydrogeologiaan ja eroosioon liittyvät riskit)

| — | toteutettava toimia strategisesti merkittävien luonnonalueiden (meri-, rannikko- ja vuoristoalueiden) suojelemiseksi ja hyödyntämiseksi sekä niiden välisten yhteyksien parantamiseksi, mukaan luettuina ekologisten käytävien perustaminen ja suojelu. |
| --- | --- |

—

toteutettava toimia strategisesti merkittävien luonnonalueiden (meri-, rannikko- ja vuoristoalueiden) suojelemiseksi ja hyödyntämiseksi sekä niiden välisten yhteyksien parantamiseksi, mukaan luettuina ekologisten käytävien perustaminen ja suojelu.

| 3.5.4 | Kestävän matkailun yhteydessä ETSK katsoo, että alueen luonnon-, kulttuuri- ja taideperinnön edistämiseksi on






  — | tuettava alueelle tyypillisimpien maatalouselintarvikkeiden, kalastustuotteiden ja käsiteollisuustuotteiden hyödyntämistä matkailussa |
| --- | --- | --- |

3.5.4

Kestävän matkailun yhteydessä ETSK katsoo, että alueen luonnon-, kulttuuri- ja taideperinnön edistämiseksi on

—

tuettava alueelle tyypillisimpien maatalouselintarvikkeiden, kalastustuotteiden ja käsiteollisuustuotteiden hyödyntämistä matkailussa

| — | edistettävä vähemmän tunnettuja matkailukohteita myös tukemalla sisämaan ja meri- ja risteilymatkailun yhdistämistä sekä historiallisten, kulttuuristen ja uskonnollisten matkailureittien hyödyntämistä |
| --- | --- |

—

edistettävä vähemmän tunnettuja matkailukohteita myös tukemalla sisämaan ja meri- ja risteilymatkailun yhdistämistä sekä historiallisten, kulttuuristen ja uskonnollisten matkailureittien hyödyntämistä

| — | tuettava yrityskeskittymien perustamista ja yritysten yhdistymistä myös julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden muodossa matkailun kehittämishankkeiden toteuttamiseksi |
| --- | --- |

—

tuettava yrityskeskittymien perustamista ja yritysten yhdistymistä myös julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden muodossa matkailun kehittämishankkeiden toteuttamiseksi

| — | vahvistettava tieto- ja viestintäteknologian käyttöä matkailun edistämiseksi |
| --- | --- |

—

vahvistettava tieto- ja viestintäteknologian käyttöä matkailun edistämiseksi

| — | helpotettava tutkimusta, täydennyskoulutusta, koulutusta ja valveuttamista kestävän ja vastuullisen matkailun alalla. |
| --- | --- |

—

helpotettava tutkimusta, täydennyskoulutusta, koulutusta ja valveuttamista kestävän ja vastuullisen matkailun alalla.

| 3.5.5 | On määriteltävä kaikki neljä pilaria kattava valtavirtaistamisen viitekehys siten, että suunnitellaan työoloja, sukupuolten tasa-arvokysymyksiä, vammaisia ja maahanmuuttajia koskevia toimia. Näin ollen olisi toteutettava toimia, joilla pyritään






  — | varmistamaan ihmisarvoisen työn standardien noudattaminen sekä työvoiman kyky mukautua käynnissä oleviin teknologisiin ja tuotantojärjestelmien muutoksiin sellaisen ammatillisen pätevöitymisen ja täydennyskoulutuksen avulla, jossa voidaan hyödyntää alueella olemassa olevaa inhimillistä pääomaa |
| --- | --- | --- |

3.5.5

On määriteltävä kaikki neljä pilaria kattava valtavirtaistamisen viitekehys siten, että suunnitellaan työoloja, sukupuolten tasa-arvokysymyksiä, vammaisia ja maahanmuuttajia koskevia toimia. Näin ollen olisi toteutettava toimia, joilla pyritään

—

varmistamaan ihmisarvoisen työn standardien noudattaminen sekä työvoiman kyky mukautua käynnissä oleviin teknologisiin ja tuotantojärjestelmien muutoksiin sellaisen ammatillisen pätevöitymisen ja täydennyskoulutuksen avulla, jossa voidaan hyödyntää alueella olemassa olevaa inhimillistä pääomaa

| — | varmistamaan sukupuoliulottuvuuden valtavirtaistaminen, kunnioittaminen ja edistäminen etenkin työmarkkinoilla |
| --- | --- |

—

varmistamaan sukupuoliulottuvuuden valtavirtaistaminen, kunnioittaminen ja edistäminen etenkin työmarkkinoilla

| — | edistämään kaikkia mahdollisia toimia, joilla voidaan varmistaa vammaisille tosiasiassa yhtäläiset edellytykset ja mahdollisuudet |
| --- | --- |

—

edistämään kaikkia mahdollisia toimia, joilla voidaan varmistaa vammaisille tosiasiassa yhtäläiset edellytykset ja mahdollisuudet

| — | tukemaan toimia, joilla voidaan edistää maahanmuuton myönteisiä näkökohtia, jotta lisätään talouskasvua ja sosiaalista koheesiota alueella. |
| --- | --- |

—

tukemaan toimia, joilla voidaan edistää maahanmuuton myönteisiä näkökohtia, jotta lisätään talouskasvua ja sosiaalista koheesiota alueella.

4.   Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia: erityistä

| 4.1 | Vaikka ETSK katsoo, että EUSAIR on hyödyllinen väline, jonka avulla voidaan tarttua tyypillisesti alueellisiin haasteisiin, joita yksittäiset valtiot tai alueet eivät niiden monitahoisuuden vuoksi voi ratkaista tyydyttävästi tavanomaisin keinoin, se näkee erityisongelmia, jotka liittyvät pk-yritysten tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimintaan sekä strategian sosiaaliseen ulottuvuuteen. |
| --- | --- |

4.1

Vaikka ETSK katsoo, että EUSAIR on hyödyllinen väline, jonka avulla voidaan tarttua tyypillisesti alueellisiin haasteisiin, joita yksittäiset valtiot tai alueet eivät niiden monitahoisuuden vuoksi voi ratkaista tyydyttävästi tavanomaisin keinoin, se näkee erityisongelmia, jotka liittyvät pk-yritysten tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimintaan sekä strategian sosiaaliseen ulottuvuuteen.

| 4.2 | Tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoiminta pienissä ja keskisuurissa yrityksissä – Huolimatta laajasta sitoutumisesta ohjelmakausien 2007–2013 ja 2014–2020 toteuttamiseen, innovointiin perustuvat pk-yritysten kasvumahdollisuudet ovat tuskin lainkaan vaikuttaneet kilpailukykyyn ja työpaikkojen luomiseen. |
| --- | --- |

4.2

Tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoiminta pienissä ja keskisuurissa yrityksissä – Huolimatta laajasta sitoutumisesta ohjelmakausien 2007–2013 ja 2014–2020 toteuttamiseen, innovointiin perustuvat pk-yritysten kasvumahdollisuudet ovat tuskin lainkaan vaikuttaneet kilpailukykyyn ja työpaikkojen luomiseen.

| 4.2.1 | Tutkimuksen ja innovoinnin tukijärjestelmä on Adrian- ja Joonianmeren alueella edelleen liian monimutkainen, minkä vuoksi etenkään mikro- ja pienyritykset eivät osallistu EU:n hankkeisiin. Monimutkaisten ja aikaa vievien hallinnollisten vaatimusten lisäksi alue-, valtio- ja unionitasolla toteutettavien ohjelmien välillä on huomattavia menettelyeroja. |
| --- | --- |

4.2.1

Tutkimuksen ja innovoinnin tukijärjestelmä on Adrian- ja Joonianmeren alueella edelleen liian monimutkainen, minkä vuoksi etenkään mikro- ja pienyritykset eivät osallistu EU:n hankkeisiin. Monimutkaisten ja aikaa vievien hallinnollisten vaatimusten lisäksi alue-, valtio- ja unionitasolla toteutettavien ohjelmien välillä on huomattavia menettelyeroja.

| 4.2.2 | Tämä tilanne johtuu pääasiassa luotonsaantivaikeuksista, pk-yritysten ja tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoiminnan ”tarjoajien” välisestä heikosta yhteistyöstä sekä yksityisiä sijoituksia houkuttelevien asianmukaisten kehittämispolitiikkojen puuttumisesta. |
| --- | --- |

4.2.2

Tämä tilanne johtuu pääasiassa luotonsaantivaikeuksista, pk-yritysten ja tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoiminnan ”tarjoajien” välisestä heikosta yhteistyöstä sekä yksityisiä sijoituksia houkuttelevien asianmukaisten kehittämispolitiikkojen puuttumisesta.

| 4.2.3 | Etenkin pienten innovatiivisten yritysten rahoituksen saanti on edelleen vaikeaa, koska riskipääomarahastoja ei ole. Huolimatta ”innovatiivisten hankintojen” tarjoamasta huomattavasta potentiaalista toimeenpanovälineitä, kuten esikaupallisia hankintoja, käytetään edelleen liian harvoin, jotta saataisiin aikaan pk-yrityksiä hyödyttäviä konkreettisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

4.2.3

Etenkin pienten innovatiivisten yritysten rahoituksen saanti on edelleen vaikeaa, koska riskipääomarahastoja ei ole. Huolimatta ”innovatiivisten hankintojen” tarjoamasta huomattavasta potentiaalista toimeenpanovälineitä, kuten esikaupallisia hankintoja, käytetään edelleen liian harvoin, jotta saataisiin aikaan pk-yrityksiä hyödyttäviä konkreettisia vaikutuksia.

| 4.2.4 | Jotta tutkimus- ja innovointitoiminnan tarjoamat mahdollisuudet voidaan muuntaa kilpailukykyä ja talouskehitystä edistäviksi tekijöiksi, on edistettävä ajanmukaisen yrittäjyyskulttuurin vahvistamista ja tuettava pk-yritysten kehittämistä Small Business Actin
   (22) ja Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelman (23) mukaisesti. |
| --- | --- |

4.2.4

Jotta tutkimus- ja innovointitoiminnan tarjoamat mahdollisuudet voidaan muuntaa kilpailukykyä ja talouskehitystä edistäviksi tekijöiksi, on edistettävä ajanmukaisen yrittäjyyskulttuurin vahvistamista ja tuettava pk-yritysten kehittämistä Small Business Actin
   (22) ja Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelman (23) mukaisesti.

| 4.2.5 | EUSAIRin kattamalla alueella on kehittämismahdollisuuksia myös






  — | julkisella sektorilla: innovoinnilla voidaan auttaa tehostamaan julkishallintoa ja edistää näin kustannusten alentamista, talousarvion tasapainottamista ja palvelujen laatua kansalaisten ja yritysten eduksi |
| --- | --- | --- |

4.2.5

EUSAIRin kattamalla alueella on kehittämismahdollisuuksia myös

—

julkisella sektorilla: innovoinnilla voidaan auttaa tehostamaan julkishallintoa ja edistää näin kustannusten alentamista, talousarvion tasapainottamista ja palvelujen laatua kansalaisten ja yritysten eduksi

| — | sosiaalialalla: innovoinnilla voidaan auttaa julkisia ja yksityisiä sidosryhmiä laatimaan toimia yrittäjyyden ja yhteisötalouden tukemiseksi. |
| --- | --- |

—

sosiaalialalla: innovoinnilla voidaan auttaa julkisia ja yksityisiä sidosryhmiä laatimaan toimia yrittäjyyden ja yhteisötalouden tukemiseksi.

| 4.2.6 | On erittäin tärkeää vahvistaa pk-yritysten ja tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimintaa harjoittavien instituutioiden yhteistyötä sekä tukea tutkimuksen ja innovoinnin siirtoon perustuvia uusia yrityksiä ja ohjaus- ja varainkeruutoimintaa. On myös tärkeää tukea erityistaitojen hankkimista, jotta voidaan helpottaa teknologista siirtoa pk-yrityksiin sekä tutkimus- ja innovointitoiminnan tulosten hyödyntämistä. |
| --- | --- |

4.2.6

On erittäin tärkeää vahvistaa pk-yritysten ja tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimintaa harjoittavien instituutioiden yhteistyötä sekä tukea tutkimuksen ja innovoinnin siirtoon perustuvia uusia yrityksiä ja ohjaus- ja varainkeruutoimintaa. On myös tärkeää tukea erityistaitojen hankkimista, jotta voidaan helpottaa teknologista siirtoa pk-yrityksiin sekä tutkimus- ja innovointitoiminnan tulosten hyödyntämistä.

| 4.2.7 | Niiden heikkouksien ja vaikeuksien poistamiseksi, jotka estävät pk-yrityksiä käyttämästä innovoinnin tarjoamia mahdollisuuksia, on kartoitettu seuraavat ensisijaiset toimet:






  — | Perustetaan ylikansallinen tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoiminnan foorumi, jotta varmistetaan pk-yritysten, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten sekä teknologisten ja liike-elämän ajatushautomojen yhteinen ja aktiivinen osallistuminen tavoitteena vahvistaa pk-yritysten kilpailukykyä muuntamalla innovatiiviset ideat markkinavalmiiksi tuotteiksi. |
| --- | --- | --- |

4.2.7

Niiden heikkouksien ja vaikeuksien poistamiseksi, jotka estävät pk-yrityksiä käyttämästä innovoinnin tarjoamia mahdollisuuksia, on kartoitettu seuraavat ensisijaiset toimet:

—

Perustetaan ylikansallinen tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoiminnan foorumi, jotta varmistetaan pk-yritysten, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten sekä teknologisten ja liike-elämän ajatushautomojen yhteinen ja aktiivinen osallistuminen tavoitteena vahvistaa pk-yritysten kilpailukykyä muuntamalla innovatiiviset ideat markkinavalmiiksi tuotteiksi.

| — | Laaditaan ylikansallisia älykkään erikoistumisen analyyseja innovointi- ja liiketoimintakyvyn kartoittamiseksi. |
| --- | --- |

—

Laaditaan ylikansallisia älykkään erikoistumisen analyyseja innovointi- ja liiketoimintakyvyn kartoittamiseksi.

| — | Edistetään yritysmaailman osallistumista päätöksentekoprosessiin laadittaessa tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimintaa käsitteleviä politiikkoja. |
| --- | --- |

—

Edistetään yritysmaailman osallistumista päätöksentekoprosessiin laadittaessa tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimintaa käsitteleviä politiikkoja.

| — | Käynnistetään Adrian- ja Joonianmeren välitysfoorumi, jotta helpotetaan innovointiin tarkoitetun rahoituksen saantia pk-yritysten ja nuorten yrittäjien keskuudessa kartoittamalla ylikansallisia ja kansainvälisiä yhteisrahoitusrakenteita ja uusia varainkeruumahdollisuuksia. |
| --- | --- |

—

Käynnistetään Adrian- ja Joonianmeren välitysfoorumi, jotta helpotetaan innovointiin tarkoitetun rahoituksen saantia pk-yritysten ja nuorten yrittäjien keskuudessa kartoittamalla ylikansallisia ja kansainvälisiä yhteisrahoitusrakenteita ja uusia varainkeruumahdollisuuksia.

| 4.3 | Sosiaalinen ulottuvuus – Talouskriisi on paitsi vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen ja miljoonien naisten ja miesten elinoloihin, myös osoittanut selvästi, että tarvitaan julkisia toimia, joilla hillitään talouskehitystä vaikeuttavia tekijöitä ja suojellaan kansalaisten elinoloja ja hyvinvointia vahvistamalla sosiaalialan toimia ja hyvinvointipolitiikkoja. |
| --- | --- |

4.3

Sosiaalinen ulottuvuus – Talouskriisi on paitsi vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen ja miljoonien naisten ja miesten elinoloihin, myös osoittanut selvästi, että tarvitaan julkisia toimia, joilla hillitään talouskehitystä vaikeuttavia tekijöitä ja suojellaan kansalaisten elinoloja ja hyvinvointia vahvistamalla sosiaalialan toimia ja hyvinvointipolitiikkoja.

| 4.3.1 | ETSK katsoo, että EUSAIRin sosiaalista ulottuvuutta on tuettava nykyistä enemmän, jotta varmistetaan sellaisen kasvumallin kehittyminen, jolla turvataan kilpailukyky ja samalla osallisuus ja etenkin haavoittuvimpien ja heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden sosiaalinen suojelu. |
| --- | --- |

4.3.1

ETSK katsoo, että EUSAIRin sosiaalista ulottuvuutta on tuettava nykyistä enemmän, jotta varmistetaan sellaisen kasvumallin kehittyminen, jolla turvataan kilpailukyky ja samalla osallisuus ja etenkin haavoittuvimpien ja heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden sosiaalinen suojelu.

| 4.3.2 | Kun sosiaalinen ulottuvuus sisällytetään EUSAIRiin ja kun sitä vahvistetaan, on otettava huomioon Euroopan komission tiedonanto ”Kasvua ja yhteenkuuluvuutta tukevat sosiaaliset investoinnit” (24), jossa kehotetaan jäsenvaltioita asettamaan etusijalle sosiaaliset investoinnit ja ajanmukaistamaan sosiaalisen suojelun järjestelmiään kehittämällä seuraavien kolmen toimintalinjan mukaisia toimia:






  — | Varmistetaan, että sosiaalisen suojelun järjestelmät vastaavat ihmisten tarpeita elämän kriittisinä hetkinä. |
| --- | --- | --- |

4.3.2

Kun sosiaalinen ulottuvuus sisällytetään EUSAIRiin ja kun sitä vahvistetaan, on otettava huomioon Euroopan komission tiedonanto ”Kasvua ja yhteenkuuluvuutta tukevat sosiaaliset investoinnit” (24), jossa kehotetaan jäsenvaltioita asettamaan etusijalle sosiaaliset investoinnit ja ajanmukaistamaan sosiaalisen suojelun järjestelmiään kehittämällä seuraavien kolmen toimintalinjan mukaisia toimia:

—

Varmistetaan, että sosiaalisen suojelun järjestelmät vastaavat ihmisten tarpeita elämän kriittisinä hetkinä.

| — | Yksinkertaistetaan sosiaalipolitiikkoja ja keskitytään tosiasiallisiin kohderyhmiin, jotta luodaan asianmukaiset ja kestävät sosiaalisen suojelun järjestelmät. |
| --- | --- |

—

Yksinkertaistetaan sosiaalipolitiikkoja ja keskitytään tosiasiallisiin kohderyhmiin, jotta luodaan asianmukaiset ja kestävät sosiaalisen suojelun järjestelmät.

| — | Kehitetään aktiivisen osallisuuden strategioita. |
| --- | --- |

—

Kehitetään aktiivisen osallisuuden strategioita.

| 4.3.3 | On erittäin tärkeää edistää toimia, joilla tuetaan vammaisten osallistamista ja torjutaan rotuun tai etniseen alkuperään, ikään, seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoleen perustuvaa syrjintää. Vammaisten mahdollisuuksia hyödyntää infrastruktuuria, teknologioita ja palveluja on tuettava selkeästi, sillä kyseessä on osallistavan kasvun keskeinen edellytys. |
| --- | --- |

4.3.3

On erittäin tärkeää edistää toimia, joilla tuetaan vammaisten osallistamista ja torjutaan rotuun tai etniseen alkuperään, ikään, seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoleen perustuvaa syrjintää. Vammaisten mahdollisuuksia hyödyntää infrastruktuuria, teknologioita ja palveluja on tuettava selkeästi, sillä kyseessä on osallistavan kasvun keskeinen edellytys.

| 4.3.4 | EUSAIRissa on myös määriteltävä toimia, joilla puututaan luvattomasta maahanmuutosta johtuviin sosiaalisiin ongelmiin etenkin alueen eteläosissa. |
| --- | --- |

4.3.4

EUSAIRissa on myös määriteltävä toimia, joilla puututaan luvattomasta maahanmuutosta johtuviin sosiaalisiin ongelmiin etenkin alueen eteläosissa.

Bryssel 11. syyskuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2014) 357 final.

1

(2)  Lausunnon laatimisesta vastaavan valmisteluryhmän ”Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia” Palermossa 27. toukokuuta 2014 järjestämä kuulemistilaisuus.

2

(3)  Lausunnot: ”Makroaluestrategian kehittäminen Välimeren alueelle ja sen hyöty EU:n saarivaltioiden kannalta”, EUVL C 44, 15.2.2013, s. 1; ”Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle makroaluestrategioiden lisäarvosta”, EUVL C 67, 6.3.2014, s. 63; ”EU:n makroaluestrategian laatiminen Välimeren alueen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kehittämiseksi”, EUVL C 170, 5.6.2014, s. 1; ”Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia (EUSAIR)”, EUVL C 177, 11.6.2014, s. 32.

3

(4)  http://www.balticsea-region-strategy.eu

4

(5)  http://www.danube-region.eu

5

(6)  COM(2012) 713 final.

6

(7)  http://www.uniadrion.net

7

(8)  http://www.forumaic.org

8

(9)  http://www.faic.eu/index_en.asp

9

(10)  Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle makroaluestrategioiden hallintotavasta, COM(2014) 284 final.

10

(11)  Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa harjoitettavaa kumppanuutta koskevat eurooppalaiset käytännesäännöt, C(2013) 9651 final.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1300/2013 koheesiorahastosta, EUVL L 347, 20.12.2013, s. 281.

12

(13)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 447/2014 liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA II) perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 231/2014 täytäntöönpanoa koskevista erityisistä säännöistä, EUVL L 132, 3.5.2014, s. 32.

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 508/2014 Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta, EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1.

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1290/2013 tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä, EUVL L 347, 20.12.2013, s. 81.

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013 unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1293/2013 ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta, EUVL L 347, 20.12.2013, s. 185.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1287/2013 yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) (2014–2020) perustamisesta, EUVL L 347, 20.12.2013, s. 33.

18

(19)  http://www.wbif.eu

19

(20)  http://www.eib.org

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013 unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1.

21

(22)  ”Pienet ensin” – Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (”Small Business Act”), COM(2008) 394 final/2.

22

(23)  Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelma – Uutta kipinää Euroopan yrittäjyyteen, COM(2012) 795 final.

23

(24)  Kasvua ja yhteenkuuluvuutta tukevat sosiaaliset investoinnit, mukaan luettuna Euroopan sosiaalirahaston täytäntöönpano vuosina 2014–2020, COM(2013) 83 final.

24

---

| 19.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 458/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 458/36

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kiertomatkaviisumin luomisesta ja Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen sekä asetusten (EY) N:o 562/2006 ja (EY) N:o 767/2008 muuttamisesta”

COM(2014) 163 final – 2014/0095 (COD)

ja ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö)”

COM(2014) 164 final – 2014/0094 (COD)

(2014/C 458/07)

| Esittelijä: | Antonello Pezzini |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Luis Miguel Pariza Castaños |

Esittelijä:

Antonello Pezzini

Toinen esittelijä:

Luis Miguel Pariza Castaños

Euroopan parlamentti päätti 3. huhtikuuta 2014 ja neuvosto 21. toukokuuta 2014 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kiertomatkaviisumin luomisesta ja Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen sekä asetusten (EY) N:o 562/2006 ja (EY) N:o 767/2008 muuttamisesta

COM(2014) 163 final – 2014/0095 (COD)

Euroopan parlamentti päätti 3. heinäkuuta 2014 ja neuvosto 21. toukokuuta 2014 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus unionin viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö)

COM(2014) 164 final – 2014/0094 (COD).

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 27. elokuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10.–11. syyskuuta 2014 pitämässään 501. täysistunnossa (syyskuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 175 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK antaa tukensa kahdelle ehdotetulle asetukselle, joista ensimmäisellä perustetaan kiertomatka- ja toistuvaisviisumit ja muutetaan Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehtyä yleissopimusta ja toisella laaditaan parempi viisumisäännöstö kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.1

ETSK antaa tukensa kahdelle ehdotetulle asetukselle, joista ensimmäisellä perustetaan kiertomatka- ja toistuvaisviisumit ja muutetaan Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehtyä yleissopimusta ja toisella laaditaan parempi viisumisäännöstö kasvun ja työllisyyden edistämiseksi.

| 1.2 | Eurooppa-neuvoston 23. kesäkuuta 2014 antamissa päätelmissä todetaan, että ”yhteistä viisumipolitiikkaa on tarpeen nykyaikaistaa helpottamalla laillista matkustamista ja tehostamalla paikallista Schengen-konsuliyhteistyötä, samalla kun säilytetään korkea turvallisuustaso ja pannaan täytäntöön uusi Schengen-alueen hallinnointijärjestelmä”. ETSK on tästä täysin samaa mieltä. |
| --- | --- |

1.2

Eurooppa-neuvoston 23. kesäkuuta 2014 antamissa päätelmissä todetaan, että ”yhteistä viisumipolitiikkaa on tarpeen nykyaikaistaa helpottamalla laillista matkustamista ja tehostamalla paikallista Schengen-konsuliyhteistyötä, samalla kun säilytetään korkea turvallisuustaso ja pannaan täytäntöön uusi Schengen-alueen hallinnointijärjestelmä”. ETSK on tästä täysin samaa mieltä.

| 1.3 | ETSK on vakuuttunut siitä, että on tuettava kaikkia prosesseja – viisumipolitiikka mukaan luettuna –, joilla yksinkertaistetaan ja sujuvoitetaan niiden ihmisten liikkumista, joilla on oikeus ja mahdollisuus tulla EU:hun minkä tahansa oikeutetun syyn vuoksi. |
| --- | --- |

1.3

ETSK on vakuuttunut siitä, että on tuettava kaikkia prosesseja – viisumipolitiikka mukaan luettuna –, joilla yksinkertaistetaan ja sujuvoitetaan niiden ihmisten liikkumista, joilla on oikeus ja mahdollisuus tulla EU:hun minkä tahansa oikeutetun syyn vuoksi.

| 1.4 | Eurooppa on osa globalisoitunutta ja vuorovaikutuksessa toimivaa maailmaa, jossa kansainvälinen liikkuvuus tulee lisääntymään: näin ollen on tarpeen varmistaa parempi synergia muiden, esimerkiksi kauppaa, matkailua ja kulttuuria koskevien strategisten sektorien kanssa, ja edistää legitiimejä ja turvallisia pääsymahdollisuuksia täydellisen vastavuoroisuuden pohjalta. |
| --- | --- |

1.4

Eurooppa on osa globalisoitunutta ja vuorovaikutuksessa toimivaa maailmaa, jossa kansainvälinen liikkuvuus tulee lisääntymään: näin ollen on tarpeen varmistaa parempi synergia muiden, esimerkiksi kauppaa, matkailua ja kulttuuria koskevien strategisten sektorien kanssa, ja edistää legitiimejä ja turvallisia pääsymahdollisuuksia täydellisen vastavuoroisuuden pohjalta.

| 1.5 | Viranomaisten tulee erityisesti kiinnittää huomiota Euroopan ulkopuolisista maista tuleviin nuoriin, koska myös sopivalla taloudellisella tuella ja menettelyitä helpottamalla EU voi vaikuttaa uusien sukupolvien nuoriin omien arvojensa kautta. Näin synnytetään ja levitetään kunnioituksen ja suvaitsevuuden ilmapiiriä kansojen välillä ja torjutaan kaikenlaisia ääriliikkeitä. |
| --- | --- |

1.5

Viranomaisten tulee erityisesti kiinnittää huomiota Euroopan ulkopuolisista maista tuleviin nuoriin, koska myös sopivalla taloudellisella tuella ja menettelyitä helpottamalla EU voi vaikuttaa uusien sukupolvien nuoriin omien arvojensa kautta. Näin synnytetään ja levitetään kunnioituksen ja suvaitsevuuden ilmapiiriä kansojen välillä ja torjutaan kaikenlaisia ääriliikkeitä.

| 1.6 | EU on jäsenvaltioiden suurella työllä aloittaman, rakentaman ja ylläpitämän Euroopan yhdentymisprosessin tulos ”lyhyen vuosisadan” ensimmäisen puoliskon dramaattisten tapahtumien jälkeen. Turvallinen ja tietoinen vastaanottopolitiikka edellyttää, että tämä haave rauhasta, edistyksestä, demokratiasta ja jokaisen kansalaisen kunnioittamisesta sekä kasvusta, työllisyydestä ja kilpailukyvystä toteutuu unionissa. |
| --- | --- |

1.6

EU on jäsenvaltioiden suurella työllä aloittaman, rakentaman ja ylläpitämän Euroopan yhdentymisprosessin tulos ”lyhyen vuosisadan” ensimmäisen puoliskon dramaattisten tapahtumien jälkeen. Turvallinen ja tietoinen vastaanottopolitiikka edellyttää, että tämä haave rauhasta, edistyksestä, demokratiasta ja jokaisen kansalaisen kunnioittamisesta sekä kasvusta, työllisyydestä ja kilpailukyvystä toteutuu unionissa.

| 1.7 | Oikeuteen ja vapauteen perustuvan eurooppalaisen alueen on noudatettava älykästä maahantulopolitiikkaa, joka on johdonmukainen EU:n saaman Nobel-palkinnon kanssa. Palkinto myönnettiin saavutuksista seuraavilla aloilla: ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo, älykkään kuluttajan huomioiminen, kestävä kehitys sekä kaikkien Euroopan kansalaisten uskonnon, seksuaalisen suuntautumisen ja turvallisuuden puolustaminen ja kunnioittaminen. |
| --- | --- |

1.7

Oikeuteen ja vapauteen perustuvan eurooppalaisen alueen on noudatettava älykästä maahantulopolitiikkaa, joka on johdonmukainen EU:n saaman Nobel-palkinnon kanssa. Palkinto myönnettiin saavutuksista seuraavilla aloilla: ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo, älykkään kuluttajan huomioiminen, kestävä kehitys sekä kaikkien Euroopan kansalaisten uskonnon, seksuaalisen suuntautumisen ja turvallisuuden puolustaminen ja kunnioittaminen.

| 1.8 | Kansalaisyhteiskunnan yhteen kokoavana foorumina ETSK katsoo, että menettelyillä, joilla yksinkertaistetaan älykkäällä ja turvallisella tavalla eri kansalaisuuksien pääsyä unionin alueelle, on edistettävä kasvua ja taloudellista ja sosiaalista hyvinvointia ja etenkin mahdollistettava Euroopan kansalaisten yhteiselon perustana olevien arvojen levittäminen. |
| --- | --- |

1.8

Kansalaisyhteiskunnan yhteen kokoavana foorumina ETSK katsoo, että menettelyillä, joilla yksinkertaistetaan älykkäällä ja turvallisella tavalla eri kansalaisuuksien pääsyä unionin alueelle, on edistettävä kasvua ja taloudellista ja sosiaalista hyvinvointia ja etenkin mahdollistettava Euroopan kansalaisten yhteiselon perustana olevien arvojen levittäminen.

| 1.9 | Kulttuuriset ja poliittiset perusteet ovat suosineet yksittäisten Euroopan valtioiden suurlähetystöjen perustamista kolmansiin maihin. ETSK on vakuuttunut siitä, että aika alkaa olla kypsä näiden perusteiden ylittämiselle. EU:n yhtenäinen edustus parantaisi laadullisesti suhteiden ylläpitoa muuhun maailmaan, syventäisi edelleen Euroopan yhdentymistä myös maahantulopolitiikan näkökulmasta, ratkaisisi monia ongelmia, jotka liittyvät erilaisiin menettelyihin viisumien myöntämisessä, sekä kasvattaisi arvostusta ja kunnioitusta edistäen unionin täysipainoista poliittista integraatiota. |
| --- | --- |

1.9

Kulttuuriset ja poliittiset perusteet ovat suosineet yksittäisten Euroopan valtioiden suurlähetystöjen perustamista kolmansiin maihin. ETSK on vakuuttunut siitä, että aika alkaa olla kypsä näiden perusteiden ylittämiselle. EU:n yhtenäinen edustus parantaisi laadullisesti suhteiden ylläpitoa muuhun maailmaan, syventäisi edelleen Euroopan yhdentymistä myös maahantulopolitiikan näkökulmasta, ratkaisisi monia ongelmia, jotka liittyvät erilaisiin menettelyihin viisumien myöntämisessä, sekä kasvattaisi arvostusta ja kunnioitusta edistäen unionin täysipainoista poliittista integraatiota.

| 1.10 | ETSK esittääkin seuraavat suositukset Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle:






  — | Yhdenmukaistetaan viisumihakemuksen perusteeksi esitettävät asiakirjat. |
| --- | --- | --- |

1.10

ETSK esittääkin seuraavat suositukset Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle:

—

Yhdenmukaistetaan viisumihakemuksen perusteeksi esitettävät asiakirjat.

| — | Varmistetaan tarkempi tietojenkeruu asianmukaisen tilastollisen seurannan tueksi. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan tarkempi tietojenkeruu asianmukaisen tilastollisen seurannan tueksi.

| — | Otetaan käyttöön kiertomatka- ja toistuvaisviisumit, joilla helpotetaan matkailua, tapahtumajärjestelyjä sekä kulttuuri- ja elinkeinoelämää. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön kiertomatka- ja toistuvaisviisumit, joilla helpotetaan matkailua, tapahtumajärjestelyjä sekä kulttuuri- ja elinkeinoelämää.

| — | Vahvistetaan takeita yksinkertaisista ja sujuvista menettelyistä, joita sovelletaan kaikkialla yhtenevästi. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan takeita yksinkertaisista ja sujuvista menettelyistä, joita sovelletaan kaikkialla yhtenevästi.

| — | Mahdollistetaan hakemusten jättäminen sähköisesti perustamalla Schengen-verkkoviisumi-sivusto. |
| --- | --- |

—

Mahdollistetaan hakemusten jättäminen sähköisesti perustamalla Schengen-verkkoviisumi-sivusto.

| — | Määritellään sitovat säännöt eri hakijakategorioiden erottamiseksi siten, että ”viisumihistorian” omaaville hakijoille annetaan enemmän joustoa liiteasiakirjoissa. |
| --- | --- |

—

Määritellään sitovat säännöt eri hakijakategorioiden erottamiseksi siten, että ”viisumihistorian” omaaville hakijoille annetaan enemmän joustoa liiteasiakirjoissa.

| — | Mahdollistetaan asianmukainen joustavuus viisumien rajalla myöntämiseen koskien merenkulkijoita ja yksittäisiä lyhytaikaisia turistiviisumeja. |
| --- | --- |

—

Mahdollistetaan asianmukainen joustavuus viisumien rajalla myöntämiseen koskien merenkulkijoita ja yksittäisiä lyhytaikaisia turistiviisumeja.

| — | Määritellään varma oikeudellinen kehys, joka helpottaa viisumien myöntämistä vieraileville perheenjäsenille. |
| --- | --- |

—

Määritellään varma oikeudellinen kehys, joka helpottaa viisumien myöntämistä vieraileville perheenjäsenille.

| — | Vahvistetaan konsuliyhteistyötä joustavuuden lisäämiseksi ja pakollisen edustuksen periaatteen käyttöönottoa silmällä pitäen; näin edetään konkreettisesti kohti EU:n yhteistä edustusta. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan konsuliyhteistyötä joustavuuden lisäämiseksi ja pakollisen edustuksen periaatteen käyttöönottoa silmällä pitäen; näin edetään konkreettisesti kohti EU:n yhteistä edustusta.

2.   Johdanto

| 2.1 | Yhteinen viisumipolitiikka on perustavanlaatuinen osa yhteisen sisärajattoman alueen perustamista ja tärkeä osa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 77 artiklan 2 kohdan a alakohtaa ja 79 artiklaa, jotka antavat EU:lle toimivallan viisumi- ja oleskelulupa-asioissa, jotka liittyvät lailliseen oleskeluun EU:n jäsenvaltioissa. Kyseiset artiklat ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston ”Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue” alla. |
| --- | --- |

2.1

Yhteinen viisumipolitiikka on perustavanlaatuinen osa yhteisen sisärajattoman alueen perustamista ja tärkeä osa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 77 artiklan 2 kohdan a alakohtaa ja 79 artiklaa, jotka antavat EU:lle toimivallan viisumi- ja oleskelulupa-asioissa, jotka liittyvät lailliseen oleskeluun EU:n jäsenvaltioissa. Kyseiset artiklat ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston ”Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue” alla.

| 2.2 | Schengenin sopimuksen viisumeita koskevat säännökset on muodostettu Schengenin hallitustenvälisen yhteistyön piirissä ja ne on yhdistetty EU:n institutionaaliseen ja oikeudelliseen kehykseen: tällä hetkellä viisumisäännöstö ja yhteinen viisumipolitiikka koskevat ainoastaan lyhytaikaista oleskelua (Schengen-viisumit 90 päivän oleskelulle minkä tahansa 180 päivän jakson aikana), ja niitä myöntää 22 jäsenvaltiota ja neljä liitännäisvaltiota. Viisumisäännöstö ei koske Bulgariaa, Kroatiaa, Kyprosta, Irlantia, Romaniaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa (1). |
| --- | --- |

2.2

Schengenin sopimuksen viisumeita koskevat säännökset on muodostettu Schengenin hallitustenvälisen yhteistyön piirissä ja ne on yhdistetty EU:n institutionaaliseen ja oikeudelliseen kehykseen: tällä hetkellä viisumisäännöstö ja yhteinen viisumipolitiikka koskevat ainoastaan lyhytaikaista oleskelua (Schengen-viisumit 90 päivän oleskelulle minkä tahansa 180 päivän jakson aikana), ja niitä myöntää 22 jäsenvaltiota ja neljä liitännäisvaltiota. Viisumisäännöstö ei koske Bulgariaa, Kroatiaa, Kyprosta, Irlantia, Romaniaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa (1).

| 2.3 | Vuonna 2013 nykyiset 26 Schengen-maata myönsivät yli 16,1 miljoonaa Schengen-viisumia, ja hakemuksia tuli 1 7 2 04  391 kappaletta. Schengen-alueen maarajat ovat 7  702 km ja merirajat 41  915 km pitkät. Lentoliikenteen rajanylityspaikkoja on 644. Viimeaikaisten tutkimusten (2) mukaan vuonna 2012 menetettiin yhteensä 6,6 miljoonaa potentiaalista matkustajaa viisumien myöntämisen monimutkaisuuden vuoksi. Samalla menetettiin 30–60 prosentin kasvu maahantulossa ja jopa 130 miljardin euron tulot. |
| --- | --- |

2.3

Vuonna 2013 nykyiset 26 Schengen-maata myönsivät yli 16,1 miljoonaa Schengen-viisumia, ja hakemuksia tuli 1 7 2 04  391 kappaletta. Schengen-alueen maarajat ovat 7  702 km ja merirajat 41  915 km pitkät. Lentoliikenteen rajanylityspaikkoja on 644. Viimeaikaisten tutkimusten (2) mukaan vuonna 2012 menetettiin yhteensä 6,6 miljoonaa potentiaalista matkustajaa viisumien myöntämisen monimutkaisuuden vuoksi. Samalla menetettiin 30–60 prosentin kasvu maahantulossa ja jopa 130 miljardin euron tulot.

| 2.4 | Schengenin puitteissa toteutettuja tärkeimpiä toimenpiteitä ovat seuraavat:






  — | henkilövalvonnan poisto sisärajoilla |
| --- | --- | --- |

2.4

Schengenin puitteissa toteutettuja tärkeimpiä toimenpiteitä ovat seuraavat:

—

henkilövalvonnan poisto sisärajoilla

| — | yhteiset säännöt koskien ihmisiä, jotka ylittävät ulkorajat |
| --- | --- |

—

yhteiset säännöt koskien ihmisiä, jotka ylittävät ulkorajat

| — | maahantuloehtojen ja lyhytaikaisten viisumien myöntämisen yhdenmukaistaminen |
| --- | --- |

—

maahantuloehtojen ja lyhytaikaisten viisumien myöntämisen yhdenmukaistaminen

| — | poliisiyhteistyön vahvistaminen, mukaan lukien valvontaoikeudet ja rajat ylittävä seuranta |
| --- | --- |

—

poliisiyhteistyön vahvistaminen, mukaan lukien valvontaoikeudet ja rajat ylittävä seuranta

| — | oikeudellisen yhteistyön vahvistaminen nopeammalla luovutusjärjestelmällä ja paremmalla tuomioiden täytäntöönpanon välittämisellä |
| --- | --- |

—

oikeudellisen yhteistyön vahvistaminen nopeammalla luovutusjärjestelmällä ja paremmalla tuomioiden täytäntöönpanon välittämisellä

| — | Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustaminen ja kehittäminen. |
| --- | --- |

—

Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustaminen ja kehittäminen.

| 2.5 | Viisumisäännöstö (3), jolla vakiinnutetaan yhdenmukaistetut menettelyt ja ehdot lyhytaikaisten viisumien myöntämiselle, on seurausta kaikkien niiden oikeudellisten toimien perustamisesta ja vakiinnuttamisesta, jotka säätelevät viisumien myöntämisen prosesseja ja ehtoja, ja se on korvannut Schengenin sopimuksen vanhentuneet osat. |
| --- | --- |

2.5

Viisumisäännöstö (3), jolla vakiinnutetaan yhdenmukaistetut menettelyt ja ehdot lyhytaikaisten viisumien myöntämiselle, on seurausta kaikkien niiden oikeudellisten toimien perustamisesta ja vakiinnuttamisesta, jotka säätelevät viisumien myöntämisen prosesseja ja ehtoja, ja se on korvannut Schengenin sopimuksen vanhentuneet osat.

| 2.6 | Viisumisäännöstön tavoitteena on vahvistaa yhteisen viisumipolitiikan johdonmukaisuutta, parantaa avoimuutta ja oikeusvarmuutta sekä vahvistaa menettelyllisiä takeita ja viisumihakemusten käsittelyn tasapuolisuutta siten, että varmistetaan palvelun laatu ja vakiinnutetaan ”yhden luukun” periaate hakemusten esittämisessä. Näin helpotetaan laillisia matkoja, estetään laitonta maahanmuuttoa ja ylläpidetään yleistä järjestystä ja turvallisuutta. |
| --- | --- |

2.6

Viisumisäännöstön tavoitteena on vahvistaa yhteisen viisumipolitiikan johdonmukaisuutta, parantaa avoimuutta ja oikeusvarmuutta sekä vahvistaa menettelyllisiä takeita ja viisumihakemusten käsittelyn tasapuolisuutta siten, että varmistetaan palvelun laatu ja vakiinnutetaan ”yhden luukun” periaate hakemusten esittämisessä. Näin helpotetaan laillisia matkoja, estetään laitonta maahanmuuttoa ja ylläpidetään yleistä järjestystä ja turvallisuutta.

| 2.7 | Schengen-alueen vahvistaminen, yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää koskeva sopimus, yhteisen viisumipolitiikan parantaminen, eurooppalaisen yhteistyön vahvistaminen järjestäytyneen rikollisuuden ja sen vaarallisimpien muotojen (esimerkiksi terrorismi, ihmiskauppa ja kyberrikollisuus) torjunnassa ovat kokonaisuudessaan tärkeitä mutta vielä riittämättömiä tuloksia, sillä tarvitaan enemmän yhteistyötä Schengen-alueen sisällä ja kolmansien maiden kanssa. Yhteisen viisumipolitiikan tavoitteena on myös






  — | vakiinnuttaa yhteiset säännöt ulkorajojen valvonnassa |
| --- | --- | --- |

2.7

Schengen-alueen vahvistaminen, yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää koskeva sopimus, yhteisen viisumipolitiikan parantaminen, eurooppalaisen yhteistyön vahvistaminen järjestäytyneen rikollisuuden ja sen vaarallisimpien muotojen (esimerkiksi terrorismi, ihmiskauppa ja kyberrikollisuus) torjunnassa ovat kokonaisuudessaan tärkeitä mutta vielä riittämättömiä tuloksia, sillä tarvitaan enemmän yhteistyötä Schengen-alueen sisällä ja kolmansien maiden kanssa. Yhteisen viisumipolitiikan tavoitteena on myös

—

vakiinnuttaa yhteiset säännöt ulkorajojen valvonnassa

| — | tukea sisärajojen valvonnan poistoa. |
| --- | --- |

—

tukea sisärajojen valvonnan poistoa.

| 2.8 | Viisumipolitiikka on erityisesti yhteydessä EU:n rajapolitiikkoihin siitä hetkestä lähtien, kun kolmansien maiden viisumivelvollisten kansalaisten ehtojen täyttyminen unioniin pääsyyn tutkitaan, siihen asti, kunnes heidän viisumihakemuksensa otetaan käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

2.8

Viisumipolitiikka on erityisesti yhteydessä EU:n rajapolitiikkoihin siitä hetkestä lähtien, kun kolmansien maiden viisumivelvollisten kansalaisten ehtojen täyttyminen unioniin pääsyyn tutkitaan, siihen asti, kunnes heidän viisumihakemuksensa otetaan käsiteltäväksi.

| 2.9 | Viisumisäännöstön soveltamisessa on todettu useita puutteita koskien seuraavia seikkoja:






  — | Velvollisuudesta toimittaa viisumihakemus ja määrätyt liiteasiakirjat henkilökohtaisesti ei myönnetä vapautusta, mikä johtuu siitä, että rehellisyyden ja luotettavuuden arviointi on ulkoisten tahojen vastuulla. |
| --- | --- | --- |

2.9

Viisumisäännöstön soveltamisessa on todettu useita puutteita koskien seuraavia seikkoja:

—

Velvollisuudesta toimittaa viisumihakemus ja määrätyt liiteasiakirjat henkilökohtaisesti ei myönnetä vapautusta, mikä johtuu siitä, että rehellisyyden ja luotettavuuden arviointi on ulkoisten tahojen vastuulla.

| — | Yleiset prosessihelpotukset puuttuvat. Tämä koskee myös ensikertalaisia viisuminhakijoita. Tarkoitus ei ole kuitenkaan tinkiä korkeasta turvallisuustasosta. |
| --- | --- |

—

Yleiset prosessihelpotukset puuttuvat. Tämä koskee myös ensikertalaisia viisuminhakijoita. Tarkoitus ei ole kuitenkaan tinkiä korkeasta turvallisuustasosta.

| — | Monissa kolmansissa maissa ei ole viisumihakemusten vastaanotto- ja käsittelykeskuksia. |
| --- | --- |

—

Monissa kolmansissa maissa ei ole viisumihakemusten vastaanotto- ja käsittelykeskuksia.

| — | Perheenjäsenten vierailumahdollisuuksia helpottavat toimenpiteet puuttuvat. |
| --- | --- |

—

Perheenjäsenten vierailumahdollisuuksia helpottavat toimenpiteet puuttuvat.

| — | Pidempiaikaisten toistuvaisviisumien myöntämistä varten ei ole helpotuksia. |
| --- | --- |

—

Pidempiaikaisten toistuvaisviisumien myöntämistä varten ei ole helpotuksia.

| 2.10 | Eurooppa on osa globalisoitunutta ja vuorovaikutuksessa toimivaa maailmaa, jossa kansainvälinen liikkuvuus tulee lisääntymään. Näin ollen on tarpeen varmistaa parempi synergia muiden, esimerkiksi kauppaa, matkailua ja kulttuuria koskevien strategisten sektorien kanssa, ja edistää korkealaatuisten palveluntarjoajien lyhyen ajan oleskelua. On oletettavissa, että sellaisten vierailijoiden määrä tulee kasvamaan, jotka oleskelevat laillisesti yli 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana mutta jotka eivät aio jäädä Schengen-maahan pidemmäksi aikaa. |
| --- | --- |

2.10

Eurooppa on osa globalisoitunutta ja vuorovaikutuksessa toimivaa maailmaa, jossa kansainvälinen liikkuvuus tulee lisääntymään. Näin ollen on tarpeen varmistaa parempi synergia muiden, esimerkiksi kauppaa, matkailua ja kulttuuria koskevien strategisten sektorien kanssa, ja edistää korkealaatuisten palveluntarjoajien lyhyen ajan oleskelua. On oletettavissa, että sellaisten vierailijoiden määrä tulee kasvamaan, jotka oleskelevat laillisesti yli 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana mutta jotka eivät aio jäädä Schengen-maahan pidemmäksi aikaa.

| 2.10.1 | Erityisesti nuorille on annettava oikeudellinen ja taloudellinen mahdollisuus päästä helposti Eurooppaan, joka ei ole enää linnake vaan demokratian ja suvaitsevaisuuden kehto. |
| --- | --- |

2.10.1

Erityisesti nuorille on annettava oikeudellinen ja taloudellinen mahdollisuus päästä helposti Eurooppaan, joka ei ole enää linnake vaan demokratian ja suvaitsevaisuuden kehto.

| 2.11 | Uuden Schengen-hallinnon tulee varmistaa, että ilman rajatarkastuksia tapahtuva Schengen-alueella liikkuminen tuottaa edelleen täysimääräisesti hyötyjä Euroopan kansalaisille ja taloudelle sekä edistää laillisen liikkumisen mahdollisuuksia nykyaikaistamalla viisumipolitiikkaa ja toimeenpanemalla ”älykkäitä rajoja” koskevan aloitteen. Samalla sen tulee kuitenkin sekä ylläpitää korkea turvallisuustaso että vastata hakijoiden oikeutettuihin odotuksiin. |
| --- | --- |

2.11

Uuden Schengen-hallinnon tulee varmistaa, että ilman rajatarkastuksia tapahtuva Schengen-alueella liikkuminen tuottaa edelleen täysimääräisesti hyötyjä Euroopan kansalaisille ja taloudelle sekä edistää laillisen liikkumisen mahdollisuuksia nykyaikaistamalla viisumipolitiikkaa ja toimeenpanemalla ”älykkäitä rajoja” koskevan aloitteen. Samalla sen tulee kuitenkin sekä ylläpitää korkea turvallisuustaso että vastata hakijoiden oikeutettuihin odotuksiin.

| 2.12 | Koska viisumihakemusten määrän oletetaan kasvavan, Schengenin tietojärjestelmän (SIS) ja viisumitietojärjestelmän (VIS) asianmukainen toiminta on olennaisen tärkeää. Tällöin vältytään viisuminhakijoilta, jotka yrittävät päästä Schengen-alueelle pienemmällä vaivalla toimittamalla hakemuksen sellaiseen maahan, josta viisumin saa helpommin tai jossa prosessit ovat nopeampia tai kevyempiä. |
| --- | --- |

2.12

Koska viisumihakemusten määrän oletetaan kasvavan, Schengenin tietojärjestelmän (SIS) ja viisumitietojärjestelmän (VIS) asianmukainen toiminta on olennaisen tärkeää. Tällöin vältytään viisuminhakijoilta, jotka yrittävät päästä Schengen-alueelle pienemmällä vaivalla toimittamalla hakemuksen sellaiseen maahan, josta viisumin saa helpommin tai jossa prosessit ovat nopeampia tai kevyempiä.

3.   Uuden viisumipaketin ehdotukset

| 3.1 | Komission ehdottaman paketin tärkeimmät osat voidaan tiivistää seuraavasti:






  — | päätöksentekoon varatun ajan lyhentäminen 15:sta 10 päivään viisumihakemuksen jättämisestä |
| --- | --- | --- |

3.1

Komission ehdottaman paketin tärkeimmät osat voidaan tiivistää seuraavasti:

—

päätöksentekoon varatun ajan lyhentäminen 15:sta 10 päivään viisumihakemuksen jättämisestä

| — | mahdollisuus jättää viisumihakemus toisen EU:n jäsenvaltion konsulaattiin, jos viisumihakemuksen toimivaltaisella käsittelijämaalla ei ole edustustoa hakijan maassa |
| --- | --- |

—

mahdollisuus jättää viisumihakemus toisen EU:n jäsenvaltion konsulaattiin, jos viisumihakemuksen toimivaltaisella käsittelijämaalla ei ole edustustoa hakijan maassa

| — | usein matkustavien henkilöiden mahdollisuus saada helpotuksia, mukaan lukien velvollisuus myöntää toistuville maahantuloille viisumi, joka on voimassa kolme vuotta |
| --- | --- |

—

usein matkustavien henkilöiden mahdollisuus saada helpotuksia, mukaan lukien velvollisuus myöntää toistuville maahantuloille viisumi, joka on voimassa kolme vuotta

| — | yksinkertaistetun hakemusmenettelyn käyttöönotto |
| --- | --- |

—

yksinkertaistetun hakemusmenettelyn käyttöönotto

| — | jäsenvaltioiden oikeus ottaa käyttöön erityisiä menettelyjä rajalla myönnettäville viisumeille, jotka ovat voimassa enintään 15 päivää yhdessä Schengen-maassa |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden oikeus ottaa käyttöön erityisiä menettelyjä rajalla myönnettäville viisumeille, jotka ovat voimassa enintään 15 päivää yhdessä Schengen-maassa

| — | jäsenvaltioiden oikeus helpottaa viisumien myöntämistä matkailijoille, jotka osallistuvat merkittäviin tapahtumiin |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden oikeus helpottaa viisumien myöntämistä matkailijoille, jotka osallistuvat merkittäviin tapahtumiin

| — | uudentyyppisen kiertomatkaviisumin käyttöönotto, jolla laillisesti oleskelevat matkailijat voivat siirtyä Schengen-alueella enintään yhden vuoden ajan (enintään 90 päivää 180 päivän jakson aikana samassa jäsenvaltiossa) |
| --- | --- |

—

uudentyyppisen kiertomatkaviisumin käyttöönotto, jolla laillisesti oleskelevat matkailijat voivat siirtyä Schengen-alueella enintään yhden vuoden ajan (enintään 90 päivää 180 päivän jakson aikana samassa jäsenvaltiossa)

| — | toistuvaisviisumin käyttöönotto ja mahdollisuus myöntää viisumeita rajoilla |
| --- | --- |

—

toistuvaisviisumin käyttöönotto ja mahdollisuus myöntää viisumeita rajoilla

| — | tarkasti määriteltyjen ryhmien vapauttaminen viisumimaksuista sekä helpotukset merenkulkijoille ja risteilyalusten henkilökunnalle. |
| --- | --- |

—

tarkasti määriteltyjen ryhmien vapauttaminen viisumimaksuista sekä helpotukset merenkulkijoille ja risteilyalusten henkilökunnalle.

4.   Yleistä

| 4.1 | Yhteinen viisumipolitiikka on ETSK:n mielestä perustavanlaatuisen tärkeä osa yhteisen sisärajattoman alueen perustamista. Tällä tavalla viisumipolitiikkaa koskeva Schengenin sopimus, joka on tehty Schengenin hallitustenvälisen yhteistyön puitteissa, on sisällytetty EU:n institutionaalisiin ja oikeudellisiin puitteisiin perussopimuksissa. |
| --- | --- |

4.1

Yhteinen viisumipolitiikka on ETSK:n mielestä perustavanlaatuisen tärkeä osa yhteisen sisärajattoman alueen perustamista. Tällä tavalla viisumipolitiikkaa koskeva Schengenin sopimus, joka on tehty Schengenin hallitustenvälisen yhteistyön puitteissa, on sisällytetty EU:n institutionaalisiin ja oikeudellisiin puitteisiin perussopimuksissa.

| 4.2 | Konsuliyhteistyön lisääminen on toivottavaa. Sen kautta on edistettävä yhteentoimivuutta ja edettävä konkreettisesti kohti EU:n yhteistä edustusta useissa maissa. Tämä antaisi selkeän merkin poliittisesta kasvusta ja säästäisi huomattavasti rahaa sen lisäksi, että se yksinkertaistaisi ja yhdenmukaistaisi prosesseja. |
| --- | --- |

4.2

Konsuliyhteistyön lisääminen on toivottavaa. Sen kautta on edistettävä yhteentoimivuutta ja edettävä konkreettisesti kohti EU:n yhteistä edustusta useissa maissa. Tämä antaisi selkeän merkin poliittisesta kasvusta ja säästäisi huomattavasti rahaa sen lisäksi, että se yksinkertaistaisi ja yhdenmukaistaisi prosesseja.

| 4.2.1 | Lisäksi tammikuusta 2011 alkaen toimineella Euroopan ulkosuhdehallinnolla (EEAS) on Brysselin toimipaikan ohella 140 edustustoa maailmassa, 3  292 työntekijää ja 519 miljoonan euron budjetti vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

4.2.1

Lisäksi tammikuusta 2011 alkaen toimineella Euroopan ulkosuhdehallinnolla (EEAS) on Brysselin toimipaikan ohella 140 edustustoa maailmassa, 3  292 työntekijää ja 519 miljoonan euron budjetti vuodeksi 2014.

| 4.3 | Lyhytaikaisten viisumien hakemusten käsittelyä koskevan lainsäädännön yhtenäistäminen yhteen välineeseen sekä viisumien myöntämismuutokset ovat selkeästi yksinkertaistaneet lainsäädäntöä, parantaneet avoimuutta ja vahvistaneet oikeusvarmuutta. |
| --- | --- |

4.3

Lyhytaikaisten viisumien hakemusten käsittelyä koskevan lainsäädännön yhtenäistäminen yhteen välineeseen sekä viisumien myöntämismuutokset ovat selkeästi yksinkertaistaneet lainsäädäntöä, parantaneet avoimuutta ja vahvistaneet oikeusvarmuutta.

| 4.4 | ETSK pitää myönteisenä viisumisäännöstön yleistä tavoitetta varmistaa, että yhteinen viisumipolitiikka on todella yhteistä ja että kaikki jäsenvaltiot soveltavat sitä samalla tavalla kaikkialla, mikä toteutetaan säännöksillä ja toimintaohjeilla. |
| --- | --- |

4.4

ETSK pitää myönteisenä viisumisäännöstön yleistä tavoitetta varmistaa, että yhteinen viisumipolitiikka on todella yhteistä ja että kaikki jäsenvaltiot soveltavat sitä samalla tavalla kaikkialla, mikä toteutetaan säännöksillä ja toimintaohjeilla.

| 4.5 | ETSK pitää taloudellisen kasvun edistämiseksi ja työpaikkojen luomiseksi tärkeinä niitä taloudellisia hyötyjä, jotka syntyvät laillisten matkailijoiden matkojen helpottamisesta selkeillä oikeudellisilla puitteilla. Nämä eivät koskisi ainoastaan 90 päivän oleskelua 180 päivän aikana. |
| --- | --- |

4.5

ETSK pitää taloudellisen kasvun edistämiseksi ja työpaikkojen luomiseksi tärkeinä niitä taloudellisia hyötyjä, jotka syntyvät laillisten matkailijoiden matkojen helpottamisesta selkeillä oikeudellisilla puitteilla. Nämä eivät koskisi ainoastaan 90 päivän oleskelua 180 päivän aikana.

| 4.6 | Tämä mahdollisuus tulisi antaa – korkea turvallisuustaso säilyttäen – myös kolmansista maista tuleville matkailijoille, joilla on perusteltu syy pidempään oleskeluun, kuten sellaisille esiintyville taiteilijoille, yrittäjille, opettajille, tutkijoille, opiskelijoille ja eläkeläisille, jotka haluavat oleskella Schengen-alueella yli 90 päivää mutta eivät yli 90 päivää samassa maassa. |
| --- | --- |

4.6

Tämä mahdollisuus tulisi antaa – korkea turvallisuustaso säilyttäen – myös kolmansista maista tuleville matkailijoille, joilla on perusteltu syy pidempään oleskeluun, kuten sellaisille esiintyville taiteilijoille, yrittäjille, opettajille, tutkijoille, opiskelijoille ja eläkeläisille, jotka haluavat oleskella Schengen-alueella yli 90 päivää mutta eivät yli 90 päivää samassa maassa.

| 4.7 | ETSK:n mukaan tällaisten toimien tulee – sitten kun ne on hyväksytty – edistää paitsi EU:n talouskasvua myös perussopimuksessa ja perusoikeuskirjassa mainittujen eurooppalaisen lainsäädännön yhteisten periaatteiden levittämistä eri kulttuureihin. Niiden tulee






  — | edustaa sosiaalista markkinataloutta |
| --- | --- | --- |

4.7

ETSK:n mukaan tällaisten toimien tulee – sitten kun ne on hyväksytty – edistää paitsi EU:n talouskasvua myös perussopimuksessa ja perusoikeuskirjassa mainittujen eurooppalaisen lainsäädännön yhteisten periaatteiden levittämistä eri kulttuureihin. Niiden tulee

—

edustaa sosiaalista markkinataloutta

| — | edistää ja kunnioittaa sosiaalisten voimien ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan asemaa |
| --- | --- |

—

edistää ja kunnioittaa sosiaalisten voimien ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan asemaa

| — | edistää yhteistä etua koskevaa osallistavaa neuvottelua ja tutkimusta |
| --- | --- |

—

edistää yhteistä etua koskevaa osallistavaa neuvottelua ja tutkimusta

| — | kunnioittaa kansalaisen asemaa kuluttajana |
| --- | --- |

—

kunnioittaa kansalaisen asemaa kuluttajana

| — | tukea yhteistyökulttuuria |
| --- | --- |

—

tukea yhteistyökulttuuria

| — | edistää sukupuolten tasa-arvoa |
| --- | --- |

—

edistää sukupuolten tasa-arvoa

| — | varmistaa vapaat ja henkilökohtaiset valinnat uskontoa ja seksuaalista suuntautumista koskevissa asioissa |
| --- | --- |

—

varmistaa vapaat ja henkilökohtaiset valinnat uskontoa ja seksuaalista suuntautumista koskevissa asioissa

| — | mukauttaa sosiaalisia rakenteita vammaisille. |
| --- | --- |

—

mukauttaa sosiaalisia rakenteita vammaisille.

| 4.8 | ETSK kannattaa ehdotusta toistuvaisviisumista, koska se voi tarjota helpotuksia matkailijoille. Useampien toistuvaisviisumien myöntäminen helpottaisi sekä hakijoiden että konsulaattien hallinnollista taakkaa ja säästäisi kustannuksia myös viisumitietojärjestelmän (VIS) ansiosta. |
| --- | --- |

4.8

ETSK kannattaa ehdotusta toistuvaisviisumista, koska se voi tarjota helpotuksia matkailijoille. Useampien toistuvaisviisumien myöntäminen helpottaisi sekä hakijoiden että konsulaattien hallinnollista taakkaa ja säästäisi kustannuksia myös viisumitietojärjestelmän (VIS) ansiosta.

| 4.9 | Näin ollen ETSK tukee komission ehdotuksia, jotka koskevat seuraavia seikkoja:






  — | hakijoiden ja konsulaattien hallinnollisen taakan helpottaminen hyödyntämällä täysimääräisesti VIS-järjestelmän mahdollisuuksia käsitellä selkeiden ja objektiivisten kriteerien mukaan eri tavoin tunnettuja tai säännöllisiä matkailijoita ja tuntemattomia hakijoita |
| --- | --- | --- |

4.9

Näin ollen ETSK tukee komission ehdotuksia, jotka koskevat seuraavia seikkoja:

—

hakijoiden ja konsulaattien hallinnollisen taakan helpottaminen hyödyntämällä täysimääräisesti VIS-järjestelmän mahdollisuuksia käsitellä selkeiden ja objektiivisten kriteerien mukaan eri tavoin tunnettuja tai säännöllisiä matkailijoita ja tuntemattomia hakijoita

| — | menettelyjen yksinkertaistaminen ja täysimääräinen yhdenmukaistaminen muuttamalla nykyiset konsulaateille annetut ohjeet sitoviksi |
| --- | --- |

—

menettelyjen yksinkertaistaminen ja täysimääräinen yhdenmukaistaminen muuttamalla nykyiset konsulaateille annetut ohjeet sitoviksi

| — | nykyisen konsuliyhteistyön puitteiden tarkistaminen siten, että taataan yksinkertaisemmat Schengen-viisumien hakemusprosessit mahdollisimman monessa paikassa |
| --- | --- |

—

nykyisen konsuliyhteistyön puitteiden tarkistaminen siten, että taataan yksinkertaisemmat Schengen-viisumien hakemusprosessit mahdollisimman monessa paikassa

| — | sellaisen artiklan sisällyttäminen viisumisäännöstöön, jonka perusteella voidaan myöntää tarkkaan määritellyillä ehdoilla määräaikaisia viisumeja rajalla |
| --- | --- |

—

sellaisen artiklan sisällyttäminen viisumisäännöstöön, jonka perusteella voidaan myöntää tarkkaan määritellyillä ehdoilla määräaikaisia viisumeja rajalla

| — | helpotukset viisumien myöntämiselle perheenjäsenille, erityisesti direktiivin 2004/38/EY piiriin kuuluville henkilöille |
| --- | --- |

—

helpotukset viisumien myöntämiselle perheenjäsenille, erityisesti direktiivin 2004/38/EY piiriin kuuluville henkilöille

| — | säännöt, joilla poistetaan lyhyitä vierailuja koskevien säännösten ja kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa koskevien säännösten välinen kuilu. |
| --- | --- |

—

säännöt, joilla poistetaan lyhyitä vierailuja koskevien säännösten ja kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa koskevien säännösten välinen kuilu.

5.   Erityistä

| 5.1 | ETSK kannattaa ehdotusta sitovista säännöistä, joiden perusteella yhdenmukaistetaan viisumihakemuksen liiteasiakirjat paikallista konsuliyhteistyötä koskevan Schengen-sopimuksen puitteissa ja laaditaan vuoden välein yleistä tilannetta koskeva raportti, joka toimitetaan lainsäätäjille johdonmukaisuuden ja avoimuuden varmistamiseksi. Tällaisilla säännöillä on yhdenmukaistettava konsulaattien vaatimukset. |
| --- | --- |

5.1

ETSK kannattaa ehdotusta sitovista säännöistä, joiden perusteella yhdenmukaistetaan viisumihakemuksen liiteasiakirjat paikallista konsuliyhteistyötä koskevan Schengen-sopimuksen puitteissa ja laaditaan vuoden välein yleistä tilannetta koskeva raportti, joka toimitetaan lainsäätäjille johdonmukaisuuden ja avoimuuden varmistamiseksi. Tällaisilla säännöillä on yhdenmukaistettava konsulaattien vaatimukset.

| 5.2 | ETSK:n mielestä tarkemman tietojenkeruun varmistaminen siten, että tarkistetaan jäsenvaltioiden keräämien ja esittämien tietojen luetteloa, on ehdottoman tärkeää, jotta tilastollinen seuranta on asianmukaista ja jotta yksittäisiä kantoja, tyyppiluokkia ja viisumien myöntämismenettelyjä voidaan analysoida paremmin tulevien tavoitteiden saavuttamisen asianmukaista arviointia ajatellen. |
| --- | --- |

5.2

ETSK:n mielestä tarkemman tietojenkeruun varmistaminen siten, että tarkistetaan jäsenvaltioiden keräämien ja esittämien tietojen luetteloa, on ehdottoman tärkeää, jotta tilastollinen seuranta on asianmukaista ja jotta yksittäisiä kantoja, tyyppiluokkia ja viisumien myöntämismenettelyjä voidaan analysoida paremmin tulevien tavoitteiden saavuttamisen asianmukaista arviointia ajatellen.

| 5.3 | ETSK tukee kiertomatkaviisumin käyttöönottoa oikeudellisena välineenä, jolla annetaan tarkoituksenmukaisuuskriteerien mukaan henkilöille, joilla on tähän asianmukaiset ja lailliset syyt, oikeus oleskella yli 90 päivää Schengen-alueella useammassa jäsenvaltiossa 180 päivän aikana oleskelematta yli 90 päivää yhdessä maassa. |
| --- | --- |

5.3

ETSK tukee kiertomatkaviisumin käyttöönottoa oikeudellisena välineenä, jolla annetaan tarkoituksenmukaisuuskriteerien mukaan henkilöille, joilla on tähän asianmukaiset ja lailliset syyt, oikeus oleskella yli 90 päivää Schengen-alueella useammassa jäsenvaltiossa 180 päivän aikana oleskelematta yli 90 päivää yhdessä maassa.

| 5.4 | ETSK katsoo, että ”toimivaltaisen” jäsenvaltion parempi määrittely ja hakemuslomakkeen yksinkertaistaminen vahvistavat menettelyllisiä takeita ja vähentävät menettelyjen pituutta ja monimutkaisuutta. |
| --- | --- |

5.4

ETSK katsoo, että ”toimivaltaisen” jäsenvaltion parempi määrittely ja hakemuslomakkeen yksinkertaistaminen vahvistavat menettelyllisiä takeita ja vähentävät menettelyjen pituutta ja monimutkaisuutta.

| 5.5 | ETSK:n mielestä on myönteistä, että ”henkilökohtaisen läsnäolon” periaate poistetaan – lukuun ottamatta säännöksiä sähköisten sormenjälkien keräämisestä ensikertalaisilta viisumin hakijoilta – mutta säilytetään mahdollisuus haastatteluun sekä selkiytetään mahdollisuutta tehdä hakemus sähköisesti kuusi kuukautta ennen toivottua maahantulopäivämäärää. Ehdotus on erityisen myönteinen usein matkustaville henkilöille, jotka ovat jo aiemmin tehneet viisumihakemuksia, joissa olevat tiedot ovat edelleen voimassa ja mahdollistavat pääsyn Schengen-alueelle. |
| --- | --- |

5.5

ETSK:n mielestä on myönteistä, että ”henkilökohtaisen läsnäolon” periaate poistetaan – lukuun ottamatta säännöksiä sähköisten sormenjälkien keräämisestä ensikertalaisilta viisumin hakijoilta – mutta säilytetään mahdollisuus haastatteluun sekä selkiytetään mahdollisuutta tehdä hakemus sähköisesti kuusi kuukautta ennen toivottua maahantulopäivämäärää. Ehdotus on erityisen myönteinen usein matkustaville henkilöille, jotka ovat jo aiemmin tehneet viisumihakemuksia, joissa olevat tiedot ovat edelleen voimassa ja mahdollistavat pääsyn Schengen-alueelle.

| 5.5.1 | Korkean turvallisuustason säilyttämisestä tinkimättä ETSK suosittaa, että henkilötietojen, biometristen tietojen sekä arkaluonteisten tietojen suojelun olisi oltava yhtä korkealla tasolla. ETSK on jo antanut aiheesta lausunnon (4). Niinpä ETSK kehottaa eurooppalaista eu-LISA-virastoa takaamaan kaikilta osin VIS- ja SIS II -järjestelmien tietojen suojelun. |
| --- | --- |

5.5.1

Korkean turvallisuustason säilyttämisestä tinkimättä ETSK suosittaa, että henkilötietojen, biometristen tietojen sekä arkaluonteisten tietojen suojelun olisi oltava yhtä korkealla tasolla. ETSK on jo antanut aiheesta lausunnon (4). Niinpä ETSK kehottaa eurooppalaista eu-LISA-virastoa takaamaan kaikilta osin VIS- ja SIS II -järjestelmien tietojen suojelun.

| 5.6 | Oikeusvarmuusvälineiden käyttöönotto ja päätöksen antamisen enimmäisajan lyhentäminen siten, että laaditaan yksinkertaistettu kattava luettelo liiteasiakirjoista, joista on poissuljettu matkasairausvakuutus, on ETSK:n mukaan hyvin myönteistä, erityisesti matkailijoille, jotka ovat todistettavasti luotettavia. |
| --- | --- |

5.6

Oikeusvarmuusvälineiden käyttöönotto ja päätöksen antamisen enimmäisajan lyhentäminen siten, että laaditaan yksinkertaistettu kattava luettelo liiteasiakirjoista, joista on poissuljettu matkasairausvakuutus, on ETSK:n mukaan hyvin myönteistä, erityisesti matkailijoille, jotka ovat todistettavasti luotettavia.

| 5.7 | Ehdotus laatia sitovia sääntöjä ja objektiivisia ja selkeästi määriteltyjä kriteereitä eri hakijaryhmien erottelemiseksi antaa hakijoille, joilla on myönteinen 12 kuukautta ennen hakemusta VIS-tietokantaan rekisteröity ”viisumihistoria”, enemmän joustoa liiteasiakirjojen osalta. ETSK:n mukaan tämä mahdollistaa nopeamman prosessin ja kulujen säästön myös toistuvaisviisumeille ja viisumeille, jotka ovat voimassa matkustusasiakirjaa pidempään. |
| --- | --- |

5.7

Ehdotus laatia sitovia sääntöjä ja objektiivisia ja selkeästi määriteltyjä kriteereitä eri hakijaryhmien erottelemiseksi antaa hakijoille, joilla on myönteinen 12 kuukautta ennen hakemusta VIS-tietokantaan rekisteröity ”viisumihistoria”, enemmän joustoa liiteasiakirjojen osalta. ETSK:n mukaan tämä mahdollistaa nopeamman prosessin ja kulujen säästön myös toistuvaisviisumeille ja viisumeille, jotka ovat voimassa matkustusasiakirjaa pidempään.

| 5.8 | Vapautukset viisumimaksuista – joita sovelletaan sitovasti ja samalla tavoin kaikissa jäsenmaissa riippumatta siitä, missä hakemus tehdään – tarkkaan määritellyille ryhmille, erityisesti alaikäisille, opiskelijoille ja Erasmus Mundus -ohjelmaan osallistuville, vastaavat yhdenmukaisuuden ja syrjimättömyyden kriteereitä sekä oikeusvarmuuden periaatteita. |
| --- | --- |

5.8

Vapautukset viisumimaksuista – joita sovelletaan sitovasti ja samalla tavoin kaikissa jäsenmaissa riippumatta siitä, missä hakemus tehdään – tarkkaan määritellyille ryhmille, erityisesti alaikäisille, opiskelijoille ja Erasmus Mundus -ohjelmaan osallistuville, vastaavat yhdenmukaisuuden ja syrjimättömyyden kriteereitä sekä oikeusvarmuuden periaatteita.

| 5.9 | ETSK suosittelee asianmukaista joustavuutta tarkistettaessa viisumien rajalla myöntämisen kriteereitä merenkulkijoiden ja yksittäisten lyhytaikaisten turistiviisumien osalta sekä tarkistettaessa asianomaisia viisumisäännöstön sääntöjä kuitenkin niin, että säilytetään turvallisuusmarginaali. |
| --- | --- |

5.9

ETSK suosittelee asianmukaista joustavuutta tarkistettaessa viisumien rajalla myöntämisen kriteereitä merenkulkijoiden ja yksittäisten lyhytaikaisten turistiviisumien osalta sekä tarkistettaessa asianomaisia viisumisäännöstön sääntöjä kuitenkin niin, että säilytetään turvallisuusmarginaali.

| 5.10 | ETSK:n mukaan on myös myönteistä, että lentoasemien kauttakulkuviisumeihin sovellettavista säännöistä tehdään suhteellisempia ja että lopetetaan näin jäsenvaltioiden rajoittavat näkemykset. |
| --- | --- |

5.10

ETSK:n mukaan on myös myönteistä, että lentoasemien kauttakulkuviisumeihin sovellettavista säännöistä tehdään suhteellisempia ja että lopetetaan näin jäsenvaltioiden rajoittavat näkemykset.

| 5.11 | Myönnettäessä viisumeja sellaisille kolmansien maiden kansalaisille, jotka ovat EU:n jäsenvaltion kansalaisen perheenjäseniä, ETSK katsoo, että heidän on voitava hyötyä vähintään samoista säännöksistä kuin direktiivissä 2004/38/EY unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä liikkumavapaudesta, jotta helpotetaan perhesiteiden ylläpitoa, yksinkertaistetaan menettelyjä ja annetaan heille vapautus viisumimaksuista. |
| --- | --- |

5.11

Myönnettäessä viisumeja sellaisille kolmansien maiden kansalaisille, jotka ovat EU:n jäsenvaltion kansalaisen perheenjäseniä, ETSK katsoo, että heidän on voitava hyötyä vähintään samoista säännöksistä kuin direktiivissä 2004/38/EY unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä liikkumavapaudesta, jotta helpotetaan perhesiteiden ylläpitoa, yksinkertaistetaan menettelyjä ja annetaan heille vapautus viisumimaksuista.

| 5.12 | Nykyisten konsuliyhteistyön määritelmien tarkistuksen, jolla varmistetaan joustavampi toiminta pakollisen edustuksen periaatteen käyttöönottoa silmällä pitäen, tulee ETSK:n mielestä johtaa kustannussäästöön ja konsuliverkon parempaan kattavuuteen ja yhteentoimivuuteen. |
| --- | --- |

5.12

Nykyisten konsuliyhteistyön määritelmien tarkistuksen, jolla varmistetaan joustavampi toiminta pakollisen edustuksen periaatteen käyttöönottoa silmällä pitäen, tulee ETSK:n mielestä johtaa kustannussäästöön ja konsuliverkon parempaan kattavuuteen ja yhteentoimivuuteen.

| 5.13 | ETSK on vakuuttunut, että yksi edustus ratkaisisi monia ongelmia, jotka liittyvät viisumien erilaisiin myöntämismenettelyihin, mahdollistaisi suuret taloudelliset säästöt sekä antaisi EU:lle yhteisen äänen myös tällä alalla. |
| --- | --- |

5.13

ETSK on vakuuttunut, että yksi edustus ratkaisisi monia ongelmia, jotka liittyvät viisumien erilaisiin myöntämismenettelyihin, mahdollistaisi suuret taloudelliset säästöt sekä antaisi EU:lle yhteisen äänen myös tällä alalla.

Bryssel 10. syyskuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Henri MALOSSE

---

(1)  Vaikka Tanska on Schengenin sopimuksen allekirjoittajamaa, se voi valita, ottaako se käyttöön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osastoon perustuvat uudet toimenpiteet.

1

(2)  Vaikutusarviointitutkimus Euroopan unionin viisumipolitiikan uudistuksesta laillisten matkojen helpottamiseksi, 18. heinäkuuta 2013.

2

(3)  EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1.

3

(4)  EUVL C 248, 25.8.2011, s. 123.

4

---

| 19.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 458/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 458/43

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi pimeän työn ehkäisemiseksi ja torjumiseksi tehtävän yhteistyön edistämistä käsittelevän eurooppalaisen foorumin perustamisesta”

COM(2014) 221 final – 2014/0124 (COD)

(2014/C 458/08)

| Esittelijä: | Stefano Palmieri |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Ana Bontea |

Esittelijä:

Stefano Palmieri

Toinen esittelijä:

Ana Bontea

Euroopan parlamentti päätti 16. huhtikuuta 2014 ja EU:n neuvosto 29. huhtikuuta 2014 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös pimeän työn ehkäisemiseksi ja torjumiseksi tehtävän yhteistyön edistämistä käsittelevän eurooppalaisen foorumin perustamisesta

COM(2014) 221 final – 2014/0124 (COD).

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 27. elokuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10.–11. syyskuuta 2014 pitämässään 501. täysistunnossa (syyskuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 172 ääntä puolesta ja 88 vastaan 22:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK)

| 1.1 | pitää pimeää työtä ongelmana, joka koskee kaikkia jäsenvaltioita – tosin eri laajuudella – ja voi vaarantaa eurooppalaiset ihanteet laillisuudesta, turvallisuudesta, solidaarisuudesta, sosiaalisesta ja verotuksellisesta oikeudenmukaisuudesta, markkinoiden vapaasta kilpailusta ja työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta EU:ssa. |
| --- | --- |

1.1

pitää pimeää työtä ongelmana, joka koskee kaikkia jäsenvaltioita – tosin eri laajuudella – ja voi vaarantaa eurooppalaiset ihanteet laillisuudesta, turvallisuudesta, solidaarisuudesta, sosiaalisesta ja verotuksellisesta oikeudenmukaisuudesta, markkinoiden vapaasta kilpailusta ja työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta EU:ssa.

| 1.2 | katsoo, että pyrkimys torjua pimeää työtä asianmukaisten ennaltaehkäisy-, valvonta- ja torjuntatoimien avulla on perustavan tärkeä strateginen valinta laittoman työnteon virallistamisen edistämiseksi sekä Euroopan unionin talous- ja sosiaalijärjestelmän kilpailukyvyn elvyttämiseksi Eurooppa 2020 -strategian painopisteiden ja suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2

katsoo, että pyrkimys torjua pimeää työtä asianmukaisten ennaltaehkäisy-, valvonta- ja torjuntatoimien avulla on perustavan tärkeä strateginen valinta laittoman työnteon virallistamisen edistämiseksi sekä Euroopan unionin talous- ja sosiaalijärjestelmän kilpailukyvyn elvyttämiseksi Eurooppa 2020 -strategian painopisteiden ja suuntaviivojen mukaisesti.

| 1.3 | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen perustaa eurooppalainen foorumi pimeän työn torjumiseksi tehtävän yhteistyön edistämistä varten. Ehdotus on johdonmukainen niiden useiden kannanottojen kanssa, joissa Euroopan parlamentti, neuvosto ja ETSK itse ovat viime vuosina korostaneet tarvetta laatia unionitasolla koordinoitava strategia työpaikkojen luomiseksi, älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseksi sekä yhteistyön lisäämiseksi pimeän työn torjunnan alalla. Tällä tavoin täytetään tyhjiö EU:n tasolla, sillä pimeää työtä on tähän mennessä käsitelty epäsymmetrisesti ja liian koordinoimattomasti. |
| --- | --- |

1.3

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen perustaa eurooppalainen foorumi pimeän työn torjumiseksi tehtävän yhteistyön edistämistä varten. Ehdotus on johdonmukainen niiden useiden kannanottojen kanssa, joissa Euroopan parlamentti, neuvosto ja ETSK itse ovat viime vuosina korostaneet tarvetta laatia unionitasolla koordinoitava strategia työpaikkojen luomiseksi, älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseksi sekä yhteistyön lisäämiseksi pimeän työn torjunnan alalla. Tällä tavoin täytetään tyhjiö EU:n tasolla, sillä pimeää työtä on tähän mennessä käsitelty epäsymmetrisesti ja liian koordinoimattomasti.

| 1.4 | kannattaa ehdotusta sellaisen eurooppalaisen foorumin perustamisesta, johon kaikkien jäsenvaltioiden on pakko osallistua, ja katsoo, että kaikkien EU-maiden yhteisen ja koordinoidun osallistumisen ansiosta voidaan puuttua unionin ulkopuolelta tulleiden, paperittomina elävien pimeän työn tekijöiden läsnäoloon liittyviin rajatylittäviin näkökohtiin ja ongelmiin. |
| --- | --- |

1.4

kannattaa ehdotusta sellaisen eurooppalaisen foorumin perustamisesta, johon kaikkien jäsenvaltioiden on pakko osallistua, ja katsoo, että kaikkien EU-maiden yhteisen ja koordinoidun osallistumisen ansiosta voidaan puuttua unionin ulkopuolelta tulleiden, paperittomina elävien pimeän työn tekijöiden läsnäoloon liittyviin rajatylittäviin näkökohtiin ja ongelmiin.

| 1.5 | ottaa huomioon, että pimeä työ ja väärin ilmoitettu työ (näennäisyrittäjyys) ovat erillisiä käsitteitä, mutta pitää asianmukaisena, että näennäisyrittäjyys on kirjattu yhdeksi pimeän työn muodoksi, jota foorumin on tarkoitus ehkäistä ja torjua, koska sillä on kielteisiä vaikutuksia i) työntekijöiden oikeuksiin ja takeisiin, ii) normaaliin vapaaseen markkinakilpailuun ja iii) työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa. |
| --- | --- |

1.5

ottaa huomioon, että pimeä työ ja väärin ilmoitettu työ (näennäisyrittäjyys) ovat erillisiä käsitteitä, mutta pitää asianmukaisena, että näennäisyrittäjyys on kirjattu yhdeksi pimeän työn muodoksi, jota foorumin on tarkoitus ehkäistä ja torjua, koska sillä on kielteisiä vaikutuksia i) työntekijöiden oikeuksiin ja takeisiin, ii) normaaliin vapaaseen markkinakilpailuun ja iii) työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa.

| 1.5.1 | toivoo, että foorumin työ mahdollistaisi – kansallisia lainsäädäntöjä ja käytäntöjä kunnioittaen – eri jäsenvaltioista kerättyjen kokemusten arvioinnin pohjalta näennäisesti itsenäisen ammatinharjoittamisen määrittelemisen ja sitä kautta tehokkaan strategian laatimisen ilmiön torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.5.1

toivoo, että foorumin työ mahdollistaisi – kansallisia lainsäädäntöjä ja käytäntöjä kunnioittaen – eri jäsenvaltioista kerättyjen kokemusten arvioinnin pohjalta näennäisesti itsenäisen ammatinharjoittamisen määrittelemisen ja sitä kautta tehokkaan strategian laatimisen ilmiön torjumiseksi.

| 1.6 | kannattaa varauksetta foorumin toimeksiantoa ja tehtäviä, mutta katsoo, että foorumin mandaattia voitaisiin laajentaa niin, että se voisi myös antaa suosituksia EU- ja jäsenvaltiotasolla tapahtuvaa sääntelyä varten (esimerkiksi ehdottamalla nykyistä vahvempaa rajatylittävää yhteistyötä valvonta- ja torjuntatoimien alalla). Näin taataan strategian tehokkaampi täytäntöönpano. |
| --- | --- |

1.6

kannattaa varauksetta foorumin toimeksiantoa ja tehtäviä, mutta katsoo, että foorumin mandaattia voitaisiin laajentaa niin, että se voisi myös antaa suosituksia EU- ja jäsenvaltiotasolla tapahtuvaa sääntelyä varten (esimerkiksi ehdottamalla nykyistä vahvempaa rajatylittävää yhteistyötä valvonta- ja torjuntatoimien alalla). Näin taataan strategian tehokkaampi täytäntöönpano.

| 1.7 | katsoo, että kansallista yhteyspistettä nimitettäessä jäsenvaltioiden on ehdottomasti otettava mukaan työmarkkinaosapuolet ja kutsuttava mukaan myös ne kansalaisyhteiskuntaa edustavat organisaatiot, joille on kertynyt erityisasiantuntemusta pimeän työn ilmiöstä ja jotka pystyvät takaamaan, että ilmiön torjumiseen tähtäävällä strategialla on todellinen lisäarvo. |
| --- | --- |

1.7

katsoo, että kansallista yhteyspistettä nimitettäessä jäsenvaltioiden on ehdottomasti otettava mukaan työmarkkinaosapuolet ja kutsuttava mukaan myös ne kansalaisyhteiskuntaa edustavat organisaatiot, joille on kertynyt erityisasiantuntemusta pimeän työn ilmiöstä ja jotka pystyvät takaamaan, että ilmiön torjumiseen tähtäävällä strategialla on todellinen lisäarvo.

| 1.7.1 | katsoo, että eurooppalaisen foorumin kokoukset tulee valmistella asianmukaisesti järjestämällä valmistelu- ja tiedotuskokouksia, joissa voidaan jakaa tietoa foorumin työskentelyn tuloksista (ja varmistaa siten sen toiminnan täysi avoimuus). |
| --- | --- |

1.7.1

katsoo, että eurooppalaisen foorumin kokoukset tulee valmistella asianmukaisesti järjestämällä valmistelu- ja tiedotuskokouksia, joissa voidaan jakaa tietoa foorumin työskentelyn tuloksista (ja varmistaa siten sen toiminnan täysi avoimuus).

| 1.8 | katsoo, että pimeän työn ennaltaehkäisy- ja torjuntatoimissa tulee hyödyntää useita erilaisia välineitä. Tarkastusten ja seuraamusten lisäksi tulee toteuttaa järkevään sääntelyyn liittyviä toimenpiteitä sellaisen vakaan ja ennakoitavissa olevan oikeudellisen kehyksen varmistamiseksi, jossa sääntöjen noudattamiskustannukset pienenevät, jossa vältetään työn liiallinen verotus, jossa työnantajia kannustetaan ilmoittamaan työsuhteista ja noudattamaan lainsäädäntöä muun muassa verokannustimin ja yksinkertaistamalla verojen ja sosiaalimaksujen suorittamiseen tarkoitettuja järjestelmiä ja jossa verotuksellisilla toimenpiteillä edistetään pimeän työn virallistamista. |
| --- | --- |

1.8

katsoo, että pimeän työn ennaltaehkäisy- ja torjuntatoimissa tulee hyödyntää useita erilaisia välineitä. Tarkastusten ja seuraamusten lisäksi tulee toteuttaa järkevään sääntelyyn liittyviä toimenpiteitä sellaisen vakaan ja ennakoitavissa olevan oikeudellisen kehyksen varmistamiseksi, jossa sääntöjen noudattamiskustannukset pienenevät, jossa vältetään työn liiallinen verotus, jossa työnantajia kannustetaan ilmoittamaan työsuhteista ja noudattamaan lainsäädäntöä muun muassa verokannustimin ja yksinkertaistamalla verojen ja sosiaalimaksujen suorittamiseen tarkoitettuja järjestelmiä ja jossa verotuksellisilla toimenpiteillä edistetään pimeän työn virallistamista.

| 1.9 | ETSK on viime vuosina pyrkinyt pimeän työn vastaiseen EU:n strategiaan liittyen johdonmukaisesti edistämään tähän kytkeytyvien välineiden, politiikkojen ja hyvien käytäntöjen jakamista ja kannustamaan niiden käyttöön siten, että vaikutetaan sekä taloudellisiin tekijöihin että kulttuuriseen ja sosiaaliseen ympäristöön. Näin ollen ETSK kehottaa foorumia toteutettaessa tunnustamaan virallisesti komitean roolin ja lisäämään sen foorumin tarkkailijajäsenten luetteloon. |
| --- | --- |

1.9

ETSK on viime vuosina pyrkinyt pimeän työn vastaiseen EU:n strategiaan liittyen johdonmukaisesti edistämään tähän kytkeytyvien välineiden, politiikkojen ja hyvien käytäntöjen jakamista ja kannustamaan niiden käyttöön siten, että vaikutetaan sekä taloudellisiin tekijöihin että kulttuuriseen ja sosiaaliseen ympäristöön. Näin ollen ETSK kehottaa foorumia toteutettaessa tunnustamaan virallisesti komitean roolin ja lisäämään sen foorumin tarkkailijajäsenten luetteloon.

| 1.10 | katsoo, että suuren yleisön valveuttamiseksi tulee lisätä kansalaisyhteiskunnan osallistumismahdollisuuksia erityisesti ETSK:n ja jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen yhteisten toimien avulla osana Eurooppa 2020 -strategian ohjauskomitean ja muiden ETSK:n alaisten elinten toimintaa. |
| --- | --- |

1.10

katsoo, että suuren yleisön valveuttamiseksi tulee lisätä kansalaisyhteiskunnan osallistumismahdollisuuksia erityisesti ETSK:n ja jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen yhteisten toimien avulla osana Eurooppa 2020 -strategian ohjauskomitean ja muiden ETSK:n alaisten elinten toimintaa.

| 1.11 | toivoo, että foorumin puitteissa tunnustetaan seuraavien tahojen rooli:






  — | Eurostat, jonka laatimien arvioiden pohjalta voidaan määritellä harmaan talouden ja pimeän työn laajuus ja kehitys EU:ssa |
| --- | --- | --- |

1.11

toivoo, että foorumin puitteissa tunnustetaan seuraavien tahojen rooli:

—

Eurostat, jonka laatimien arvioiden pohjalta voidaan määritellä harmaan talouden ja pimeän työn laajuus ja kehitys EU:ssa

| — | Eurofound, joka voi laatia interaktiivisen tietokannan hyvistä toimintatavoista, jotka liittyvät pimeän työn vastaisiin toimiin eurooppalaisella tasolla |
| --- | --- |

—

Eurofound, joka voi laatia interaktiivisen tietokannan hyvistä toimintatavoista, jotka liittyvät pimeän työn vastaisiin toimiin eurooppalaisella tasolla

| — | OECD, joka voi antaa teknistä tukea ilmiön ymmärtämiseksi. |
| --- | --- |

—

OECD, joka voi antaa teknistä tukea ilmiön ymmärtämiseksi.

| 1.12 | katsoo, että foorumille kannattaisi luoda seuranta- ja arviointijärjestelmä, joka pohjautuu tätä tarkoitusta varten luotuihin indikaattoreihin ja ulkopuolisiin arvioijiin. |
| --- | --- |

1.12

katsoo, että foorumille kannattaisi luoda seuranta- ja arviointijärjestelmä, joka pohjautuu tätä tarkoitusta varten luotuihin indikaattoreihin ja ulkopuolisiin arvioijiin.

2.   Pimeä tai väärin ilmoitettu työ Euroopan unionissa

| 2.1 | Euroopan unionissa pimeä työ on määritelty ”maksetuksi toiminnaksi, joka on luonteeltaan laillista mutta josta ei ilmoiteta viranomaisille, ottaen samalla huomioon eri jäsenvaltioiden sääntelyjärjestelmien erot” (1). Tämän tunnusmerkistön täyttää myös väärin ilmoitettu työ eli näennäisyrittäjyys, jota tapahtuu silloin, kun työntekijän ilmoitetaan virallisesti toimivan itsenäisenä ammatinharjoittajana palvelusopimuksen perusteella, mutta hän työskentelee käytännössä kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisessa työsuhteessa (2). |
| --- | --- |

2.1

Euroopan unionissa pimeä työ on määritelty ”maksetuksi toiminnaksi, joka on luonteeltaan laillista mutta josta ei ilmoiteta viranomaisille, ottaen samalla huomioon eri jäsenvaltioiden sääntelyjärjestelmien erot” (1). Tämän tunnusmerkistön täyttää myös väärin ilmoitettu työ eli näennäisyrittäjyys, jota tapahtuu silloin, kun työntekijän ilmoitetaan virallisesti toimivan itsenäisenä ammatinharjoittajana palvelusopimuksen perusteella, mutta hän työskentelee käytännössä kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisessa työsuhteessa (2).

| 2.2 | Pimeä työ ja väärin ilmoitettu itsenäinen ammatinharjoittaminen ovat työntekijöiden oikeuksiin ja takeisiin, normaaliin vapaaseen markkinakilpailuun ja työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa haitallisesti vaikuttavan ilmiön eri puolia. On täysin johdonmukaista, että näennäisyrittäjyys luetaan yhdeksi pimeän työn muodoksi, jota foorumin on tarkoitus torjua, sillä tällaiset sääntöjenvastaisuudet lisääntyvät, kun pimeää työtä ulkoistetaan ja kun työntekijöiltä viedään oikeuksia ja takeita samalla tavalla kuin mikä on tunnusomaista pimeälle työlle (3). |
| --- | --- |

2.2

Pimeä työ ja väärin ilmoitettu itsenäinen ammatinharjoittaminen ovat työntekijöiden oikeuksiin ja takeisiin, normaaliin vapaaseen markkinakilpailuun ja työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa haitallisesti vaikuttavan ilmiön eri puolia. On täysin johdonmukaista, että näennäisyrittäjyys luetaan yhdeksi pimeän työn muodoksi, jota foorumin on tarkoitus torjua, sillä tällaiset sääntöjenvastaisuudet lisääntyvät, kun pimeää työtä ulkoistetaan ja kun työntekijöiltä viedään oikeuksia ja takeita samalla tavalla kuin mikä on tunnusomaista pimeälle työlle (3).

| 2.2.1 | Kuten ETSK on jo aiemmin todennut (4), itsenäiselle ammatinharjoittamiselle ei ole toistaiseksi yksiselitteistä EU-tason määritelmää ja kukin toimivaltainen viranomainen nojautuu näin ollen kansalliseen lainsäädäntöön, mikä hankaloittaa väärin ilmoitetun itsenäisen ammatinharjoittamisen torjuntaan tähtäävän EU:n laajuisen strategian toteuttamista etenkin rajatylittävän työnteon osalta. |
| --- | --- |

2.2.1

Kuten ETSK on jo aiemmin todennut (4), itsenäiselle ammatinharjoittamiselle ei ole toistaiseksi yksiselitteistä EU-tason määritelmää ja kukin toimivaltainen viranomainen nojautuu näin ollen kansalliseen lainsäädäntöön, mikä hankaloittaa väärin ilmoitetun itsenäisen ammatinharjoittamisen torjuntaan tähtäävän EU:n laajuisen strategian toteuttamista etenkin rajatylittävän työnteon osalta.

| 2.2.2 | ETSK onkin jo aiemmin ilmaissut kannattavansa arvioinnin laatimista eri jäsenvaltioista kerätyistä kokemuksista. Sen pohjalta voitaisiin tehdä joukko päätelmiä sekä esittää suosituksia näennäisyrittäjyyden tai väärin ilmoitetun ammatinharjoittamisen torjuntaan tähtäävän tehokkaan strategian laatimiseksi. Aiheesta ”Itsenäisen ammatinharjoittajan aseman väärinkäyttö” antamassaan lausunnossa (5) ETSK korosti luotettavan sääntelyn tarvetta määrittelemällä vain näennäisesti itsenäinen ammatinharjoittaminen siten, että aidosti itsenäisiä ammatinharjoittajia ja mikroyrityksiä suojellaan epäreilulta kilpailulta markkinoilla. |
| --- | --- |

2.2.2

ETSK onkin jo aiemmin ilmaissut kannattavansa arvioinnin laatimista eri jäsenvaltioista kerätyistä kokemuksista. Sen pohjalta voitaisiin tehdä joukko päätelmiä sekä esittää suosituksia näennäisyrittäjyyden tai väärin ilmoitetun ammatinharjoittamisen torjuntaan tähtäävän tehokkaan strategian laatimiseksi. Aiheesta ”Itsenäisen ammatinharjoittajan aseman väärinkäyttö” antamassaan lausunnossa (5) ETSK korosti luotettavan sääntelyn tarvetta määrittelemällä vain näennäisesti itsenäinen ammatinharjoittaminen siten, että aidosti itsenäisiä ammatinharjoittajia ja mikroyrityksiä suojellaan epäreilulta kilpailulta markkinoilla.

| 2.2.2.1 | Tämä näkemys on johdonmukainen EU:n tuomioistuimen ilmaiseman kannan kanssa. Vaikka tuomioistuin on vahvistanut palkkatyön ja itsenäisen ammatinharjoittamisen määrittelemisen kuuluvan jäsenvaltioiden toimivaltaan, se on kuitenkin antanut markkinoiden normaalin toiminnan ja työntekijöiden vapaan liikkuvuuden takaamiseksi suuntaviivoja sellaisten periaatteiden määrittelemiseksi – standardien kautta –, joilla taataan perussopimusten määräysten yhdenmukainen soveltaminen (6). |
| --- | --- |

2.2.2.1

Tämä näkemys on johdonmukainen EU:n tuomioistuimen ilmaiseman kannan kanssa. Vaikka tuomioistuin on vahvistanut palkkatyön ja itsenäisen ammatinharjoittamisen määrittelemisen kuuluvan jäsenvaltioiden toimivaltaan, se on kuitenkin antanut markkinoiden normaalin toiminnan ja työntekijöiden vapaan liikkuvuuden takaamiseksi suuntaviivoja sellaisten periaatteiden määrittelemiseksi – standardien kautta –, joilla taataan perussopimusten määräysten yhdenmukainen soveltaminen (6).

| 2.2.2.2 | ETSK katsoo, että tällainen suuntaus vahvistaisi itsenäisen ammatinharjoittamisen yhteiskunnallis-taloudellista roolia entisestään, kun tähän ryhmään kuuluisivat ainoastaan aidosti itsenäiset ammatinharjoittajat. Näin kunnioitettaisiin itsenäisen ammatinharjoittajan oikeudellista asemaa siten, että kuka tahansa voi vapaasti päättää harjoittaa ammattiaan itsenäisesti. Tältä osin ETSK rajoittuu ohjeistamaan jäsenvaltioita ehdottamalla parhaiden käytänteiden malleja. |
| --- | --- |

2.2.2.2

ETSK katsoo, että tällainen suuntaus vahvistaisi itsenäisen ammatinharjoittamisen yhteiskunnallis-taloudellista roolia entisestään, kun tähän ryhmään kuuluisivat ainoastaan aidosti itsenäiset ammatinharjoittajat. Näin kunnioitettaisiin itsenäisen ammatinharjoittajan oikeudellista asemaa siten, että kuka tahansa voi vapaasti päättää harjoittaa ammattiaan itsenäisesti. Tältä osin ETSK rajoittuu ohjeistamaan jäsenvaltioita ehdottamalla parhaiden käytänteiden malleja.

| 2.3 | Pimeä työ tai väärin ilmoitettu työ on ilmiönä hajanainen ja monimutkainen, ja sen piirissä on hyvin erilaisia toimijoita: työsuhteessa olevia, joilla ei ole sosiaaliturvaa tai työsopimusta tai joille maksetaan osittain pimeästi; kodeissa työskenteleviä apulaisia; työntekijöitä, jotka tekevät toista työtä pimeästi; itsenäisiä ammatinharjoittajia, jotka eivät halua laillistaa asemaansa; näennäisyrittäjiä; paperittomia siirtolaisia, jotka työskentelevät pimeästi; EU-maille alihankintaa tekeviä kolmansien maiden työntekijöitä, joiden työolot eivät täytä kohtuullisia vähimmäisvaatimuksia (7). Tällainen hajanaisuus tekee pimeään työhön puuttumisesta vaikeaa ja edellyttää erityisiä strategioita. |
| --- | --- |

2.3

Pimeä työ tai väärin ilmoitettu työ on ilmiönä hajanainen ja monimutkainen, ja sen piirissä on hyvin erilaisia toimijoita: työsuhteessa olevia, joilla ei ole sosiaaliturvaa tai työsopimusta tai joille maksetaan osittain pimeästi; kodeissa työskenteleviä apulaisia; työntekijöitä, jotka tekevät toista työtä pimeästi; itsenäisiä ammatinharjoittajia, jotka eivät halua laillistaa asemaansa; näennäisyrittäjiä; paperittomia siirtolaisia, jotka työskentelevät pimeästi; EU-maille alihankintaa tekeviä kolmansien maiden työntekijöitä, joiden työolot eivät täytä kohtuullisia vähimmäisvaatimuksia (7). Tällainen hajanaisuus tekee pimeään työhön puuttumisesta vaikeaa ja edellyttää erityisiä strategioita.

| 2.4 | Pimeän työn ongelma koskee kaikkia jäsenvaltioita, ja ilmiö on ristiriidassa laillisuutta, turvallisuutta, solidaarisuutta, sosiaalista ja verotuksellista oikeudenmukaisuutta, markkinoiden vapaata kilpailua ja työntekijöiden vapaata liikkuvuutta EU:ssa koskevien eurooppalaisten ihanteiden kanssa. |
| --- | --- |

2.4

Pimeän työn ongelma koskee kaikkia jäsenvaltioita, ja ilmiö on ristiriidassa laillisuutta, turvallisuutta, solidaarisuutta, sosiaalista ja verotuksellista oikeudenmukaisuutta, markkinoiden vapaata kilpailua ja työntekijöiden vapaata liikkuvuutta EU:ssa koskevien eurooppalaisten ihanteiden kanssa.

| 2.4.1 | Tarve torjua päättäväisesti pimeää työtä johtuu sen monista vaikutuksista sekä yrityksiin että työntekijöihin ja myös julkiseen talouteen. Niitä ovat esimerkiksi seuraavat:






  — | Yritysten välinen kilpailu vääristyy epäreilun kilpailun vuoksi, kun yhdet noudattavat sääntöjä ja toiset eivät, koska tämä mahdollistaa sellaisen toiminnan jatkumisen, joka luultavasti syrjäytyisi markkinoilta. Lisäksi aiheutuu tehottomuutta, kun yritykset eivät kasva voidakseen pysyä harmaan talouden alueella eikä niillä ole mahdollisuutta saada luottoa eikä päästä hyötymään julkisista hankintasopimuksista. |
| --- | --- | --- |

2.4.1

Tarve torjua päättäväisesti pimeää työtä johtuu sen monista vaikutuksista sekä yrityksiin että työntekijöihin ja myös julkiseen talouteen. Niitä ovat esimerkiksi seuraavat:

—

Yritysten välinen kilpailu vääristyy epäreilun kilpailun vuoksi, kun yhdet noudattavat sääntöjä ja toiset eivät, koska tämä mahdollistaa sellaisen toiminnan jatkumisen, joka luultavasti syrjäytyisi markkinoilta. Lisäksi aiheutuu tehottomuutta, kun yritykset eivät kasva voidakseen pysyä harmaan talouden alueella eikä niillä ole mahdollisuutta saada luottoa eikä päästä hyötymään julkisista hankintasopimuksista.

| — | Työntekijät kärsivät terveyttään, ansioitaan, työtään sekä sosiaali- ja eläketurvaansa koskevasta epävarmuudesta, millä on vaikutuksia paitsi eettisesti heidän ihmisarvoonsa myös ammatillisesti, koska mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen, ammattitaidon kehittämiseen tai työtehtävien, tuotantoprosessien ja tuotteiden uudistamiseen ei ole. |
| --- | --- |

—

Työntekijät kärsivät terveyttään, ansioitaan, työtään sekä sosiaali- ja eläketurvaansa koskevasta epävarmuudesta, millä on vaikutuksia paitsi eettisesti heidän ihmisarvoonsa myös ammatillisesti, koska mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen, ammattitaidon kehittämiseen tai työtehtävien, tuotantoprosessien ja tuotteiden uudistamiseen ei ole.

| — | Julkinen talous kärsii resurssien häviämisestä, mikä heikentää vero- ja maksutuloja (tax gap) ja tekee julkisten palvelujen ja hyvinvointivaltion kustannusten jakautumisesta epäoikeudenmukaista (free riding). |
| --- | --- |

—

Julkinen talous kärsii resurssien häviämisestä, mikä heikentää vero- ja maksutuloja (tax gap) ja tekee julkisten palvelujen ja hyvinvointivaltion kustannusten jakautumisesta epäoikeudenmukaista (free riding).

| 2.4.2 | Tällä hetkellä pimeää työtä esiintyy EU:n sisällä erilaisella intensiteetillä eri aloilla: maataloudessa, rakennusalalla, käsityöteollisuudessa (tekstiilit, vaatetus, jalkineet jne.), vähittäiskaupassa, hotelli- ja ravintola-alalla, huolto- ja korjauspalveluissa, hoito- ja kotitalouspalveluissa (8). |
| --- | --- |

2.4.2

Tällä hetkellä pimeää työtä esiintyy EU:n sisällä erilaisella intensiteetillä eri aloilla: maataloudessa, rakennusalalla, käsityöteollisuudessa (tekstiilit, vaatetus, jalkineet jne.), vähittäiskaupassa, hotelli- ja ravintola-alalla, huolto- ja korjauspalveluissa, hoito- ja kotitalouspalveluissa (8).

| 2.5 | Arviot pimeästä työstä vaihtelevat suuresti, ja ilmiön tilastollinen kvantifioiminen EU:n tasolla on siksi varsin monimutkaista. Tämä ongelma ilmenee tuoreimpienkin kyselytutkimusten (9) tuloksista. Tällainen epävarmuus heijastuu luonnollisesti suoraan kykyyn torjua ilmiötä tehokkaasti, sillä se edellyttäisi kohdennettuja ja aloittain eriytettyjä toimia. |
| --- | --- |

2.5

Arviot pimeästä työstä vaihtelevat suuresti, ja ilmiön tilastollinen kvantifioiminen EU:n tasolla on siksi varsin monimutkaista. Tämä ongelma ilmenee tuoreimpienkin kyselytutkimusten (9) tuloksista. Tällainen epävarmuus heijastuu luonnollisesti suoraan kykyyn torjua ilmiötä tehokkaasti, sillä se edellyttäisi kohdennettuja ja aloittain eriytettyjä toimia.

| 2.5.1 | Eräässä Eurofoundin tuoreessa tutkimuksessa 18,6 prosenttia 27:ssä EU:n jäsenvaltiossa haastatelluista vastaajista myönsi tehneensä vuonna 2008 pimeää työtä (10). Näistä 31,3 prosenttia oli palkattuja työntekijöitä, jotka saivat työnantajaltaan osan palkasta pimeästi (tavallisesti noin neljännes palkasta), 14,4 prosenttia palkattuja työntekijöitä, jotka työskentelivät kokonaan pimeästi, ja 14,4 prosenttia itsenäisiä ammatinharjoittajia, jotka eivät ilmoittaneet toiminnastaan. Tapauksista 39,7 prosenttia liittyi palvelujen tarjoamiseen rahaa vastaan sukulaisten, sosiaalisen lähipiirin, tuttavien jne. välillä. Viimeisimmässä Eurobarometri-tutkimuksessa (11), joka on vuodelta 2013 (12), vain 4 prosenttia vastaajista myönsi tehneensä pimeää työtä. Toisaalta 11 prosenttia kuitenkin myönsi ostaneensa edellisen vuoden aikana tavaroita tai palveluja, joihin heillä on syytä uskoa liittyvän pimeää työtä. Määrässä on huomattavaa vaihtelua EU:n eri puolilla (13). |
| --- | --- |

2.5.1

Eräässä Eurofoundin tuoreessa tutkimuksessa 18,6 prosenttia 27:ssä EU:n jäsenvaltiossa haastatelluista vastaajista myönsi tehneensä vuonna 2008 pimeää työtä (10). Näistä 31,3 prosenttia oli palkattuja työntekijöitä, jotka saivat työnantajaltaan osan palkasta pimeästi (tavallisesti noin neljännes palkasta), 14,4 prosenttia palkattuja työntekijöitä, jotka työskentelivät kokonaan pimeästi, ja 14,4 prosenttia itsenäisiä ammatinharjoittajia, jotka eivät ilmoittaneet toiminnastaan. Tapauksista 39,7 prosenttia liittyi palvelujen tarjoamiseen rahaa vastaan sukulaisten, sosiaalisen lähipiirin, tuttavien jne. välillä. Viimeisimmässä Eurobarometri-tutkimuksessa (11), joka on vuodelta 2013 (12), vain 4 prosenttia vastaajista myönsi tehneensä pimeää työtä. Toisaalta 11 prosenttia kuitenkin myönsi ostaneensa edellisen vuoden aikana tavaroita tai palveluja, joihin heillä on syytä uskoa liittyvän pimeää työtä. Määrässä on huomattavaa vaihtelua EU:n eri puolilla (13).

| 2.5.2 | Pimeän työn kehityssuuntauksista kriisin aikana ei ole toistaiseksi varmaa tietoa. Ilmiö uhkaa voimistua niillä toimialoilla ja niissä ammateissa, missä sitä esiintyy jo nyt, ja laajentua muille aloille (esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan kehittymisen myötä) (14). |
| --- | --- |

2.5.2

Pimeän työn kehityssuuntauksista kriisin aikana ei ole toistaiseksi varmaa tietoa. Ilmiö uhkaa voimistua niillä toimialoilla ja niissä ammateissa, missä sitä esiintyy jo nyt, ja laajentua muille aloille (esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan kehittymisen myötä) (14).

| 2.6 | Globalisaatioprosessin ja sosiodemografisten muutosten myötä harmaalle taloudelle ja pimeälle työlle syntyy enemmän tilaa, joten niitä vastustavien politiikkojen on myös voitava kehittyä. Yksittäisten valtioiden kyky toimia tässä asiassa on varmasti rajallinen. Tämä on erityisen ilmeistä, kun pohditaan pimeään työhön liittyviä rajatylittäviä näkökohtia. |
| --- | --- |

2.6

Globalisaatioprosessin ja sosiodemografisten muutosten myötä harmaalle taloudelle ja pimeälle työlle syntyy enemmän tilaa, joten niitä vastustavien politiikkojen on myös voitava kehittyä. Yksittäisten valtioiden kyky toimia tässä asiassa on varmasti rajallinen. Tämä on erityisen ilmeistä, kun pohditaan pimeään työhön liittyviä rajatylittäviä näkökohtia.

| 2.7 | Paperittomien siirtolaisten osallistuminen pimeään työhön on vakava ongelma, johon tulee puuttua luvatonta maahanmuuttoa koskevan kattavan torjuntastrategian puitteissa. Monet paperittomat siirtolaiset tekevät pimeää työtä olosuhteiden pakosta, ja se on heille elinehto. Pimeä työ voi toimia myös luvattoman maahanmuuton houkuttimena. |
| --- | --- |

2.7

Paperittomien siirtolaisten osallistuminen pimeään työhön on vakava ongelma, johon tulee puuttua luvatonta maahanmuuttoa koskevan kattavan torjuntastrategian puitteissa. Monet paperittomat siirtolaiset tekevät pimeää työtä olosuhteiden pakosta, ja se on heille elinehto. Pimeä työ voi toimia myös luvattoman maahanmuuton houkuttimena.

3.   Yleistä

| 3.1 | Päätös perustaa eurooppalainen foorumi on ilmiön vakavuuden pitkään kestäneen tiedostamisprosessin ja EU:n keskeisten toimielinten huolellisen valmistelutyön (15) tulosta. |
| --- | --- |

3.1

Päätös perustaa eurooppalainen foorumi on ilmiön vakavuuden pitkään kestäneen tiedostamisprosessin ja EU:n keskeisten toimielinten huolellisen valmistelutyön (15) tulosta.

| 3.2 | Ehdotusta perustaa eurooppalainen foorumi, johon kaikkien jäsenvaltioiden on osallistuttava, voidaan pitää johdonmukaisena EU:n aloitteena, sillä pimeän työn ongelma koskee nykyisin kaikkia jäsenvaltioita – eri vahvuudella mutta yhteisin piirtein. |
| --- | --- |

3.2

Ehdotusta perustaa eurooppalainen foorumi, johon kaikkien jäsenvaltioiden on osallistuttava, voidaan pitää johdonmukaisena EU:n aloitteena, sillä pimeän työn ongelma koskee nykyisin kaikkia jäsenvaltioita – eri vahvuudella mutta yhteisin piirtein.

| 3.2.1 | Tällaisen jäsenvaltioiden välisen yhteistyön käynnistämisen merkitystä korostavat lisäksi tarve varmistaa solidaarisuutta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta, markkinoiden vapaata kilpailua ja työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien eurooppalaisten ihanteiden ja perusperiaatteiden noudattaminen ja suojaaminen sekä pimeän työn rajatylittäviin näkökohtiin liittyvät kysymykset ja työvoiman liikkuvuutta koskevat haasteet. |
| --- | --- |

3.2.1

Tällaisen jäsenvaltioiden välisen yhteistyön käynnistämisen merkitystä korostavat lisäksi tarve varmistaa solidaarisuutta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta, markkinoiden vapaata kilpailua ja työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien eurooppalaisten ihanteiden ja perusperiaatteiden noudattaminen ja suojaaminen sekä pimeän työn rajatylittäviin näkökohtiin liittyvät kysymykset ja työvoiman liikkuvuutta koskevat haasteet.

| 3.2.2 | Foorumin perustamisen tulee vahvistaa koordinointia jäsenvaltioissa toimivien erilaisten komiteoiden ja työryhmien välillä. Näin täytetään tyhjiö, sillä EU:n tasolla pimeää työtä on tähän mennessä käsitelty epäsymmetrisesti ja liian koordinoimattomasti. |
| --- | --- |

3.2.2

Foorumin perustamisen tulee vahvistaa koordinointia jäsenvaltioissa toimivien erilaisten komiteoiden ja työryhmien välillä. Näin täytetään tyhjiö, sillä EU:n tasolla pimeää työtä on tähän mennessä käsitelty epäsymmetrisesti ja liian koordinoimattomasti.

| 3.2.3 | Kaikkien EU-maiden yhteinen ja koordinoitu osallistuminen on oleellisen tärkeää pimeän työn eri muotojen (näennäisyrittäjyys mukaan luettuna) torjunnan tehostamiseksi sekä rajatylittävien näkökohtien ja unionin ulkopuolelta tulleisiin paperittomiin pimeän työn tekijöihin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

3.2.3

Kaikkien EU-maiden yhteinen ja koordinoitu osallistuminen on oleellisen tärkeää pimeän työn eri muotojen (näennäisyrittäjyys mukaan luettuna) torjunnan tehostamiseksi sekä rajatylittävien näkökohtien ja unionin ulkopuolelta tulleisiin paperittomiin pimeän työn tekijöihin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi.

| 3.3 | Komitea pitää myönteisenä, että eurooppalaista foorumia koskeva ehdotus on täysin EU:ssa voimassa olevien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen, ja sen tulee olla sitä myös jatkossa. |
| --- | --- |

3.3

Komitea pitää myönteisenä, että eurooppalaista foorumia koskeva ehdotus on täysin EU:ssa voimassa olevien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen, ja sen tulee olla sitä myös jatkossa.

| 3.3.1 | Pimeän työn ennaltaehkäisyyn ja torjuntaan liittyvät toimet pysyvät jäsenvaltioiden toimivallan piirissä. Rikosoikeudelliset ja muut kuin rikosoikeudelliset (hallinnolliset ja muut) seuraamukset määrätään laillisuusperiaatteen perusteella kunkin jäsenvaltion voimassa olevia menettelyjä ja lainsäädäntöä noudattaen. |
| --- | --- |

3.3.1

Pimeän työn ennaltaehkäisyyn ja torjuntaan liittyvät toimet pysyvät jäsenvaltioiden toimivallan piirissä. Rikosoikeudelliset ja muut kuin rikosoikeudelliset (hallinnolliset ja muut) seuraamukset määrätään laillisuusperiaatteen perusteella kunkin jäsenvaltion voimassa olevia menettelyjä ja lainsäädäntöä noudattaen.

| 3.4 | Pimeän työn torjuminen on EU:lle perustavan tärkeä strateginen valinta. Tällaisen strategian avulla voidaan edistää pimeän työn virallistamista – oleellinen talouskasvua edistävä tekijä – EU:n taloudellisen ja sosiaalisen järjestelmän kilpailukyvyn elvyttämiseksi Eurooppa 2020 -strategian suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4

Pimeän työn torjuminen on EU:lle perustavan tärkeä strateginen valinta. Tällaisen strategian avulla voidaan edistää pimeän työn virallistamista – oleellinen talouskasvua edistävä tekijä – EU:n taloudellisen ja sosiaalisen järjestelmän kilpailukyvyn elvyttämiseksi Eurooppa 2020 -strategian suuntaviivojen mukaisesti.

| 3.5 | Pimeän työn ennaltaehkäisy- ja torjuntatoimet tulee kohdistaa ilmiön todellisiin syihin, ja niiden yhteydessä pitää ottaa huomioon tarve hyödyntää pimeän työn torjunnan keinojen – tarkastusten ja seuraamusten, joiden tarkoituksena on torjua sääntöjen vastaisia, epäoikeudenmukaisia ja harmaan talouden piiriin kuuluvia kaupallisia tai yrityskäytäntöjä – lisäksi myös järkevään sääntelyyn liittyviä toimenpiteitä vakaan ja ennakoitavissa olevan oikeudellisen kehyksen luomiseksi. |
| --- | --- |

3.5

Pimeän työn ennaltaehkäisy- ja torjuntatoimet tulee kohdistaa ilmiön todellisiin syihin, ja niiden yhteydessä pitää ottaa huomioon tarve hyödyntää pimeän työn torjunnan keinojen – tarkastusten ja seuraamusten, joiden tarkoituksena on torjua sääntöjen vastaisia, epäoikeudenmukaisia ja harmaan talouden piiriin kuuluvia kaupallisia tai yrityskäytäntöjä – lisäksi myös järkevään sääntelyyn liittyviä toimenpiteitä vakaan ja ennakoitavissa olevan oikeudellisen kehyksen luomiseksi.

| 3.5.1 | Yrityksille ja työntekijöille tulee luoda suotuisat olosuhteet niin, että sääntöjen noudattamiskustannuksia pienennetään, hallinto- ja verotusmenettelyjä uudistetaan ja yksinkertaistetaan ja työlainsäädäntöä ja työturvallisuuslainsäädäntöä sekä kausityön ja uusien työnteon muotojen sääntelyä parannetaan. |
| --- | --- |

3.5.1

Yrityksille ja työntekijöille tulee luoda suotuisat olosuhteet niin, että sääntöjen noudattamiskustannuksia pienennetään, hallinto- ja verotusmenettelyjä uudistetaan ja yksinkertaistetaan ja työlainsäädäntöä ja työturvallisuuslainsäädäntöä sekä kausityön ja uusien työnteon muotojen sääntelyä parannetaan.

| 3.5.2 | Verokannustimilla voi olla pimeän työn ennaltaehkäisy- ja torjuntatoimissa tärkeä sija. Voitaisiin esimerkiksi ottaa käyttöön verohuojennuksia, joilla palkitaan toimimisesta sääntöjen mukaan ja edistetään pimeän työn virallistamista, kotitaloustyö ja hoitopalvelut mukaan luettuina. |
| --- | --- |

3.5.2

Verokannustimilla voi olla pimeän työn ennaltaehkäisy- ja torjuntatoimissa tärkeä sija. Voitaisiin esimerkiksi ottaa käyttöön verohuojennuksia, joilla palkitaan toimimisesta sääntöjen mukaan ja edistetään pimeän työn virallistamista, kotitaloustyö ja hoitopalvelut mukaan luettuina.

| 3.6 | Perustettava eurooppalainen foorumi ei saisi tuoda mukanaan päällekkäisyyksiä jo olemassa olevien aloitteiden ja yhteistyömuotojen kanssa eikä lisätä ilmoittamisvelvollisuuksia, jotka ovat ongelman ratkaisemisen kannalta tehottomia ja siten turhia. |
| --- | --- |

3.6

Perustettava eurooppalainen foorumi ei saisi tuoda mukanaan päällekkäisyyksiä jo olemassa olevien aloitteiden ja yhteistyömuotojen kanssa eikä lisätä ilmoittamisvelvollisuuksia, jotka ovat ongelman ratkaisemisen kannalta tehottomia ja siten turhia.

4.   Erityistä

| 4.1 | Kun otetaan huomioon, että pimeää työtä koskevassa tietopohjassa näyttää usein olevan aukkoja, on aivan selvää, että pimeän työn torjunnasta vastaavien kansallisten viranomaisten toimet olisivat vahvempia, jos niihin saataisiin ensi käden tietoa työmarkkinaosapuolilta sekä pk-yritysten, itsenäisten ammatinharjoittajien ja yhteisötalouden organisaatioilta ja kansalaisyhteiskuntaa yleisemmällä tasolla edustavilta elimiltä. Tällaiset tiedot antaisivat parasta mahdollista osviittaa foorumin toimien tehostamiseksi. |
| --- | --- |

4.1

Kun otetaan huomioon, että pimeää työtä koskevassa tietopohjassa näyttää usein olevan aukkoja, on aivan selvää, että pimeän työn torjunnasta vastaavien kansallisten viranomaisten toimet olisivat vahvempia, jos niihin saataisiin ensi käden tietoa työmarkkinaosapuolilta sekä pk-yritysten, itsenäisten ammatinharjoittajien ja yhteisötalouden organisaatioilta ja kansalaisyhteiskuntaa yleisemmällä tasolla edustavilta elimiltä. Tällaiset tiedot antaisivat parasta mahdollista osviittaa foorumin toimien tehostamiseksi.

| 4.2 | Keskitettyä yhteyspistettä nimitettäessä jäsenvaltioiden on ehdottomasti otettava mukaan työmarkkinaosapuolet sekä kutsuttava mukaan myös kaikki ne kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, joilla on ratkaiseva rooli kansallisissa pimeän työn vastaisissa toimissa. |
| --- | --- |

4.2

Keskitettyä yhteyspistettä nimitettäessä jäsenvaltioiden on ehdottomasti otettava mukaan työmarkkinaosapuolet sekä kutsuttava mukaan myös kaikki ne kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, joilla on ratkaiseva rooli kansallisissa pimeän työn vastaisissa toimissa.

| 4.2.1 | On perustavan tärkeää, että eurooppalaisen foorumin kokoukset valmistellaan asianmukaisesti kussakin jäsenvaltiossa – järjestämällä valmistelukokous – ja että niiden jälkeen pidetään valtakunnallinen kokous, jossa voidaan jakaa tietoa foorumin työskentelyn tuloksista. |
| --- | --- |

4.2.1

On perustavan tärkeää, että eurooppalaisen foorumin kokoukset valmistellaan asianmukaisesti kussakin jäsenvaltiossa – järjestämällä valmistelukokous – ja että niiden jälkeen pidetään valtakunnallinen kokous, jossa voidaan jakaa tietoa foorumin työskentelyn tuloksista.

| 4.3 | ETSK on korostanut, että pimeän työn vastaisia toimia tulee tehostaa toteuttamalla ”järjestelmällistä tietojen ja arvioiden vaihtoa koko EU:n alueella niin, että asiasta vastaavat viranomaiset ja asianomaiset työmarkkinaosapuolet saadaan osallisiksi ja mukaan yhteistyöhön” (16). |
| --- | --- |

4.3

ETSK on korostanut, että pimeän työn vastaisia toimia tulee tehostaa toteuttamalla ”järjestelmällistä tietojen ja arvioiden vaihtoa koko EU:n alueella niin, että asiasta vastaavat viranomaiset ja asianomaiset työmarkkinaosapuolet saadaan osallisiksi ja mukaan yhteistyöhön” (16).

| 4.3.1 | ETSK on pyrkinyt johdonmukaisesti edistämään välineiden, politiikkojen ja hyvien käytäntöjen jakamista ja kannustamaan niiden käyttöön siten, että vaikutetaan sekä taloudellisiin tekijöihin että kulttuuriseen ja sosiaaliseen ympäristöön. Näin ollen ETSK kehottaa foorumia toteutettaessa tunnustamaan virallisesti komitean roolin ja lisäämään sen foorumin tarkkailijajäsenten luetteloon. |
| --- | --- |

4.3.1

ETSK on pyrkinyt johdonmukaisesti edistämään välineiden, politiikkojen ja hyvien käytäntöjen jakamista ja kannustamaan niiden käyttöön siten, että vaikutetaan sekä taloudellisiin tekijöihin että kulttuuriseen ja sosiaaliseen ympäristöön. Näin ollen ETSK kehottaa foorumia toteutettaessa tunnustamaan virallisesti komitean roolin ja lisäämään sen foorumin tarkkailijajäsenten luetteloon.

| 4.4 | Foorumin tavoitteeksi kaavailtu yleisen tietoisuuden lisääminen tarjoaa tärkeän tilaisuuden antaa kaikille jäsenvaltioille virikkeitä pimeän työn ilmiön ennaltaehkäisy-, vähentämis- ja torjuntatoimiin. Tässä yhteydessä ei saa aliarvioida kansalaisyhteiskunnan osallistumismahdollisuuksia, joita ETSK ja jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostot voivat aktivoida yhteisillä toimilla Eurooppa 2020 -strategian ohjauskomitean ja muiden ETSK:n alaisten rakenteellisten kokonaisuuksien puitteissa. |
| --- | --- |

4.4

Foorumin tavoitteeksi kaavailtu yleisen tietoisuuden lisääminen tarjoaa tärkeän tilaisuuden antaa kaikille jäsenvaltioille virikkeitä pimeän työn ilmiön ennaltaehkäisy-, vähentämis- ja torjuntatoimiin. Tässä yhteydessä ei saa aliarvioida kansalaisyhteiskunnan osallistumismahdollisuuksia, joita ETSK ja jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostot voivat aktivoida yhteisillä toimilla Eurooppa 2020 -strategian ohjauskomitean ja muiden ETSK:n alaisten rakenteellisten kokonaisuuksien puitteissa.

| 4.4.1 | Kansallisten viranomaisten toteuttama ennaltaehkäisy, tiedotus ja neuvonta on ollut riittämätöntä (17), ja foorumin on tärkeää keskustella tämäntyyppisten toimenpiteiden toteuttamisesta myös yhteisesti, esim. koko EU:ta koskevina kampanjoina, jotka mainitaankin ehdotetun päätöksen 4 artiklan i alakohdassa. |
| --- | --- |

4.4.1

Kansallisten viranomaisten toteuttama ennaltaehkäisy, tiedotus ja neuvonta on ollut riittämätöntä (17), ja foorumin on tärkeää keskustella tämäntyyppisten toimenpiteiden toteuttamisesta myös yhteisesti, esim. koko EU:ta koskevina kampanjoina, jotka mainitaankin ehdotetun päätöksen 4 artiklan i alakohdassa.

| 4.5 | ETSK kannattaa varauksetta foorumin toimeksiantoa ja tehtäviä. Ensimmäinen askel rajatylittävien ja koordinoitujen operatiivisten toimien toteuttamiseksi on varmasti tietojen vaihto ja hyvien käytänteiden jakaminen sekä analyysien, tutkimuksen ja taitojen kehittäminen (yhteisen koulutuksen avulla). ETSK tukeekin foorumin mandaatin laajentamista niin, että se voisi myös antaa suosituksia EU- ja jäsenvaltiotasolla tapahtuvaa sääntelyä varten (esimerkiksi ehdottamalla nykyistä vahvempaa rajatylittävää yhteistyötä valvonta- ja torjuntatoimien alalla). Näin voidaan tehostaa strategian täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

4.5

ETSK kannattaa varauksetta foorumin toimeksiantoa ja tehtäviä. Ensimmäinen askel rajatylittävien ja koordinoitujen operatiivisten toimien toteuttamiseksi on varmasti tietojen vaihto ja hyvien käytänteiden jakaminen sekä analyysien, tutkimuksen ja taitojen kehittäminen (yhteisen koulutuksen avulla). ETSK tukeekin foorumin mandaatin laajentamista niin, että se voisi myös antaa suosituksia EU- ja jäsenvaltiotasolla tapahtuvaa sääntelyä varten (esimerkiksi ehdottamalla nykyistä vahvempaa rajatylittävää yhteistyötä valvonta- ja torjuntatoimien alalla). Näin voidaan tehostaa strategian täytäntöönpanoa.

| 4.6 | Kuten komitea on jo todennut aiemmassa lausunnossaan, foorumin avulla olisi edistettävä edellytysten muodostumista sille, että voidaan arvioida määrällisesti ja laadullisesti i) pimeän työn ilmentymiä (jotka vaihtelevat voimakkaasti jäsenvaltiosta toiseen), ii) kielteisiä taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia, jotka puolestaan vaikuttavat jäsenvaltioissa eri tavoin niiden erilaisten rakenteellisten ja muiden olosuhteiden johdosta, ja iii) jäsenvaltioissa toteutettujen torjuntatoimien tehokkuutta. |
| --- | --- |

4.6

Kuten komitea on jo todennut aiemmassa lausunnossaan, foorumin avulla olisi edistettävä edellytysten muodostumista sille, että voidaan arvioida määrällisesti ja laadullisesti i) pimeän työn ilmentymiä (jotka vaihtelevat voimakkaasti jäsenvaltiosta toiseen), ii) kielteisiä taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia, jotka puolestaan vaikuttavat jäsenvaltioissa eri tavoin niiden erilaisten rakenteellisten ja muiden olosuhteiden johdosta, ja iii) jäsenvaltioissa toteutettujen torjuntatoimien tehokkuutta.

| 4.6.1 | Tähän liittyen on tärkeää, että foorumi perustetaan, ja niin ikään toivottavaa, että sekä Eurostatilla että Eurofoundilla on foorumissa merkittävä rooli.






  — | Eurostat voisi antaa teknistä tukea harmaan talouden ja pimeän työn laajuuden ja kehityksen arviointiin liittyvien metodologisten ongelmien ratkaisemiseksi. Näiden arviointi on edelleen puutteellista ja kiistanalaista. |
| --- | --- | --- |

4.6.1

Tähän liittyen on tärkeää, että foorumi perustetaan, ja niin ikään toivottavaa, että sekä Eurostatilla että Eurofoundilla on foorumissa merkittävä rooli.

—

Eurostat voisi antaa teknistä tukea harmaan talouden ja pimeän työn laajuuden ja kehityksen arviointiin liittyvien metodologisten ongelmien ratkaisemiseksi. Näiden arviointi on edelleen puutteellista ja kiistanalaista.

| — | Eurofound voisi kehittää foorumin työskentelyn tueksi nykyisten tietojensa pohjalta ajantasaisen interaktiivisen tietokannan (Interactive knowledge bank) hyvistä toimintatavoista, jotka liittyvät pimeän työn torjuntaan. |
| --- | --- |

—

Eurofound voisi kehittää foorumin työskentelyn tueksi nykyisten tietojensa pohjalta ajantasaisen interaktiivisen tietokannan (Interactive knowledge bank) hyvistä toimintatavoista, jotka liittyvät pimeän työn torjuntaan.

| 4.7 | OECD on jo vuosien ajan tehnyt erityisesti pimeää työtä koskevaa selvitystyötä (18), ja ETSK katsookin, että se kannattaisi kutsua osallistumaan eurooppalaiseen foorumiin tarkkailijajäsenenä. |
| --- | --- |

4.7

OECD on jo vuosien ajan tehnyt erityisesti pimeää työtä koskevaa selvitystyötä (18), ja ETSK katsookin, että se kannattaisi kutsua osallistumaan eurooppalaiseen foorumiin tarkkailijajäsenenä.

| 4.8 | Foorumin toiminnan seurannan tulee olla jatkuvaa eikä rajoittua vain nelivuotisarviointiin, ja ulkopuolisilla arvioijilla tulee olla aito mahdollisuus osallistua tulos- ja vaikutusindikaattorien valintaan ja foorumin ohjelman arviointivaiheeseen. |
| --- | --- |

4.8

Foorumin toiminnan seurannan tulee olla jatkuvaa eikä rajoittua vain nelivuotisarviointiin, ja ulkopuolisilla arvioijilla tulee olla aito mahdollisuus osallistua tulos- ja vaikutusindikaattorien valintaan ja foorumin ohjelman arviointivaiheeseen.

Bryssel 10. syyskuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2007) 628.

1

(2)  COM(2014) 221 final.

2

(3)  Euroopan parlamentti (2013). Social protection rights of economically dependent self-employed workers. Tutkimus; Floren, B. (2013). Fake Self-employment in the EU – A comparison between the Netherlands and the UK. Tilburgin yliopisto.

3

Social protection rights of economically dependent self-employed workers

Fake Self-employment in the EU – A comparison between the Netherlands and the UK.

(4)  CES2063-2012_00_00_TRA_PA.

4

(5)  EUVL C 161, 6.6.2013, s. 14-19

5

(6)  Ks. Floren, B (2013), mt., Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 3.7.1986 antamassa tuomiossa C-66/85, Lawrie-Blum / Land Baden-Württemberg, työntekijäksi määritellään henkilö, ”joka tekee tietyn ajan työtä toisen lukuun tämän johdon alaisena palkkaa vastaan”. Tämä määritelmä, joka on vahvistettu EU:n tuomioistuimen viimeaikaisissa tuomioissa (yhdistetyt asiat C-22/08 ja C-23/08, Athanasios Vatsouras ja Josif Koupatantze vs. Arbeitsgemeinschaft (ARGE) Nürnberg 900; C-268/99, 20.11.2001 annettu tuomio, Jany ym.), tarjoaa selkeät edellytykset määritellä – pois sulkemalla – myös itsenäinen ammatinharjoittaminen. Osoituksena tästä on se, että mainitussa tuomiossa C-268/99 tuomioistuin toteaa nimenomaisesti, että ”itsenäisenä ammattina on pidettävä sellaista ammattia, jota henkilö harjoittaa ilman alisteisuussuhdetta”.

6

(7)  Euroopan komissio (2014), Undeclared work in the European Union, Erityiseurobarometri 402; A.T. Kearney, VISA, Schneider F. (2013), The Shadow Economy in Europe.

7

Undeclared work in the European Union

The Shadow Economy in Europe

(8)  Euroopan komissio (2014), mt.; Euroopan komissio (2013), Employment and Social Development in Europe; Hazans, Mihails (2011), Informal Workers across Europe: Evidence from 30 European Countries. Maailmanpankki; Koettl, Johannes; Packard, Truman; Montenegro, Claudio E. (2012), In From the Shadow: Integrating Europe's Informal Labor. Washington, DC: Maailmanpankki.

8

Employment and Social Development in Europe

Informal Workers across Europe: Evidence from 30 European Countries

In From the Shadow: Integrating Europe's Informal Labor

(9)  Ks. erityisesti Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway: Approaches and measures since 2008, Eurofound, 2013; Tackling undeclared work in Croatia and four EU candidate countries, Eurofound, 2013 [b]; Erityiseurobarometri 402, Undeclared work in the European Union, maaliskuu 2014.

9

Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway: Approaches and measures since 2008

Tackling undeclared work in Croatia and four EU candidate countries

Undeclared work in the European Union

(10)  Eurofound (2013) [b].

10

(11)  Kaikki luvut perustuvat suoriin kyselyihin, jotka toteutettiin EU-kansalaisten henkilökohtaisilla haastatteluilla. Näin ollen tietoisuus, kansalliset määritelmät, pimeän työn avoimuus ja luottamus haastattelijaan ovat tärkeitä edellytyksiä sille, että kansalaiset voivat ilmoittaa tehneensä pimeää työtä tai hyötyneensä siitä.

11

(12)  Erityiseurobarometri 402, Undeclared work in the European Union, 2013,

12

Undeclared work in the European Union

http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_402_en.pdf

(13)  COM(2014) 221 final.

13

(14)  Euroopan komissio, 2013, mt.

14

(15)  Ks. seuraavat asiakirjat: COM(2010) 2020, COM(2012) 173, neuvoston 21. lokakuuta 2010 antama päätös 2010/707/EU ja Euroopan parlamentin 14. tammikuuta 2014 antama päätöslauselma 2013/2112(INI).

15

(16)  EUVL C 177, 11.6.2014, s. 9-14

16

(17)  Seuraavia maita kehotettiin vuoden 2014 maakohtaisissa suosituksissa nimenomaisesti toteuttamaan toimia pimeän työn torjumiseksi: Bulgaria, Espanja, Italia, Kroatia, Latvia, Romania ja Unkari.

17

(18)  Measuring the Non-Observed Economy – A Handbook, OECD, 2002; Gyomai, G., van de Ven, P., The Non-Observed Economy in the System of National Accounts, Statistics Brief, nro 18, OECD, 2014.

18

Measuring the Non-Observed Economy – A Handbook

The Non-Observed Economy in the System of National Accounts

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausuntoon

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä.

Kohta 1.5

Muutetaan seuraavasti:

”toteaa
  ottaa huomioon, että pimeä työ ja väärin ilmoitettu työ
  itsenäinen ammatinharjoittaminen
  (näennäisyrittäjyys) ovat erillisiä käsitteitä., mutta pitää asianmukaisena, että näennäisyrittäjyys on kirjattu yhdeksi pimeän työn muodoksi, jota foorumin on tarkoitus ehkäistä ja torjua siitä aiheutuvien kielteisten vaikutusten vuoksi, jotka kohdistuvat i) työntekijöiden oikeuksiin ja takeisiin; ii) normaaliin vapaaseen markkinakilpailuun; iii) työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa
  ETSK on jo aiemmin

   (1)

  todennut, että ’asiasta tarvitaan nykyistä luotettavampaa näyttöä’ ja suosittanut, että ’itsenäisten ammatinharjoittajien erityisongelmien ratkaisemista käsiteltäisiin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa ja että heidän etujaan ajavat järjestöt voisivat osallistua työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun’.”

Äänestystulos

Äänestystulos

| Puolesta | : | 107 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 153 |
| Pidättäytyi äänestämästä | : | 12 |

Puolesta

:

107

Vastaan

:

153

Pidättäytyi äänestämästä

:

12

Kohta 1.5.1

Kohta 1.5.1

Muutetaan seuraavasti:

”toivoo, että foorumin työ mahdollistaisi
  edistäisi – kansallisia lainsäädäntöjä ja käytäntöjä kunnioittaen – jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sellaisten aloitteiden avulla, joilla pyritään parantamaan tiedon saantia, kehittämään tiedon ja parhaiden käytänteiden vaihtoa, edistämään innovatiivisia lähestymistapoja ja arvioimaan kokemuksia
  eri jäsenvaltioista kerättyjen kokemusten arvioinnin pohjalta näennäisesti itsenäisen ammatinharjoittamisen määrittelemisen ja sitä kautta tehokkaan strategian laatimisen ilmiön torjumiseksi.”

Äänestystulos:

Äänestystulos:

| Puolesta | : | 113 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 149 |
| Pidättäytyi äänestämästä | : | 10 |

Puolesta

:

113

Vastaan

:

149

Pidättäytyi äänestämästä

:

10

Kohta 1.6

Kohta 1.6

Muutetaan seuraavasti:

”kannattaa varauksetta foorumin toimeksiantoa ja tehtäviä, mutta katsoo, että foorumin mandaattia voitaisiin laajentaa niin, että se voisi myös antaa suosituksia EU- ja jäsenvaltiotasolla tapahtuvaa sääntelyä varten (esimerkiksi ehdottamalla nykyistä vahvempaa rajatylittävää yhteistyötä valvonta- ja torjuntatoimien alalla). Näin taataan strategian tehokkaampi täytäntöönpano.
  kannattaa foorumin toimeksiantoa ja tehtäviä, sillä ne ovat vain ohjeellisia.”

Äänestystulos:

Äänestystulos:

| Puolesta | : | 114 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 150 |
| Pidättäytyi äänestämästä | : | 9 |

Puolesta

:

114

Vastaan

:

150

Pidättäytyi äänestämästä

:

9

Kohta 2.1

Kohta 2.1

Muutetaan seuraavasti:

”Euroopan unionissa pimeä työ on määritelty ’maksetuksi toiminnaksi, joka on luonteeltaan laillista mutta josta ei ilmoiteta viranomaisille, ottaen samalla huomioon eri jäsenvaltioiden sääntelyjärjestelmien erot’
   (2)
  .

  Tämän tunnusmerkistön täyttää myös väärin ilmoitettu työ eli näennäisyrittäjyys, jota tapahtuu silloin, kun työntekijän ilmoitetaan virallisesti toimivan itsenäisenä ammatinharjoittajana palvelusopimuksen perusteella, mutta hän työskentelee käytännössä kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisessa työsuhteessa

   (3).
  ”

Äänestystulos:

Äänestystulos:

| Puolesta | : | 104 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 142 |
| Pidättäytyi äänestämästä | : | 6 |

Puolesta

:

104

Vastaan

:

142

Pidättäytyi äänestämästä

:

6

Kohta 2.2

Kohta 2.2

Muutetaan seuraavasti:

”Pimeä työ ja väärin ilmoitettu itsenäinen ammatinharjoittaminen ovat työntekijöiden oikeuksiin ja takeisiin, normaaliin vapaaseen markkinakilpailuun ja työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa haitallisesti vaikuttavan ilmiön eri puolia. Väärin ilmoitetun itsenäisen ammatinharjoittamisen asemasta säädetään jäsenvaltioiden lainsäädännössä, ja näiden oikeudellisten määritelmien perusteella erotellaan palkkatyö ja itsenäinen ammatinharjoittaminen. Kukin jäsenvaltio on vastuussa niiden toimenpiteiden toteuttamisesta, joilla varmistetaan verotusta ja sosiaalimaksuja koskevien velvoitteiden noudattaminen. Väärin ilmoitettua itsenäistä ammatinharjoittamista ei voida tarkastella EU:n tasolla viittaamatta jäsenvaltioiden määritelmien ja itsenäisen ammatinharjoittajan aseman monimuotoisuuteen. Näennäisyrittäjyyttä on torjuttava,
  On täysin johdonmukaista, että näennäisyrittäjyys luetaan yhdeksi pimeän työn muodoksi, jota foorumin on tarkoitus torjua, sillä tällaiset sääntöjenvastaisuudet lisääntyvät, kun pimeää työtä ulkoistetaan ja kun työntekijöiltä viedään oikeuksia ja takeita samalla tavalla kuin mikä on tunnusomaista pimeälle työlle.3”

Äänestystulos:

Äänestystulos:

| Puolesta | : | 112 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 142 |
| Pidättäytyi äänestämästä | : | 10 |

Puolesta

:

112

Vastaan

:

142

Pidättäytyi äänestämästä

:

10

Kohta 2.2.1

Kohta 2.2.1

Muutetaan seuraavasti:

”Kuten ETSK on jo aiemmin todennut4, itsenäiselle ammatinharjoittamiselle ei ole toistaiseksi yksiselitteistä EU-tason määritelmää ja kukin toimivaltainen viranomainen nojautuu näin ollen kansalliseen lainsäädäntöön, mikä hankaloittaa väärin ilmoitetun itsenäisen ammatinharjoittamisen torjuntaan tähtäävän EU:n laajuisen strategian toteuttamista etenkin rajatylittävän työnteon osalta. ETSK on korostanut, että

   (4)

  ’itsenäisen ammatinharjoittamisen asema vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen’ ja että ’Euroopan eri maissa on olemassa aiheesta erilaisia määritelmiä ja niitä on myös EU-lainsäädännössä’.
  ”

Äänestystulos:

Äänestystulos:

| Puolesta | : | 115 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 151 |
| Pidättäytyi äänestämästä | : | 5 |

Puolesta

:

115

Vastaan

:

151

Pidättäytyi äänestämästä

:

5

Kohta 2.2.2

Kohta 2.2.2

Muutetaan seuraavasti:

”ETSK onkin jo aiemmin ilmaissut kannattavansa arvioinnin laatimista eri jäsenvaltioista kerätyistä kokemuksista. Sen pohjalta voitaisiin tehdä joukko päätelmiä sekä esittää suosituksia näennäisyrittäjyyden tai väärin ilmoitetun ammatinharjoittamisen torjuntaan tähtäävän tehokkaan strategian laatimiseksi. Aiheesta ’Itsenäisen ammatinharjoittajan aseman väärinkäyttö’ antamassaan lausunnossa5 ETSK korosti, että ’jotta voidaan arvioida, kuinka monia työntekijöitä tämä koskee ja millä raja-alueilla tilanne on kriittisin, asiasta tarvitaan nykyistä luotettavampaa näyttöä
  luotettavan sääntelyn tarvetta määrittelemällä näennäisesti itsenäinen ammatinharjoittaminen siten, että aidosti itsenäisiä ammatinharjoittajia ja mikroyrityksiä suojellaan epäreilulta kilpailulta markkinoilla
  .
  Tämä edellyttää ammattimaisempaa tutkimusta.’ Lisäksi suositellaan, että ’itsenäisten ammatinharjoittajien erityisongelmien ratkaisemista käsiteltäisiin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa ja että heidän etujaan ajavat järjestöt voisivat osallistua työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun’.”

Äänestystulos:

Äänestystulos:

| Puolesta | : | 113 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 156 |
| Pidättäytyi äänestämästä | : | 9 |

Puolesta

:

113

Vastaan

:

156

Pidättäytyi äänestämästä

:

9

Kohta 3.3

Kohta 3.3

Muutetaan seuraavasti:

”Komitea pitää myönteisenä, että e
  Eurooppalaista foorumia koskevan ehdotuksen
  s on oltava täysin EU:ssa voimassa olevien
  EU:n säännöstön sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen, ja sen tulee olla sitä myös jatkossa.”

Äänestystulos:

Äänestystulos:

| Puolesta | : | 105 |
| --- | --- | --- |
| Vastaan | : | 152 |
| Pidättäytyi äänestämästä | : | 13 |

Puolesta

:

105

Vastaan

:

152

Pidättäytyi äänestämästä

:

13

---

(1)  EUVL C 161, 6.6.2013, s. 14-19

1

(2)  COM(2007) 628.

2

(3)  COM(2014) 221 final.

3

(4)  EUVL C 161, 6.6.2013, s. 14-19

4

---

| 19.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 458/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 458/52

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ajoverkkokalastuksen kieltämisestä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 812/2004, (EY) N:o 2187/2005 ja (EY) N:o 1967/2006 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 894/97 kumoamisesta”

COM(2014) 265 final – 2014/0138 (COD)

(2014/C 458/09)

| Esittelijä: | Thomas McDonogh |
| --- | --- |

Esittelijä:

Thomas McDonogh

Neuvosto päätti 22. toukokuuta 2014 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ajoverkkokalastuksen kieltämisestä, neuvoston asetusten (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 812/2004, (EY) N:o 2187/2005 ja (EY) N:o 1967/2006 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 894/97 kumoamisesta

COM(2014) 265 final – 2014/0138 (COD).

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 18. heinäkuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10.–11. syyskuuta 2014 pitämässään 501. täysistunnossa (syyskuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 150 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komission tulisi toteuttaa vaiheittain ajoverkkojen täyskielto, kun otetaan huomioon niiden aiheuttamat ympäristövahingot ja alan heikko valvonta kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.1

Komission tulisi toteuttaa vaiheittain ajoverkkojen täyskielto, kun otetaan huomioon niiden aiheuttamat ympäristövahingot ja alan heikko valvonta kaikissa jäsenvaltioissa.

| 1.2 | Komitea on tietoinen tosiasiasta, että tällaisella kiellolla olisi tietyissä jäsenvaltioissa haitallisia vaikutuksia työllisyyteen. Kansalaisyhteiskuntaa edustavana elimenä komitea on huolissaan tulojen menetyksistä ja kannustaa komissiota etsimään asianmukaisia ratkaisuja tähän ongelmaan. |
| --- | --- |

1.2

Komitea on tietoinen tosiasiasta, että tällaisella kiellolla olisi tietyissä jäsenvaltioissa haitallisia vaikutuksia työllisyyteen. Kansalaisyhteiskuntaa edustavana elimenä komitea on huolissaan tulojen menetyksistä ja kannustaa komissiota etsimään asianmukaisia ratkaisuja tähän ongelmaan.

| 1.3 | Komitea ehdottaa, että Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa käytetään tukemaan siirtymistä muihin kalastusmenetelmiin. |
| --- | --- |

1.3

Komitea ehdottaa, että Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa käytetään tukemaan siirtymistä muihin kalastusmenetelmiin.

2.   Taustaa

| 2.1 | Komissio aikoo muuttaa neuvoston asetuksia (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 812/2004, (EY) N:o 2187/2005 ja (EY) N:o 1967/2006 ja kumota neuvoston asetuksen (EY) N:o 894/97. |
| --- | --- |

2.1

Komissio aikoo muuttaa neuvoston asetuksia (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 812/2004, (EY) N:o 2187/2005 ja (EY) N:o 1967/2006 ja kumota neuvoston asetuksen (EY) N:o 894/97.

| 2.2 | Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen hyväksyttyä päätöslauselmat, joissa vaadittiin suurten (yli 2,5 kilometrin pituisten) pelagisten ajoverkkojen käytön lopettamista avomerikalastuksessa, EU laati 1990-luvun alussa ajoverkkokalastusta koskevan lainsäädännön. |
| --- | --- |

2.2

Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen hyväksyttyä päätöslauselmat, joissa vaadittiin suurten (yli 2,5 kilometrin pituisten) pelagisten ajoverkkojen käytön lopettamista avomerikalastuksessa, EU laati 1990-luvun alussa ajoverkkokalastusta koskevan lainsäädännön.

| 2.3 | EU:n nykyinen ajoverkkoja koskeva lainsäädäntökehys on kuitenkin osoittautunut puutteelliseksi, sillä sovellettavia sääntöjä on helppo kiertää. EU:lla ei ole sääntöjä pyydysten ominaisuuksista (enimmäissilmäkoko, langan enimmäispaksuus, pauloitusmitoitus jne.) eikä pyydyksen käytöstä (enimmäisetäisyys rannikosta, vedessäpitoaika, kalastuskausi jne.), ja aluksella on mahdollista pitää muita pyydyksiä. Yhdessä nämä seikat ovat luoneet tilanteen, jossa kalastajat voivat käyttää ajoverkkoja laittomasti pyytääkseen lajeja, joiden pyytäminen ajoverkolla on kielletty, ja ilmoittaa ne pyydetyiksi jollain toisella pyydyksellä (esimerkiksi pitkälläsiimalla). Kalastajien yhteistyön tuloksena ajoverkot voivat muodostua helposti huomattavasti 2,5 kilometriä pidemmiksi. |
| --- | --- |

2.3

EU:n nykyinen ajoverkkoja koskeva lainsäädäntökehys on kuitenkin osoittautunut puutteelliseksi, sillä sovellettavia sääntöjä on helppo kiertää. EU:lla ei ole sääntöjä pyydysten ominaisuuksista (enimmäissilmäkoko, langan enimmäispaksuus, pauloitusmitoitus jne.) eikä pyydyksen käytöstä (enimmäisetäisyys rannikosta, vedessäpitoaika, kalastuskausi jne.), ja aluksella on mahdollista pitää muita pyydyksiä. Yhdessä nämä seikat ovat luoneet tilanteen, jossa kalastajat voivat käyttää ajoverkkoja laittomasti pyytääkseen lajeja, joiden pyytäminen ajoverkolla on kielletty, ja ilmoittaa ne pyydetyiksi jollain toisella pyydyksellä (esimerkiksi pitkälläsiimalla). Kalastajien yhteistyön tuloksena ajoverkot voivat muodostua helposti huomattavasti 2,5 kilometriä pidemmiksi.

| 2.4 | Tiukasti suojeltujen lajien, kuten sampien, merikilpikonnien, merilintujen ja valaiden tahattomista saaliista (tai niiden häirinnän suuresta riskistä) on saatu raportteja. |
| --- | --- |

2.4

Tiukasti suojeltujen lajien, kuten sampien, merikilpikonnien, merilintujen ja valaiden tahattomista saaliista (tai niiden häirinnän suuresta riskistä) on saatu raportteja.

| 2.5 | Lisäksi vuosittain merillä hukataan pitkiä ajoverkko-osuuksia, erityisesti voimakkaissa myrskyissä. Koska verkot on valmistettu synteettisistä aineista, jotka ovat erittäin kestäviä, näihin ns. haamuverkkoihin jää vielä vuosien ajan kaloja, haita, nisäkkäitä, lintuja, merikilpikonnia ja muita eläimiä. Ongelman laajuudesta ei ole paljon tietoa, mutta se on epäilemättä merieläinten, kuten luonnonvaraisten lohien, tonnikalojen, kalmarien, miekkakalojen jne. merkittävä kuolinsyy. |
| --- | --- |

2.5

Lisäksi vuosittain merillä hukataan pitkiä ajoverkko-osuuksia, erityisesti voimakkaissa myrskyissä. Koska verkot on valmistettu synteettisistä aineista, jotka ovat erittäin kestäviä, näihin ns. haamuverkkoihin jää vielä vuosien ajan kaloja, haita, nisäkkäitä, lintuja, merikilpikonnia ja muita eläimiä. Ongelman laajuudesta ei ole paljon tietoa, mutta se on epäilemättä merieläinten, kuten luonnonvaraisten lohien, tonnikalojen, kalmarien, miekkakalojen jne. merkittävä kuolinsyy.

| 2.6 | Tämän perusteella on selvää, että kyseisen pyyntivälineen käyttö antaa edelleen aihetta vakavaan huoleen ympäristön ja luonnonvarojen säilyttämisen suhteen. |
| --- | --- |

2.6

Tämän perusteella on selvää, että kyseisen pyyntivälineen käyttö antaa edelleen aihetta vakavaan huoleen ympäristön ja luonnonvarojen säilyttämisen suhteen.

| 2.7 | Ajoverkkokalastusta harjoittavista kalastajista useimmat harjoittavat sitä vain muutamana kuukautena vuodessa, ja monet kalastajat käyttävät ajoverkkoa vähemmän kuin puoli kuukautta vuodessa. Niinpä ajoverkkokalastuksen täyskiellon ei odoteta vähentävän vastaavasti kalastajien määrää, sillä nämä jatkavat toimintaansa käyttäen kalastuslisensseissään jo sallittuja muita pyydyksiä. |
| --- | --- |

2.7

Ajoverkkokalastusta harjoittavista kalastajista useimmat harjoittavat sitä vain muutamana kuukautena vuodessa, ja monet kalastajat käyttävät ajoverkkoa vähemmän kuin puoli kuukautta vuodessa. Niinpä ajoverkkokalastuksen täyskiellon ei odoteta vähentävän vastaavasti kalastajien määrää, sillä nämä jatkavat toimintaansa käyttäen kalastuslisensseissään jo sallittuja muita pyydyksiä.

Bryssel 10. syyskuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Henri MALOSSE

---

| 19.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 458/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 458/54

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja terveysalan mobiilisovelluksista (’mHealth’)”

COM(2014) 219 final

(2014/C 458/10)

| Esittelijä: | Isabel Caño Aguilar |
| --- | --- |

Esittelijä:

Isabel Caño Aguilar

Euroopan komissio päätti 10. huhtikuuta 2014 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Vihreä kirja terveysalan mobiilisovelluksista (”mHealth”)

COM(2014) 219 final.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 1. syyskuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10.–11. syyskuuta 2014 pitämässään 501. täysistunnossa (syyskuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 180 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää erittäin tärkeinä terveysalan mobiilisovelluksia, joilla on monia terveydenhuoltoon liittyviä tehtäviä ja jotka muodostavat tulevaisuuden teknologian, jonka käyttö lisääntyy koko maailmassa. |
| --- | --- |

1.1

ETSK pitää erittäin tärkeinä terveysalan mobiilisovelluksia, joilla on monia terveydenhuoltoon liittyviä tehtäviä ja jotka muodostavat tulevaisuuden teknologian, jonka käyttö lisääntyy koko maailmassa.

| 1.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti vihreään kirjaan, sillä terveysalan mobiilisovellukset voivat antaa panoksen EU:n terveydenhuoltojärjestelmiin, joihin kohdistuu entistä enemmän haasteita, kuten väestörakenteen nykyinen kehitys. |
| --- | --- |

1.2

ETSK suhtautuu myönteisesti vihreään kirjaan, sillä terveysalan mobiilisovellukset voivat antaa panoksen EU:n terveydenhuoltojärjestelmiin, joihin kohdistuu entistä enemmän haasteita, kuten väestörakenteen nykyinen kehitys.

| 1.3 | ETSK katsoo, että painopisteenä on oltava kustannusten vähentämisen sijaan terveydenhuollon parantaminen. Terveysalan mobiilisovellusten menestyminen edellyttää terveysalan ammattilaisten osallistumista, vuoropuhelua potilasjärjestöjen kanssa, keskinäisen luottamuksen vahvistamista potilaiden ja alan ammattilaisten välillä sekä kannustimia ja koulutussuunnitelmien laatimista näitä varten. On käynnistettävä myös vuoropuhelu alan teollisuuden kanssa. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo, että painopisteenä on oltava kustannusten vähentämisen sijaan terveydenhuollon parantaminen. Terveysalan mobiilisovellusten menestyminen edellyttää terveysalan ammattilaisten osallistumista, vuoropuhelua potilasjärjestöjen kanssa, keskinäisen luottamuksen vahvistamista potilaiden ja alan ammattilaisten välillä sekä kannustimia ja koulutussuunnitelmien laatimista näitä varten. On käynnistettävä myös vuoropuhelu alan teollisuuden kanssa.

| 1.4 | ETSK suosittelee järjestämään valistuskampanjoita terveysalan mobiilisovellusten kaikista eri ominaisuuksista. |
| --- | --- |

1.4

ETSK suosittelee järjestämään valistuskampanjoita terveysalan mobiilisovellusten kaikista eri ominaisuuksista.

| 1.5 | Uuden oikeudellisen kehyksen avulla parannetaan merkittävästi henkilötietojen suojaa Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti, mutta vielä ei ole kehitetty teknologiaa, jonka avulla voitaisiin estää laiton pääsy mobiiliviestintään. |
| --- | --- |

1.5

Uuden oikeudellisen kehyksen avulla parannetaan merkittävästi henkilötietojen suojaa Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti, mutta vielä ei ole kehitetty teknologiaa, jonka avulla voitaisiin estää laiton pääsy mobiiliviestintään.

| 1.6 | Iso data on tärkeää lääketieteelliselle tutkimukselle. ETSK katsoo, että a) potilaiden tuntemattomana pysyminen on taattava, b) tiedonlouhintaohjelmia on aiheellista edistää, c) ison datan patentoinnin ja kaupallistamisen kieltoa on harkittava ja d) on luotava myös metadataa koskevat teknologiat ja säännöt. |
| --- | --- |

1.6

Iso data on tärkeää lääketieteelliselle tutkimukselle. ETSK katsoo, että a) potilaiden tuntemattomana pysyminen on taattava, b) tiedonlouhintaohjelmia on aiheellista edistää, c) ison datan patentoinnin ja kaupallistamisen kieltoa on harkittava ja d) on luotava myös metadataa koskevat teknologiat ja säännöt.

| 1.7 | Säädöksen avulla on säänneltävä a) ”terveydenhuoltoa” direktiivin 2011/24/EU mukaisesti, b) turvallisuuteen ja hyvinvointiin liittyviä sovelluksia ja c) rajatylittävää terveydenhuoltoa, joka ei sisälly nykyisiin säännöksiin. |
| --- | --- |

1.7

Säädöksen avulla on säänneltävä a) ”terveydenhuoltoa” direktiivin 2011/24/EU mukaisesti, b) turvallisuuteen ja hyvinvointiin liittyviä sovelluksia ja c) rajatylittävää terveydenhuoltoa, joka ei sisälly nykyisiin säännöksiin.

| 1.8 | Säännöksillä on säädettävä terveys- ja hyvinvointialan mobiilisovelluksiin liittyvien järjestelmien standardoinnista, sertifioinnista ja viranomaisten antamasta hyväksynnästä. |
| --- | --- |

1.8

Säännöksillä on säädettävä terveys- ja hyvinvointialan mobiilisovelluksiin liittyvien järjestelmien standardoinnista, sertifioinnista ja viranomaisten antamasta hyväksynnästä.

| 1.9 | Komission olisi harkittava sitovien kansallisten strategioiden laatimista, jotta taataan terveysalan mobiilisovellusten tasapuolinen saatavuus. |
| --- | --- |

1.9

Komission olisi harkittava sitovien kansallisten strategioiden laatimista, jotta taataan terveysalan mobiilisovellusten tasapuolinen saatavuus.

| 1.10 | Tekninen ja semanttinen yhteentoimivuus Euroopan yhteentoimivuusstrategian mukaisesti on erittäin tärkeää terveysalan mobiilisovellusten yleistymisen kannalta. |
| --- | --- |

1.10

Tekninen ja semanttinen yhteentoimivuus Euroopan yhteentoimivuusstrategian mukaisesti on erittäin tärkeää terveysalan mobiilisovellusten yleistymisen kannalta.

| 1.11 | Säännösten asianmukainen tuntemus ja sertifioitujen laitteiden käyttö auttaa helpottamaan valmistajien ja lääketieteen ammattilaisten vastuuta. |
| --- | --- |

1.11

Säännösten asianmukainen tuntemus ja sertifioitujen laitteiden käyttö auttaa helpottamaan valmistajien ja lääketieteen ammattilaisten vastuuta.

| 1.12 | Maailman terveysjärjestön kanssa tehtävän terveysalan mobiilisovelluksia koskevan kansainvälisen yhteistyön yhtenä painopisteenä on oltava luettelon laatiminen lääkinnällisistä laitteista, eettisistä periaatteista, tietosuojasta ja yhteentoimivuudesta. Olisi harkittava terveysalan mobiilisovellusten sisällyttämistä USA:n ja EU:n välisestä transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuudesta käytävien neuvottelujen asialistalle. |
| --- | --- |

1.12

Maailman terveysjärjestön kanssa tehtävän terveysalan mobiilisovelluksia koskevan kansainvälisen yhteistyön yhtenä painopisteenä on oltava luettelon laatiminen lääkinnällisistä laitteista, eettisistä periaatteista, tietosuojasta ja yhteentoimivuudesta. Olisi harkittava terveysalan mobiilisovellusten sisällyttämistä USA:n ja EU:n välisestä transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuudesta käytävien neuvottelujen asialistalle.

| 1.13 | On ryhdyttävä poistamaan sääntelyllisiä, taloudellisia, rakenteellisia ja teknologisia esteitä, jotka vahingoittavat EU:n teollisuutta. Pk-yrityksillä on merkittävä asema terveysalan mobiilisovelluksissa. |
| --- | --- |

1.13

On ryhdyttävä poistamaan sääntelyllisiä, taloudellisia, rakenteellisia ja teknologisia esteitä, jotka vahingoittavat EU:n teollisuutta. Pk-yrityksillä on merkittävä asema terveysalan mobiilisovelluksissa.

2.   Vihreän kirjan sisältö

| 2.1 | Maailman terveysjärjestön mukaan terveysalan mobiilisovelluksilla viitataan ”lääketieteellisiin ja kansanterveydellisiin käytäntöihin, joissa hyödynnetään mobiililaitteita, kuten matkapuhelimia, potilaiden seurantalaitteita, kämmentietokoneita (PDA) ja muita langattomia laitteita”. |
| --- | --- |

2.1

Maailman terveysjärjestön mukaan terveysalan mobiilisovelluksilla viitataan ”lääketieteellisiin ja kansanterveydellisiin käytäntöihin, joissa hyödynnetään mobiililaitteita, kuten matkapuhelimia, potilaiden seurantalaitteita, kämmentietokoneita (PDA) ja muita langattomia laitteita”.

| 2.2 | Terveysalan mobiilisovelluksilla voidaan parantaa terveydenhuoltoa tarjoamalla lähestymistapa, jossa keskitytään ennaltaehkäisyyn ja elämänlaadun parantamiseen, tehokkaampaan ja kestävämpään terveydenhuoltoon ja aktiivisempiin potilaisiin, joilla on enemmän vaikutusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

2.2

Terveysalan mobiilisovelluksilla voidaan parantaa terveydenhuoltoa tarjoamalla lähestymistapa, jossa keskitytään ennaltaehkäisyyn ja elämänlaadun parantamiseen, tehokkaampaan ja kestävämpään terveydenhuoltoon ja aktiivisempiin potilaisiin, joilla on enemmän vaikutusmahdollisuuksia.

| 2.3 | Mobiililaitteiden (jotka tavoittavat maailmassa kuusi miljardia ihmistä) käyttäjien räjähdysmäisen kasvun vuoksi terveysalan mobiilisovelluksilla on myös suuri markkinapotentiaali (arviolta 23 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2017). |
| --- | --- |

2.3

Mobiililaitteiden (jotka tavoittavat maailmassa kuusi miljardia ihmistä) käyttäjien räjähdysmäisen kasvun vuoksi terveysalan mobiilisovelluksilla on myös suuri markkinapotentiaali (arviolta 23 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2017).

| 2.4 | Terveydenhuollon mahdolliset kustannussäästöt voivat olla vuonna 2017 noin 99 miljardia euroa. |
| --- | --- |

2.4

Terveydenhuollon mahdolliset kustannussäästöt voivat olla vuonna 2017 noin 99 miljardia euroa.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK pitää erittäin tärkeinä terveysalan mobiilisovelluksia, joilla on monia terveydenhuoltoon liittyviä tehtäviä ja jotka muodostavat tulevaisuuden teknologian, jonka käyttö lisääntyy koko maailmassa. |
| --- | --- |

3.1

ETSK pitää erittäin tärkeinä terveysalan mobiilisovelluksia, joilla on monia terveydenhuoltoon liittyviä tehtäviä ja jotka muodostavat tulevaisuuden teknologian, jonka käyttö lisääntyy koko maailmassa.

| 3.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti vihreään kirjaan, sillä terveysalan mobiilisovellukset voivat parantaa eurooppalaisia terveydenhuoltojärjestelmiä, jotka kärsivät väestörakenteen kehittymisestä ja kroonisten sairauksien, ylipainoisuuden (kasvava ongelma EU:ssa) ja tupakoinnin hoidosta johtuvista kasvavista haasteista. |
| --- | --- |

3.2

ETSK suhtautuu myönteisesti vihreään kirjaan, sillä terveysalan mobiilisovellukset voivat parantaa eurooppalaisia terveydenhuoltojärjestelmiä, jotka kärsivät väestörakenteen kehittymisestä ja kroonisten sairauksien, ylipainoisuuden (kasvava ongelma EU:ssa) ja tupakoinnin hoidosta johtuvista kasvavista haasteista.

| 3.3 | Vaikka EU:lla on tärkeä koordinointiin ja tukemiseen liittyvä tehtävä, ETSK muistuttaa, että vastuu terveydenhuoltojärjestelmien hallinnoinnista kuuluu jäsenvaltioille, joista monet kärsivät vakavista talousarviorajoituksista. |
| --- | --- |

3.3

Vaikka EU:lla on tärkeä koordinointiin ja tukemiseen liittyvä tehtävä, ETSK muistuttaa, että vastuu terveydenhuoltojärjestelmien hallinnoinnista kuuluu jäsenvaltioille, joista monet kärsivät vakavista talousarviorajoituksista.

| 3.4 | Kehittyneissä maissa terveysalan mobiilisovellusten yleistymisen tärkein edistäjä on ”välttämätön tarve” vähentää terveydenhuollon kustannuksia. ETSK:n mielestä painopisteenä on kuitenkin oltava kansalaisten terveydenhuollon parantaminen. |
| --- | --- |

3.4

Kehittyneissä maissa terveysalan mobiilisovellusten yleistymisen tärkein edistäjä on ”välttämätön tarve” vähentää terveydenhuollon kustannuksia. ETSK:n mielestä painopisteenä on kuitenkin oltava kansalaisten terveydenhuollon parantaminen.

| 3.5 | ETSK:n ehdotuksia terveysalan mobiilisovellusten onnistunutta toteuttamista varten:






  — | terveysalan ammattilaisten osallistuminen sovellusten käyttöönottoon |
| --- | --- | --- |

3.5

ETSK:n ehdotuksia terveysalan mobiilisovellusten onnistunutta toteuttamista varten:

—

terveysalan ammattilaisten osallistuminen sovellusten käyttöönottoon

| — | vuoropuhelu potilasjärjestöjen kanssa |
| --- | --- |

—

vuoropuhelu potilasjärjestöjen kanssa

| — | vuoropuhelu ohjelmistovalmistajien kanssa |
| --- | --- |

—

vuoropuhelu ohjelmistovalmistajien kanssa

| — | terveydenhuoltohenkilökunnan alustava perehdytys mobiiliteknologian käyttöön ja sitä koskeva jatkokoulutus sekä motivoivien kannustimien luominen |
| --- | --- |

—

terveydenhuoltohenkilökunnan alustava perehdytys mobiiliteknologian käyttöön ja sitä koskeva jatkokoulutus sekä motivoivien kannustimien luominen

| — | potilaiden ja alan ammattilaisten välisen keskinäisen luottamuksen vahvistaminen, jotta voidaan ehkäistä ”persoonattomuuden” vaara ja välttyä psykologisten tekijöiden sivuuttamiselta (1). |
| --- | --- |

—

potilaiden ja alan ammattilaisten välisen keskinäisen luottamuksen vahvistaminen, jotta voidaan ehkäistä ”persoonattomuuden” vaara ja välttyä psykologisten tekijöiden sivuuttamiselta (1).

| 3.6 | ETSK suosittelee järjestämään kansalaisille valistuskampanjoita terveysalan mobiilisovelluksista ja kertomaan myös näiden sovellusten rajoitteista sekä tarpeesta käyttää oikein terveyteen ja hyvinvointiin liittyviä laitteita. Väestön tulee tietää, että niihin sisältyy sekä riskejä että uusia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

3.6

ETSK suosittelee järjestämään kansalaisille valistuskampanjoita terveysalan mobiilisovelluksista ja kertomaan myös näiden sovellusten rajoitteista sekä tarpeesta käyttää oikein terveyteen ja hyvinvointiin liittyviä laitteita. Väestön tulee tietää, että niihin sisältyy sekä riskejä että uusia mahdollisuuksia.

| 3.7 | ETSK on huolissaan terveydenhuollon kustannusten vähentämiseksi toteutettavien säästötoimenpiteiden ja terveydenhuollon ammattilaisten määrän vähentämisen vaikutuksista. Komitea korostaa myös, ettei julkisia kollektiivisen yhteisvastuun järjestelmiä pidä heikentää. |
| --- | --- |

3.7

ETSK on huolissaan terveydenhuollon kustannusten vähentämiseksi toteutettavien säästötoimenpiteiden ja terveydenhuollon ammattilaisten määrän vähentämisen vaikutuksista. Komitea korostaa myös, ettei julkisia kollektiivisen yhteisvastuun järjestelmiä pidä heikentää.

4.   Erityistä – Vastaukset kysymyksiin

4.1   Tietosuoja

4.1.1   Millä terveysalan mobiiliratkaisuissa annettavilla erityisillä turvallisuustakeilla voitaisiin estää terveystietojen tarpeeton ja luvaton käsittely terveysalan mobiilisovellusten yhteydessä?

| 4.1.2 | Turvallisuusvaje on este terveysalan mobiilisovellusten leviämiselle. |
| --- | --- |

4.1.2

Turvallisuusvaje on este terveysalan mobiilisovellusten leviämiselle.

| 4.1.3 | Ei ole olemassa ratkaisuja, joilla voitaisiin estää luvaton pääsy terveystietoihin, vaikka salaus- ja varmennusmenettelyt voivat vähentää riskiä jossain määrin. Markkinoilla on saatavilla tietosuojaa koskevia teknologioita, mutta niiden luotettavuus ei ole taattu. |
| --- | --- |

4.1.3

Ei ole olemassa ratkaisuja, joilla voitaisiin estää luvaton pääsy terveystietoihin, vaikka salaus- ja varmennusmenettelyt voivat vähentää riskiä jossain määrin. Markkinoilla on saatavilla tietosuojaa koskevia teknologioita, mutta niiden luotettavuus ei ole taattu.

| 4.1.4 | Nykyistä tietosuojaa koskevaa EU:n lainsäädäntöä (2) ollaan parhaillaan tarkistamassa (3). Todennäköisesti vuonna 2015 voimaan tulevassa uudessa asetuksessa parannetaan tuntuvasti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa (8 artikla) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (16 artiklan 2 kohta) säädettyä oikeutta tietosuojaan (4). |
| --- | --- |

4.1.4

Nykyistä tietosuojaa koskevaa EU:n lainsäädäntöä (2) ollaan parhaillaan tarkistamassa (3). Todennäköisesti vuonna 2015 voimaan tulevassa uudessa asetuksessa parannetaan tuntuvasti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa (8 artikla) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (16 artiklan 2 kohta) säädettyä oikeutta tietosuojaan (4).

| 4.1.5 | ETSK katsoo, että






  — | tehokkaiden tietosuojatekniikoiden käyttöönotto edellyttää lisää julkisia ja yksityisiä investointeja ja tutkimusta, ja digitaalistrategian III pilarin (luottamus ja turvallisuus) on edistettävä tätä |
| --- | --- | --- |

4.1.5

ETSK katsoo, että

—

tehokkaiden tietosuojatekniikoiden käyttöönotto edellyttää lisää julkisia ja yksityisiä investointeja ja tutkimusta, ja digitaalistrategian III pilarin (luottamus ja turvallisuus) on edistettävä tätä

| — | vaikka yleiset säännökset kattavat lääketieteelliset ja hyvinvointia koskevat tiedot, olisi syytä harkita erillisen luvun sisällyttämistä näistä tiedoista |
| --- | --- |

—

vaikka yleiset säännökset kattavat lääketieteelliset ja hyvinvointia koskevat tiedot, olisi syytä harkita erillisen luvun sisällyttämistä näistä tiedoista

| — | EU:n on pyrittävä siihen, että ISO 27001 -turvallisuusstandardi hyväksyttäisiin kansainvälisesti. |
| --- | --- |

—

EU:n on pyrittävä siihen, että ISO 27001 -turvallisuusstandardi hyväksyttäisiin kansainvälisesti.

4.1.6   Miten sovellusten kehittäjät voisivat toteuttaa tietojen minimoinnin, sisäänrakennetun tietosuojan ja oletusarvoisen tietosuojan periaatteet parhaiten terveysalan mobiilisovelluksissa?

| 4.1.7 | Mainitut periaatteet on otettu riittävällä tavalla huomioon annettavassa säädöksessä – nyt on tärkeää vaatia, että niitä noudatetaan tarkasti. Tietojen minimoinnin osalta sovellusten suunnittelijoiden on oltava avoimia tarjoamistaan tuotteista. |
| --- | --- |

4.1.7

Mainitut periaatteet on otettu riittävällä tavalla huomioon annettavassa säädöksessä – nyt on tärkeää vaatia, että niitä noudatetaan tarkasti. Tietojen minimoinnin osalta sovellusten suunnittelijoiden on oltava avoimia tarjoamistaan tuotteista.

4.2   Iso data

4.2.1   Mitä toimenpiteitä tarvitaan, jotta terveysalan mobiilisovellusten synnyttämän ison datan koko potentiaali saadaan hyödynnettyä EU:ssa niin, että lainsäädännölliset ja eettiset vaatimukset täyttyvät?

| 4.2.2 | Isolla datalla, jonka määrä kasvaa jatkuvasti, on tärkeä asema lääketieteen tutkimuksessa ja käytännössä. |
| --- | --- |

4.2.2

Isolla datalla, jonka määrä kasvaa jatkuvasti, on tärkeä asema lääketieteen tutkimuksessa ja käytännössä.

| 4.2.3 | ETSK katsoo, että






  — | äärimmäisen tärkeä potilaiden luottamus edellyttää, että potilaille tarjotaan riittävästi tietoa tietojen käytöstä |
| --- | --- | --- |

4.2.3

ETSK katsoo, että

—

äärimmäisen tärkeä potilaiden luottamus edellyttää, että potilaille tarjotaan riittävästi tietoa tietojen käytöstä

| — | potilaiden tuntemattomana pysyminen on taattava |
| --- | --- |

—

potilaiden tuntemattomana pysyminen on taattava

| — | EU:n rahoittamien tutkimusohjelmien tavoitteisiin olisi kuuluttava lääketieteellisten tietojen louhintaa koskevien tekniikoiden kehittäminen |
| --- | --- |

—

EU:n rahoittamien tutkimusohjelmien tavoitteisiin olisi kuuluttava lääketieteellisten tietojen louhintaa koskevien tekniikoiden kehittäminen

| — | ison datan patentoinnin tai kaupallisissa tarkoituksissa käyttämisen kieltoa olisi harkittava |
| --- | --- |

—

ison datan patentoinnin tai kaupallisissa tarkoituksissa käyttämisen kieltoa olisi harkittava

| — | ison datan olisi oltava vapaasti tiedeyhteisön käytettävissä |
| --- | --- |

—

ison datan olisi oltava vapaasti tiedeyhteisön käytettävissä

| — | myös metadataa koskevaa teknologiaa ja sääntöjä olisi kehitettävä. |
| --- | --- |

—

myös metadataa koskevaa teknologiaa ja sääntöjä olisi kehitettävä.

4.3   Lainsäädäntö

4.3.1   Onko elämäntapa- ja hyvinvointisovellusten turvallisuutta ja suorituskykyä koskevat vaatimukset katettu asianmukaisesti nykyisessä EU-lainsäädännössä?

| 4.3.2 | Nykyistä ”lääkinnällisiä laitteita” koskevaa lainsäädäntöä (5) ollaan parhaillaan tarkistamassa. Komissio on laatinut ohjelmisto- ja laitevalmistajille tiettyjä suuntaviivoja siitä, mitä niihin voidaan sisällyttää voimassaolevien säännösten perusteella. |
| --- | --- |

4.3.2

Nykyistä ”lääkinnällisiä laitteita” koskevaa lainsäädäntöä (5) ollaan parhaillaan tarkistamassa. Komissio on laatinut ohjelmisto- ja laitevalmistajille tiettyjä suuntaviivoja siitä, mitä niihin voidaan sisällyttää voimassaolevien säännösten perusteella.

| 4.3.3 | ”Järjestelmää” ei ole määritelty, mutta on olemassa erityisiä vaatimuksia sellaisista markkinoille tuotavista tuotteista, joissa yhdistellään säännösten alaisuuteen kuuluvia ja niiden ulkopuolisia laitteita. |
| --- | --- |

4.3.3

”Järjestelmää” ei ole määritelty, mutta on olemassa erityisiä vaatimuksia sellaisista markkinoille tuotavista tuotteista, joissa yhdistellään säännösten alaisuuteen kuuluvia ja niiden ulkopuolisia laitteita.

| 4.3.4 | Myöskään pelkästään hyvinvointiin liittyviä laitteita (hyvinvoinnin mobiilisovellukset) ei ole erotettu selvästi täysin lääketieteellisistä laitteista (lääketieteelliset mobiilisovellukset). |
| --- | --- |

4.3.4

Myöskään pelkästään hyvinvointiin liittyviä laitteita (hyvinvoinnin mobiilisovellukset) ei ole erotettu selvästi täysin lääketieteellisistä laitteista (lääketieteelliset mobiilisovellukset).

| 4.3.5 | Tämän vuoksi on tarpeen






  — | säännellä asetuksilla a) terveysalan mobiilisovelluksia ”terveydenhuollosta” annetun määritelmän mukaisesti (6) ja b) turvallisuuteen ja hyvinvointiin liittyviä sovelluksia |
| --- | --- | --- |

4.3.5

Tämän vuoksi on tarpeen

—

säännellä asetuksilla a) terveysalan mobiilisovelluksia ”terveydenhuollosta” annetun määritelmän mukaisesti (6) ja b) turvallisuuteen ja hyvinvointiin liittyviä sovelluksia

| — | ottaa huomioon rajatylittävä terveydenhoito siltä osin kuin se ei sisälly nykyisiin säännöksiin |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajatylittävä terveydenhoito siltä osin kuin se ei sisälly nykyisiin säännöksiin

| — | pyrkiä seuraaviin tavoitteisiin: a) taataan oikeusvarmuus valmistajille; b) annetaan takeet alan ammattilaisille ja käyttäjille; c) vältetään tehottomien tai haitallisten tuotteiden markkinoille saattaminen. |
| --- | --- |

—

pyrkiä seuraaviin tavoitteisiin: a) taataan oikeusvarmuus valmistajille; b) annetaan takeet alan ammattilaisille ja käyttäjille; c) vältetään tehottomien tai haitallisten tuotteiden markkinoille saattaminen.

4.3.6   Onko toimivaltaisten viranomaisten ja tuomioistuinten syytä tehostaa terveysalan mobiilisovelluksiin sovellettavan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon valvontaa ja jos on, niin miksi ja miten?

| 4.3.7 | On, jotta terveysalan mobiilisovellusten tehokas käyttö voidaan taata. Lainsäädännön noudattamisen valvonta on monimutkainen tehtävä, kun otetaan huomioon, että erilaisia terveyteen ja hyvinvointiin liittyviä laitteita on yli 40  000. Tehtävien jakaminen ja koordinointi komission ja jäsenvaltioiden välillä on välttämätöntä. |
| --- | --- |

4.3.7

On, jotta terveysalan mobiilisovellusten tehokas käyttö voidaan taata. Lainsäädännön noudattamisen valvonta on monimutkainen tehtävä, kun otetaan huomioon, että erilaisia terveyteen ja hyvinvointiin liittyviä laitteita on yli 40  000. Tehtävien jakaminen ja koordinointi komission ja jäsenvaltioiden välillä on välttämätöntä.

4.4   Potilasturvallisuus ja avoin tiedotus

4.4.1   Mitä poliittisia toimia olisi mahdollisesti toteutettava, jotta voidaan varmistaa terveysalan mobiiliratkaisujen tehokkuus?

| 4.4.2 | Säännöksissä on säädettävä sovellusten






  — | standardoinnista |
| --- | --- | --- |

4.4.2

Säännöksissä on säädettävä sovellusten

—

standardoinnista

| — | sertifioinnista |
| --- | --- |

—

sertifioinnista

| — | viranomaisten antamasta hyväksynnästä. |
| --- | --- |

—

viranomaisten antamasta hyväksynnästä.

4.4.3   Miten voidaan varmistaa sovellusten turvallinen käyttö, kun ihmiset arvioivat niiden avulla terveydentilaansa ja hyvinvointiaan?

| 4.4.4 | Henkilökohtaiseen hyvinvointiin liittyvien sovellusten on täytettävä samat vähimmäisvaatimukset kuin terveysalan sovellusten, koska ne sisältävät myös tietoja henkilön terveydestä. |
| --- | --- |

4.4.4

Henkilökohtaiseen hyvinvointiin liittyvien sovellusten on täytettävä samat vähimmäisvaatimukset kuin terveysalan sovellusten, koska ne sisältävät myös tietoja henkilön terveydestä.

4.5   Terveysalan mobiilisovellusten asema terveydenhuoltojärjestelmissä ja terveydenhuollon tasapuolinen saatavuus

4.5.1   Voitteko antaa esimerkkejä terveysalan mobiilisovellusten käytöstä EU:n terveydenhuoltojärjestelmissä? Mitä sellaisia hyviä käytäntöjä on terveydenhuollon organisoinnissa, joilla voidaan maksimoida terveysalan mobiilisovellusten käyttö hoidon laadun parantamiseksi (esim. terveysalan mobiilisovellusten käyttöä koskevat kliiniset ohjeet)? Onko teillä näyttöä siitä, miten terveysalan mobiilisovellukset voivat edistää EU:n terveydenhuoltokustannusten rajoittamista tai hillitsemistä?

| 4.5.2 | PwC:n tutkimuksessa, johon komissio viittaa, mainitaan tarve esittää ”lisää todisteita” terveysalan mobiilisovellusten taloudellisista ja kliinisistä eduista pitkällä aikavälillä (s. 21). |
| --- | --- |

4.5.2

PwC:n tutkimuksessa, johon komissio viittaa, mainitaan tarve esittää ”lisää todisteita” terveysalan mobiilisovellusten taloudellisista ja kliinisistä eduista pitkällä aikavälillä (s. 21).

4.5.3   Mitkä poliittiset toimet voisivat olla asianmukaisia EU:n ja kansallisella tasolla, jotta terveysalan mobiilisovelluksilla voidaan tukea terveydenhuollon tasapuolista saatavuutta?

| 4.5.4 | Perussopimusten ja EU:n yhteisten arvojen mukaisesti komission olisi valmisteltava poliittisia toimia terveysalan mobiilisovellusten tasapuolisen saatavuuden takaamiseksi sekä velvoitettava jäsenvaltiot laatimaan etäterveydenhuoltopalveluja koskevia kansallisia strategioita, joissa kiinnitetään huomiota myös tasapuoliseen saatavuuteen. |
| --- | --- |

4.5.4

Perussopimusten ja EU:n yhteisten arvojen mukaisesti komission olisi valmisteltava poliittisia toimia terveysalan mobiilisovellusten tasapuolisen saatavuuden takaamiseksi sekä velvoitettava jäsenvaltiot laatimaan etäterveydenhuoltopalveluja koskevia kansallisia strategioita, joissa kiinnitetään huomiota myös tasapuoliseen saatavuuteen.

| 4.5.5 | Terveysalan mobiilisovellusten on muodostettava olennainen osa kaikkien kansalaisten saatavilla olevasta terveydenhuoltojärjestelmästä, eivätkä sovellukset saa olla ainoastaan korkeammin koulutettujen tai varakkaampien ihmisten saatavilla. |
| --- | --- |

4.5.5

Terveysalan mobiilisovellusten on muodostettava olennainen osa kaikkien kansalaisten saatavilla olevasta terveydenhuoltojärjestelmästä, eivätkä sovellukset saa olla ainoastaan korkeammin koulutettujen tai varakkaampien ihmisten saatavilla.

| 4.5.6 | ETSK on huolissaan siitä, että terveysalan mobiilisovellusten käyttöönotto voi lisätä terveydenhuollon saatavuuteen liittyvää epätasa-arvoa muun muassa seuraavista syistä:






  — | digitaalinen kuilu |
| --- | --- | --- |

4.5.6

ETSK on huolissaan siitä, että terveysalan mobiilisovellusten käyttöönotto voi lisätä terveydenhuollon saatavuuteen liittyvää epätasa-arvoa muun muassa seuraavista syistä:

—

digitaalinen kuilu

| — | laajakaistan käyttöönoton maantieteelliset erot |
| --- | --- |

—

laajakaistan käyttöönoton maantieteelliset erot

| — | vammaisia henkilöitä koskevien erityistoimenpiteiden puute |
| --- | --- |

—

vammaisia henkilöitä koskevien erityistoimenpiteiden puute

| — | potilaan tarvitsemien laitteiden (älypuhelimet, taulutietokoneet jne.) korkea hinta. |
| --- | --- |

—

potilaan tarvitsemien laitteiden (älypuhelimet, taulutietokoneet jne.) korkea hinta.

| 4.5.7 | Terveysalan mobiilisovellusten yleistyminen edellyttää toimenpiteitä, joilla edistetään osallisuutta digitaalisessa yhteiskunnassa ja jotka on suunnattu niille, jotka tarvitsevat eniten kohtuuhintaista terveydenhuoltoa, kuten vanhuksille, kroonisesti sairaille ja vammaisille. |
| --- | --- |

4.5.7

Terveysalan mobiilisovellusten yleistyminen edellyttää toimenpiteitä, joilla edistetään osallisuutta digitaalisessa yhteiskunnassa ja jotka on suunnattu niille, jotka tarvitsevat eniten kohtuuhintaista terveydenhuoltoa, kuten vanhuksille, kroonisesti sairaille ja vammaisille.

4.6   Yhteentoimivuus

4.6.1   Pitäisikö sähköisen terveydenhuollon toimintasuunnitelmaan 2012–2020 sisältyvien ehdotettujen toimien lisäksi mielestänne tehdä jotain muuta ja mitä, jotta voitaisiin parantaa terveysalan mobiilisovellusratkaisujen yhteentoimivuutta?

| 4.6.2 | On luotava luotettavat ja turvalliset mekanismit lääketieteellisten tietojen siirtämiseksi lääkinnällisillä laitteilla. |
| --- | --- |

4.6.2

On luotava luotettavat ja turvalliset mekanismit lääketieteellisten tietojen siirtämiseksi lääkinnällisillä laitteilla.

4.6.3   Onko mielestänne tarpeen tehdä työtä terveysalan mobiilisovellusten ja sähköisten terveystietojen yhteentoimivuuden varmistamiseksi?

| 4.6.4 | On. Terveystietojen määrä kaksinkertaistuu 18 kuukauden välein, ja tällä tahdilla jatkuvan kasvun vuoksi standardit ovat välttämättömiä. Standardeilla on erilaisia tehtäviä terveydenhuollon eri aloilla, mutta yhteentoimivuutta koskevat säännöt ovat kulmakivi erilaisten järjestelmien välillä toimivien käyttöliittymien luomiseksi. |
| --- | --- |

4.6.4

On. Terveystietojen määrä kaksinkertaistuu 18 kuukauden välein, ja tällä tahdilla jatkuvan kasvun vuoksi standardit ovat välttämättömiä. Standardeilla on erilaisia tehtäviä terveydenhuollon eri aloilla, mutta yhteentoimivuutta koskevat säännöt ovat kulmakivi erilaisten järjestelmien välillä toimivien käyttöliittymien luomiseksi.

| 4.6.5 | On tärkeää saavuttaa edistystä SNOMED CT -nimikkeistöön (Systematized Nomenclature of Medicine – Clinical Terms) liittyvässä semanttisessa kysymyksessä. |
| --- | --- |

4.6.5

On tärkeää saavuttaa edistystä SNOMED CT -nimikkeistöön (Systematized Nomenclature of Medicine – Clinical Terms) liittyvässä semanttisessa kysymyksessä.

4.6.6   Jos on, kenen sitä pitäisi tehdä ja miten?

| 4.6.7 | Komission ja jäsenvaltioiden (joista osa on jo säätänyt tähän liittyviä säädöksiä) yhteinen Euroopan yhteentoimivuusstrategia vaikuttaisi olevan sopiva kehys. |
| --- | --- |

4.6.7

Komission ja jäsenvaltioiden (joista osa on jo säätänyt tähän liittyviä säädöksiä) yhteinen Euroopan yhteentoimivuusstrategia vaikuttaisi olevan sopiva kehys.

4.7   Vastuukysymykset

4.7.1   Mitä suosituksia terveysalan mobiilisovelluksen valmistajille ja terveydenhuollon ammattilaisille olisi annettava, jotta heitä voidaan auttaa lieventämään terveysalan mobiiliratkaisujen käyttämisestä ja määräämisestä aiheutuvia riskejä?

| 4.7.2 | Sovellettava lainsäädäntö. Vastuu (sopimukseen perustuva tai sopimuksen ulkopuolinen) rajatylittävien lääketieteellisten palvelujen tarjoamisessa: hoitavan jäsenvaltion laki (direktiivin 2011/24/EU 4 artiklan 1 kohta). Vialliset tuotteet: direktiivi 85/374/ETY objektiivisen vastuun periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.7.2

Sovellettava lainsäädäntö. Vastuu (sopimukseen perustuva tai sopimuksen ulkopuolinen) rajatylittävien lääketieteellisten palvelujen tarjoamisessa: hoitavan jäsenvaltion laki (direktiivin 2011/24/EU 4 artiklan 1 kohta). Vialliset tuotteet: direktiivi 85/374/ETY objektiivisen vastuun periaatteen mukaisesti.

| 4.7.3 | Terveydenhuollon ammattilaiset: säädettyjen menettelytapojen noudattaminen ja sertifioitujen laitteiden ja menettelyjen käyttö. Valmistajat: lainsäädännöllisten vaatimusten riittävä tuntemus. Molemmissa tapauksissa on määriteltävä, mikä taho on vastuussa vakuutuskustannuksista. |
| --- | --- |

4.7.3

Terveydenhuollon ammattilaiset: säädettyjen menettelytapojen noudattaminen ja sertifioitujen laitteiden ja menettelyjen käyttö. Valmistajat: lainsäädännöllisten vaatimusten riittävä tuntemus. Molemmissa tapauksissa on määriteltävä, mikä taho on vastuussa vakuutuskustannuksista.

4.8   Tutkimus ja innovointi terveysalan mobiilisovellusten alalla

4.8.1   Voitteko nimetä erityisiä aiheita EU:n tason tutkimuksen, innovoinnin ja käyttöönoton painopisteiksi terveysalan mobiilisovellusten alalla?

| 4.8.2 | Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa toimivat nykyiset ohjelmat kattavat teknisellä tasolla tärkeimmät tutkimusalat. |
| --- | --- |

4.8.2

Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa toimivat nykyiset ohjelmat kattavat teknisellä tasolla tärkeimmät tutkimusalat.

| 4.8.3 | ETSK ehdottaa, että tutkitaan myös terveysalan mobiilisovellusten sosiaalisia vaikutuksia etenkin, kun kyse on iäkkäistä, vammaisista, maahanmuuttajista ja vähävaraisista henkilöistä. |
| --- | --- |

4.8.3

ETSK ehdottaa, että tutkitaan myös terveysalan mobiilisovellusten sosiaalisia vaikutuksia etenkin, kun kyse on iäkkäistä, vammaisista, maahanmuuttajista ja vähävaraisista henkilöistä.

4.8.4   Miten EU:n satelliittinavigointijärjestelmiin (EGNOS ja Galileo) perustuvat ratkaisut voisivat olla avuksi innovatiivisten terveysalan mobiilisovellusten käyttöönotossa?

| 4.8.5 | Maantieteellisen paikannuksen ja viestintäyhteyksien kehittyminen parantavat epäilemättä terveysalan mobiilisovellusten tehokkuutta. |
| --- | --- |

4.8.5

Maantieteellisen paikannuksen ja viestintäyhteyksien kehittyminen parantavat epäilemättä terveysalan mobiilisovellusten tehokkuutta.

4.9   Kansainvälinen yhteistyö

4.9.1   Mitä asioita kansainvälisen yhteistyön yhteydessä olisi (ensisijaisesti) käsiteltävä terveysalan mobiilisovellusten käytön lisäämiseksi ja miten? Mikä muilla suurilla markkinoilla (esim. Yhdysvalloissa ja Aasiassa) sovellettava hyvä käytäntö voitaisiin toteuttaa EU:ssa terveysalan mobiilisovellusten käytön lisäämiseksi?

| 4.9.2 | Terveysalan mobiilisovelluksia olisi käsiteltävä USA:n ja EU:n välisestä transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuudesta heinäkuusta 2013 alkaen käytyjen neuvottelujen asialistalla. |
| --- | --- |

4.9.2

Terveysalan mobiilisovelluksia olisi käsiteltävä USA:n ja EU:n välisestä transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuudesta heinäkuusta 2013 alkaen käytyjen neuvottelujen asialistalla.

| 4.9.3 | Maailman terveysjärjestön kanssa tehtävän kansainvälisen yhteistyön painopisteitä ovat seuraavat:






  — | säännöllisesti ajan tasalla pidettävä luettelo lääketieteellisiksi luokitelluista sovelluksista |
| --- | --- | --- |

4.9.3

Maailman terveysjärjestön kanssa tehtävän kansainvälisen yhteistyön painopisteitä ovat seuraavat:

—

säännöllisesti ajan tasalla pidettävä luettelo lääketieteellisiksi luokitelluista sovelluksista

| — | eettiset periaatteet |
| --- | --- |

—

eettiset periaatteet

| — | ISO 27001 -standardin mukainen tietosuoja |
| --- | --- |

—

ISO 27001 -standardin mukainen tietosuoja

| — | yhteentoimivuus. |
| --- | --- |

—

yhteentoimivuus.

4.10   Verkkoyrittäjien pääsy terveysalan mobiilisovellusten markkinoille – Sovellusmarkkinat

4.10.1   Onko verkkoyrittäjien vaikea päästä terveysalan mobiilisovellusten markkinoille? Jos on, mitä ongelmia ne kohtaavat? Miten kyseisiä ongelmia voidaan torjua ja kuka sen voi tehdä? Miten komissio voisi tarvittaessa edistää teollisuuden ja yritysten osallistumista terveysalan mobiilisovelluksiin esimerkiksi Startup Europe -ohjelman sekä aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden kaltaisilla aloitteilla?

| 4.10.2 | Alalla on olemassa seuraavanlaisia esteitä:






  — | sääntelylliset esteet (säännösten epäselvyys) |
| --- | --- | --- |

4.10.2

Alalla on olemassa seuraavanlaisia esteitä:

—

sääntelylliset esteet (säännösten epäselvyys)

| — | taloudelliset esteet (terveydenhuoltojärjestelmälle koituvia etuja on tutkittava enemmän ja terveyden kannustinjärjestelmiä on muutettava) |
| --- | --- |

—

taloudelliset esteet (terveydenhuoltojärjestelmälle koituvia etuja on tutkittava enemmän ja terveyden kannustinjärjestelmiä on muutettava)

| — | rakenteelliset esteet (terveydenhuollon hallinnon integroinnin puute eri tasoilla) |
| --- | --- |

—

rakenteelliset esteet (terveydenhuollon hallinnon integroinnin puute eri tasoilla)

| — | teknologiset esteet (laatustandardit, sertifiointijärjestelmät, yhteentoimivuus). |
| --- | --- |

—

teknologiset esteet (laatustandardit, sertifiointijärjestelmät, yhteentoimivuus).

| 4.10.3 | Ongelmat on ratkaistava kunkin tason toimivallan mukaisesti:






  — | Jäsenvaltioiden vastuulla on terveydenhuoltojärjestelmän organisointi alueellaan. |
| --- | --- | --- |

4.10.3

Ongelmat on ratkaistava kunkin tason toimivallan mukaisesti:

—

Jäsenvaltioiden vastuulla on terveydenhuoltojärjestelmän organisointi alueellaan.

| — | EU:n vastuulla on markkinoiden pirstoutumiseen ja sääntelyn epäselvyyteen liittyvät asiat. |
| --- | --- |

—

EU:n vastuulla on markkinoiden pirstoutumiseen ja sääntelyn epäselvyyteen liittyvät asiat.

| 4.10.4 | ETSK korostaa, että eurooppalaisia pk-yrityksiä on tuettava, koska niillä voi olla merkittävä asema terveysalan mobiilisovellusten markkinoilla. |
| --- | --- |

4.10.4

ETSK korostaa, että eurooppalaisia pk-yrityksiä on tuettava, koska niillä voi olla merkittävä asema terveysalan mobiilisovellusten markkinoilla.

| 4.10.5 | Euroopan startup-yritykset tarvitsevat enemmän rahoitusta perinteisiltä (pankit) ja ei-perinteisiltä (mm. joukkorahoitus) rahoittajilta. Riskirahoituksen (esitetty Horisontti 2020 -ohjelmassa) ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelmien avulla on edistettävä EU:n teollisuuden vahvistamista. |
| --- | --- |

4.10.5

Euroopan startup-yritykset tarvitsevat enemmän rahoitusta perinteisiltä (pankit) ja ei-perinteisiltä (mm. joukkorahoitus) rahoittajilta. Riskirahoituksen (esitetty Horisontti 2020 -ohjelmassa) ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelmien avulla on edistettävä EU:n teollisuuden vahvistamista.

Bryssel 10. syyskuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Henri MALOSSE

---

(1)  Lausunto sähköisestä terveydenhuollosta (TEN/509, 2013), EUVL C 271, 19.9.2013, s. 122.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

2

(3)  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, COM(2012) 11 final, http://ec.europa.eu/justice/data-protection/document/review2012/com_2012_11_fi.pdf

3

(4)  ETSK:n lausunto SOC/455, annettu 23. toukokuuta 2012, EUVL C 229, 31.7.2012, s. 90.

4

(5)  Neuvoston direktiivi 93/42/ETY, annettu 14. kesäkuuta 1993, lääkinnällisistä laitteista (EYVL L 169, 17.7.1993, s. 1). Myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/79/EY, annettu 27. lokakuuta 1998, in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista (EYVL L 331, 7.12.1998, s. 1); neuvoston direktiivi 90/385/ETY, annettu 20. kesäkuuta 1990, aktiivisia implantoitavia lääkinnällisiä laitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 189, 20.7.1990, s. 17).

5

(6)  Ks. potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa annetun direktiivin 2011/24/EU 3 artiklan a kohta (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45).

6

---

| 19.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 458/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 458/61

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n meriturvallisuusstrategia”

(2014/C 458/11)

| Esittelijä: | Anna Bredima |
| --- | --- |

Esittelijä:

Anna Bredima

Euroopan komissio päätti 20. marraskuuta 2013 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Tavoitteena kansainvälisten merialueiden avoimuus ja turvallisuus: Euroopan unionin merellisen turvallisuusstrategian osatekijät

JOIN(2014) 9 final.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 17. heinäkuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10.–11. syyskuuta 2014 pitämässään 501. täysistunnossa (syyskuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 142 ääntä puolesta ja 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n osoittamaan poliittiseen tahtoon asettaa meriturvallisuus asialistan kärkeen. Se kannattaa yhteistä tiedonantoa, jossa käsitellään Euroopan unionin meriturvallisuusstrategiaa ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa merenkulkualan moninaisista haasteista selviämiseksi. Euroopan meriturvallisuusstrategia koskee suoraan eurooppalaista kansalaisyhteiskuntaa. ETSK kannattaa meriturvallisuuteen liittyvää strategista monialaista lähestymistapaa, joka perustuu aikaisemmin saavutettuihin tuloksiin ja joka ei edellytä uusia rakenteita. Tällainen lähestymistapa edistää työllisyyttä Eurooppa 2020 -kasvustrategian mukaisesti ja tekee merenkulkualan ammateista nykyistä houkuttelevampia. |
| --- | --- |

1.1

ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n osoittamaan poliittiseen tahtoon asettaa meriturvallisuus asialistan kärkeen. Se kannattaa yhteistä tiedonantoa, jossa käsitellään Euroopan unionin meriturvallisuusstrategiaa ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa merenkulkualan moninaisista haasteista selviämiseksi. Euroopan meriturvallisuusstrategia koskee suoraan eurooppalaista kansalaisyhteiskuntaa. ETSK kannattaa meriturvallisuuteen liittyvää strategista monialaista lähestymistapaa, joka perustuu aikaisemmin saavutettuihin tuloksiin ja joka ei edellytä uusia rakenteita. Tällainen lähestymistapa edistää työllisyyttä Eurooppa 2020 -kasvustrategian mukaisesti ja tekee merenkulkualan ammateista nykyistä houkuttelevampia.

| 1.2 | ETSK kannattaa tiedonannossa Euroopan komission, Euroopan ulkosuhdehallinnon, Euroopan meriturvallisuusviraston, Europolin, unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston (Frontex), Euroopan puolustusviraston, EU:n sotilasesikunnan sekä kriisinhallinta- ja suunnitteluosaston välille ehdotettua synergiaa. Se tukee pyrkimystä kansainväliseen synergiaan merellä tapahtuvassa toiminnassa siten, että samalla noudatetaan toissijaisuusperiaatetta. EU:n laaja-alainen lähestymistapa ja yhteinen näkemys tilanteesta auttavat varmistamaan resurssien tehokkaan käytön, kun valvontatoimien koordinointia parannetaan. |
| --- | --- |

1.2

ETSK kannattaa tiedonannossa Euroopan komission, Euroopan ulkosuhdehallinnon, Euroopan meriturvallisuusviraston, Europolin, unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston (Frontex), Euroopan puolustusviraston, EU:n sotilasesikunnan sekä kriisinhallinta- ja suunnitteluosaston välille ehdotettua synergiaa. Se tukee pyrkimystä kansainväliseen synergiaan merellä tapahtuvassa toiminnassa siten, että samalla noudatetaan toissijaisuusperiaatetta. EU:n laaja-alainen lähestymistapa ja yhteinen näkemys tilanteesta auttavat varmistamaan resurssien tehokkaan käytön, kun valvontatoimien koordinointia parannetaan.

| 1.3 | ETSK kehottaa EU:ta tekemään enemmän yhteistyötä Naton nykyisten yksiköiden kanssa. Se on tyytyväinen myönteisiin tuloksiin operatiivisten esikuntien sijoittamisesta rinnakkain Northwoodiin ja kehottaa Frontexin ja Euroopan merivartioverkoston kokemusten pohjalta tiivistämään Euroopan merivoimien komentajien, kansallisten rannikkovartiostojen ja Euroopan rannikkovartiostofoorumin yhteistyötä. |
| --- | --- |

1.3

ETSK kehottaa EU:ta tekemään enemmän yhteistyötä Naton nykyisten yksiköiden kanssa. Se on tyytyväinen myönteisiin tuloksiin operatiivisten esikuntien sijoittamisesta rinnakkain Northwoodiin ja kehottaa Frontexin ja Euroopan merivartioverkoston kokemusten pohjalta tiivistämään Euroopan merivoimien komentajien, kansallisten rannikkovartiostojen ja Euroopan rannikkovartiostofoorumin yhteistyötä.

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevaan aloitteeseen tarvikkeiden, valmiuksien ja sotilas-/siivilitoimien jakamiseksi. Tämä edellyttää merenkulkua ja merivoimien valmiuksia koskevien normien yhteensopivuutta. Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ja yhteisvastuullisuus auttavat optimoimaan infrastruktuurin käytön ja varmistamaan kustannustehokkuuden. |
| --- | --- |

1.4

ETSK suhtautuu myönteisesti voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevaan aloitteeseen tarvikkeiden, valmiuksien ja sotilas-/siivilitoimien jakamiseksi. Tämä edellyttää merenkulkua ja merivoimien valmiuksia koskevien normien yhteensopivuutta. Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ja yhteisvastuullisuus auttavat optimoimaan infrastruktuurin käytön ja varmistamaan kustannustehokkuuden.

| 1.5 | Oikeusperustana syytetoimille ovat vuonna 1982 solmitun Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja vuonna 1988 tehdyn EU:n jäsenvaltioiden ja muiden maiden välisen laittomien tekojen ehkäisemistä koskevan yleissopimuksen ratifiointi ja täytäntöönpano. ETSK toistaa, että yhteistyötä Kansainvälisen merenkulkujärjestön kanssa on tiivistettävä sen meriturvallisuutta koskevien sopimusten täytäntöönpanon osalta. |
| --- | --- |

1.5

Oikeusperustana syytetoimille ovat vuonna 1982 solmitun Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja vuonna 1988 tehdyn EU:n jäsenvaltioiden ja muiden maiden välisen laittomien tekojen ehkäisemistä koskevan yleissopimuksen ratifiointi ja täytäntöönpano. ETSK toistaa, että yhteistyötä Kansainvälisen merenkulkujärjestön kanssa on tiivistettävä sen meriturvallisuutta koskevien sopimusten täytäntöönpanon osalta.

| 1.6 | Alusten ja satamarakenteiden kansainvälisen turvasäännöstön (ISPS-säännöstön) täytäntöönpanoa EU:n ja unionin ulkopuolisissa satamissa (esimerkiksi Länsi-Afrikassa) olisi vauhditettava, jotta voitaisiin torjua merirosvousta, aseellisia ryöstöjä ja rahtivarkauksia. ISPS-säännöstön noudattamista edellytetään konttien läpivalaisussa, joka voi toimia satamissa ”Troijan hevosena”. |
| --- | --- |

1.6

Alusten ja satamarakenteiden kansainvälisen turvasäännöstön (ISPS-säännöstön) täytäntöönpanoa EU:n ja unionin ulkopuolisissa satamissa (esimerkiksi Länsi-Afrikassa) olisi vauhditettava, jotta voitaisiin torjua merirosvousta, aseellisia ryöstöjä ja rahtivarkauksia. ISPS-säännöstön noudattamista edellytetään konttien läpivalaisussa, joka voi toimia satamissa ”Troijan hevosena”.

| 1.7 | ETSK toistaa, että merirosvoukseen ja muuhun merillä tapahtuvaan laittomaan toimintaan liittyviä rahavirtoja on jäljitettävä entistä järjestelmällisemmin yhteistyössä YK:n, Naton ja Yhdysvaltojen kanssa. |
| --- | --- |

1.7

ETSK toistaa, että merirosvoukseen ja muuhun merillä tapahtuvaan laittomaan toimintaan liittyviä rahavirtoja on jäljitettävä entistä järjestelmällisemmin yhteistyössä YK:n, Naton ja Yhdysvaltojen kanssa.

| 1.8 | Merenkulkijoiden turvallisuuskoulutusta on edellytetty 1. tammikuuta 2014 lähtien, mutta ongelmana ovat hyväksyttyjen kurssien käynnistäminen aikataulun mukaisesti ja niiden yleinen saatavuus. Kansainvälisen merenkulkujärjestön myöntämä siirtymäaika STCW-yleissopimuksen säännön VI/6 piiriin kuuluville jäsenvaltioiden satamille on tervetullut. Yhdysvaltalaiset merirosvouksen vastaiset arviointiryhmät ovat esimerkki parhaista käytännöistä, joita EU voisi seurata vapaaehtoisten tarkastusten järjestämiseksi ja merirosvouden estämiseksi aluksilla. |
| --- | --- |

1.8

Merenkulkijoiden turvallisuuskoulutusta on edellytetty 1. tammikuuta 2014 lähtien, mutta ongelmana ovat hyväksyttyjen kurssien käynnistäminen aikataulun mukaisesti ja niiden yleinen saatavuus. Kansainvälisen merenkulkujärjestön myöntämä siirtymäaika STCW-yleissopimuksen säännön VI/6 piiriin kuuluville jäsenvaltioiden satamille on tervetullut. Yhdysvaltalaiset merirosvouksen vastaiset arviointiryhmät ovat esimerkki parhaista käytännöistä, joita EU voisi seurata vapaaehtoisten tarkastusten järjestämiseksi ja merirosvouden estämiseksi aluksilla.

| 1.9 | ETSK katsoo, että merirosvoukseen liittyvät oikeudenkäynnit eivät estä ongelmaa tehokkaasti, koska annetut tuomiot poikkeavat toisistaan huomattavasti. Yhdenmukainen merirosvousta koskeva lainsäädäntö on tarpeen, jotta voidaan puuttua merirosvouden kaltaiseen kansainväliseen rikollisuuteen ja päästä eroon rankaisemattomuudesta. |
| --- | --- |

1.9

ETSK katsoo, että merirosvoukseen liittyvät oikeudenkäynnit eivät estä ongelmaa tehokkaasti, koska annetut tuomiot poikkeavat toisistaan huomattavasti. Yhdenmukainen merirosvousta koskeva lainsäädäntö on tarpeen, jotta voidaan puuttua merirosvouden kaltaiseen kansainväliseen rikollisuuteen ja päästä eroon rankaisemattomuudesta.

| 1.10 | Afrikan sarvi -operaatio, jolla puututaan rikollisuuden perimmäisiin syihin, on menestystarina, jota voidaan soveltuvin osin käyttää esimerkkinä myös muilla alueilla. Kunnon elinolot saattaisivat tehdä merirosvouksesta vähemmän houkuttelevaa. ETSK tukee Naton Ocean Shield -operaation ja Atalanta-operaation pidentämistä niiden tullessa päätökseen. |
| --- | --- |

1.10

Afrikan sarvi -operaatio, jolla puututaan rikollisuuden perimmäisiin syihin, on menestystarina, jota voidaan soveltuvin osin käyttää esimerkkinä myös muilla alueilla. Kunnon elinolot saattaisivat tehdä merirosvouksesta vähemmän houkuttelevaa. ETSK tukee Naton Ocean Shield -operaation ja Atalanta-operaation pidentämistä niiden tullessa päätökseen.

| 1.11 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä harjoittamaan poliittista ja diplomaattista painostusta vastauksena merirosvouksen yleistymiseen Länsi-Afrikassa. Lähtökohtana tässä yhteydessä voidaan käyttää EU:n ja 16 Afrikan valtion välistä ECOWAS-talouskumppanuussopimusta, Cotonoun sopimusta sekä EU:n ja Afrikan välistä kumppanuutta. EU:n ja ECOWAS-maiden välisen kaupan helpottaminen edellyttää turvallisia kauppa- ja liikenneväyliä. Nigerialle olisi tarjottava apua rannikkovartioston kehittämiseen, ja sitä olisi kehotettava sallimaan muiden valtioiden aseistettujen vartijoiden pääsy aluevesilleen. |
| --- | --- |

1.11

ETSK kehottaa EU:n toimielimiä harjoittamaan poliittista ja diplomaattista painostusta vastauksena merirosvouksen yleistymiseen Länsi-Afrikassa. Lähtökohtana tässä yhteydessä voidaan käyttää EU:n ja 16 Afrikan valtion välistä ECOWAS-talouskumppanuussopimusta, Cotonoun sopimusta sekä EU:n ja Afrikan välistä kumppanuutta. EU:n ja ECOWAS-maiden välisen kaupan helpottaminen edellyttää turvallisia kauppa- ja liikenneväyliä. Nigerialle olisi tarjottava apua rannikkovartioston kehittämiseen, ja sitä olisi kehotettava sallimaan muiden valtioiden aseistettujen vartijoiden pääsy aluevesilleen.

| 1.12 | ETSK suhtautuu myönteisesti Guineanlahtea koskeviin neuvoston päätelmiin (annettu 17. maaliskuuta 2014), joiden pohjalta on toteutettava konkreettisia toimia. Paikallinen kansalaisyhteiskunta olisi otettava mukaan toimiin, jotta voitaisiin ymmärtää paremmin paikallisia olosuhteita, ja sitä on tuettava, jotta se voi painostaa hallituksia etsimään ratkaisuja Guineanlahden alueen turvallisuusongelmiin. |
| --- | --- |

1.12

ETSK suhtautuu myönteisesti Guineanlahtea koskeviin neuvoston päätelmiin (annettu 17. maaliskuuta 2014), joiden pohjalta on toteutettava konkreettisia toimia. Paikallinen kansalaisyhteiskunta olisi otettava mukaan toimiin, jotta voitaisiin ymmärtää paremmin paikallisia olosuhteita, ja sitä on tuettava, jotta se voi painostaa hallituksia etsimään ratkaisuja Guineanlahden alueen turvallisuusongelmiin.

| 1.13 | Länsi-Afrikkaan olisi nimitettävä EU:n erityisedustaja Afrikan sarven erityisedustajan tavoin. Tässä yhteydessä on mainittava YK:n marraskuussa 2013 antama päätöslauselma merirosvouksen vastaisesta strategiasta Länsi-Afrikassa. Itä- ja Länsi-Afrikan rannikkovartiostojen välistä yhteistyötä olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

1.13

Länsi-Afrikkaan olisi nimitettävä EU:n erityisedustaja Afrikan sarven erityisedustajan tavoin. Tässä yhteydessä on mainittava YK:n marraskuussa 2013 antama päätöslauselma merirosvouksen vastaisesta strategiasta Länsi-Afrikassa. Itä- ja Länsi-Afrikan rannikkovartiostojen välistä yhteistyötä olisi vahvistettava.

| 1.14 | Olisi otettava käyttöön meriturvallisuusalan yrityksiä koskevat kansainvälisesti hyväksytyt standardit. ISOPAS 28007 -normilla varmistetaan maailmanlaajuisesti tasapuoliset toimintaedellytykset yksityisille aseistetuille vartiointiyrityksille. |
| --- | --- |

1.14

Olisi otettava käyttöön meriturvallisuusalan yrityksiä koskevat kansainvälisesti hyväksytyt standardit. ISOPAS 28007 -normilla varmistetaan maailmanlaajuisesti tasapuoliset toimintaedellytykset yksityisille aseistetuille vartiointiyrityksille.

| 1.15 | ETSK suosittaa tehostamaan merivalvontaa vahvistamalla Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA), Frontexin ja yhteisen tutkimuskeskuksen välistä yhteistyötä, jotta edistetään oikea-aikaista tiedonsaantia merillä tapahtuvasta laittomasta toiminnasta. Meriturvallisuuden tutkimusta ja kehittämistä olisi lisättävä yhteistyössä yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa. |
| --- | --- |

1.15

ETSK suosittaa tehostamaan merivalvontaa vahvistamalla Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA), Frontexin ja yhteisen tutkimuskeskuksen välistä yhteistyötä, jotta edistetään oikea-aikaista tiedonsaantia merillä tapahtuvasta laittomasta toiminnasta. Meriturvallisuuden tutkimusta ja kehittämistä olisi lisättävä yhteistyössä yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa.

| 1.16 | Suuren inhimillisen tragedian eli meritse tapahtuvan luvattoman maahanmuuton osalta ETSK vahvistaa, että seuraavat toimet ovat tarpeen:






  — | On kehitettävä EU:n maahanmuuttopolitiikkaa sen ulkoinen ja sisäinen ulottuvuus huomioon ottaen. |
| --- | --- | --- |

1.16

Suuren inhimillisen tragedian eli meritse tapahtuvan luvattoman maahanmuuton osalta ETSK vahvistaa, että seuraavat toimet ovat tarpeen:

—

On kehitettävä EU:n maahanmuuttopolitiikkaa sen ulkoinen ja sisäinen ulottuvuus huomioon ottaen.

| — | On päästävä sopimukseen maahanmuuttajien alkuperä- ja kauttakulkumaiden kanssa, jotta voidaan torjua ihmiskauppaa harjoittavia rikollisia verkostoja ja toteuttaa rikosoikeudellisia menettelyjä yhteistyössä Europolin/Interpolin kanssa. |
| --- | --- |

—

On päästävä sopimukseen maahanmuuttajien alkuperä- ja kauttakulkumaiden kanssa, jotta voidaan torjua ihmiskauppaa harjoittavia rikollisia verkostoja ja toteuttaa rikosoikeudellisia menettelyjä yhteistyössä Europolin/Interpolin kanssa.

| — | On laadittava luettelo ihmiskaupan alalla toimivista avainhenkilöistä (merirosvouksen rahoittajien luettelon tavoin), jotta voidaan estää rahanpesua. |
| --- | --- |

—

On laadittava luettelo ihmiskaupan alalla toimivista avainhenkilöistä (merirosvouksen rahoittajien luettelon tavoin), jotta voidaan estää rahanpesua.

| — | On vahvistettava ja rahoitettava Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivaa virastoa (Frontex), jotta se voi toimia aidosti Euroopan rajavalvontaviraston tavoin. |
| --- | --- |

—

On vahvistettava ja rahoitettava Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivaa virastoa (Frontex), jotta se voi toimia aidosti Euroopan rajavalvontaviraston tavoin.

| — | On tehtävä yhteistyötä paperittomien maahanmuuttajien alkuperämaiden kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta saataisiin maahanmuuttajat luopumaan hengenvaarallisista matkoista. |
| --- | --- |

—

On tehtävä yhteistyötä paperittomien maahanmuuttajien alkuperämaiden kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta saataisiin maahanmuuttajat luopumaan hengenvaarallisista matkoista.

| — | On kehitettävä rannikkovartiostojen toimintaa, jotta voidaan valvoa ja pelastaa maahanmuuttajia. |
| --- | --- |

—

On kehitettävä rannikkovartiostojen toimintaa, jotta voidaan valvoa ja pelastaa maahanmuuttajia.

| — | On vahvistettava meriulkorajojen valvontaa Euroopan rajavalvontajärjestelmän (Eurosur) avulla. |
| --- | --- |

—

On vahvistettava meriulkorajojen valvontaa Euroopan rajavalvontajärjestelmän (Eurosur) avulla.

| 1.17 | ETSK katsoo, että EU:n lainsäädännössä vahvistetut perusoikeudet, periaatteet ja arvot olisi otettava huomioon toteutettaessa EU:n meriturvallisuusstrategiaa ja että niitä olisi edistettävä myös EU:n ulkopuolisissa maissa. |
| --- | --- |

1.17

ETSK katsoo, että EU:n lainsäädännössä vahvistetut perusoikeudet, periaatteet ja arvot olisi otettava huomioon toteutettaessa EU:n meriturvallisuusstrategiaa ja että niitä olisi edistettävä myös EU:n ulkopuolisissa maissa.

| 1.18 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen kumppanuuksien luomisesta kaikkien meriturvallisuuden sidosryhmien välille EU-tasolla ja jäsenvaltioiden sisällä toimiala, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta mukaan lukien. Olemassa olevan lainsäädännön täytäntöönpano yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa edistäisi kustannustehokasta lähestymistapaa meriturvallisuuteen. |
| --- | --- |

1.18

ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen kumppanuuksien luomisesta kaikkien meriturvallisuuden sidosryhmien välille EU-tasolla ja jäsenvaltioiden sisällä toimiala, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta mukaan lukien. Olemassa olevan lainsäädännön täytäntöönpano yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa edistäisi kustannustehokasta lähestymistapaa meriturvallisuuteen.

2.   Johdanto

| 2.1 | Globalisaation seurauksena maailmanlaajuisten meriliikennevirtojen merkitys EU:lle on kasvanut. Merillä tapahtuva laiton toiminta on lisääntynyt ja monimutkaistunut, minkä vuoksi EU:n on omaksuttava kokonaisvaltainen lähestymistapa siihen puuttumiseksi. Merenkulun valvonta on kuitenkin haasteellista, koska EU:n rannikko- ja merialueet ovat laajoja. |
| --- | --- |

2.1

Globalisaation seurauksena maailmanlaajuisten meriliikennevirtojen merkitys EU:lle on kasvanut. Merillä tapahtuva laiton toiminta on lisääntynyt ja monimutkaistunut, minkä vuoksi EU:n on omaksuttava kokonaisvaltainen lähestymistapa siihen puuttumiseksi. Merenkulun valvonta on kuitenkin haasteellista, koska EU:n rannikko- ja merialueet ovat laajoja.

| 2.2 | Kyseessä on jaettu kansainvälinen vastuu, joka edellyttää vahvaa kumppanuutta EU:n ulkopuolisten maiden ja alueellisten organisaatioiden kanssa. Euroopan turvallisuusstrategiassa ei viitata meriulottuvuuteen muutoin kuin mainitsemalla merirosvous uhkana. Euroopan unionin yhdennetyssä meripolitiikassa käsitellään merialan kysymyksiä, mutta siinä ei juurikaan puututa turvallisuusulottuvuuteen. EU:n meriturvallisuusstrategia hyväksyttiin vastauksena tarpeeseen tarkistaa unionin lähestymistapaa meriturvallisuuteen. |
| --- | --- |

2.2

Kyseessä on jaettu kansainvälinen vastuu, joka edellyttää vahvaa kumppanuutta EU:n ulkopuolisten maiden ja alueellisten organisaatioiden kanssa. Euroopan turvallisuusstrategiassa ei viitata meriulottuvuuteen muutoin kuin mainitsemalla merirosvous uhkana. Euroopan unionin yhdennetyssä meripolitiikassa käsitellään merialan kysymyksiä, mutta siinä ei juurikaan puututa turvallisuusulottuvuuteen. EU:n meriturvallisuusstrategia hyväksyttiin vastauksena tarpeeseen tarkistaa unionin lähestymistapaa meriturvallisuuteen.

2.3   Yhteinen tiedonanto

| 2.3.1 | Euroopan komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteinen tiedonanto aiheesta ”Tavoitteena kansainvälisten merialueiden avoimuus ja turvallisuus: Euroopan unionin merellisen turvallisuusstrategian osatekijät” on ensimmäinen askel kohti EU:n meriturvallisuusstrategian toteuttamista toimintasuunnitelman avulla. |
| --- | --- |

2.3.1

Euroopan komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteinen tiedonanto aiheesta ”Tavoitteena kansainvälisten merialueiden avoimuus ja turvallisuus: Euroopan unionin merellisen turvallisuusstrategian osatekijät” on ensimmäinen askel kohti EU:n meriturvallisuusstrategian toteuttamista toimintasuunnitelman avulla.

| 2.3.2 | Tiedonannon mukaan meriturvallisuus edellyttää strategista ja monialaista lähestymistapaa. Meriturvallisuuden uhkatekijöihin kuuluvat kiistat merialueista, joukkotuhoaseiden leviäminen, merirosvous, terrorismi, kansainvälinen järjestäytynyt rikollisuus (ase-, huume- ja ihmiskauppa), sääntelemätön ja ilmoittamaton kalastus sekä luonnonkatastrofit. |
| --- | --- |

2.3.2

Tiedonannon mukaan meriturvallisuus edellyttää strategista ja monialaista lähestymistapaa. Meriturvallisuuden uhkatekijöihin kuuluvat kiistat merialueista, joukkotuhoaseiden leviäminen, merirosvous, terrorismi, kansainvälinen järjestäytynyt rikollisuus (ase-, huume- ja ihmiskauppa), sääntelemätön ja ilmoittamaton kalastus sekä luonnonkatastrofit.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti yhteiseen tiedonantoon meriturvallisuusstrategian osatekijöistä yhdennetyn ja kattavan lähestymistavan luomiseksi merenkulun uhkiin ja mahdollisuuksiin. Euroopan ulkosuhdehallinnon lausuntopyyntö on tervetullut tilaisuus vahvistaa ulkosuhdehallinnon ja ETSK:n välisiä suhteita. EU:n meriturvallisuusstrategiassa keskitytään kaikkien eurooppalaisten toimijoiden ja jäsenvaltioiden toimien koordinointiin meriturvallisuuden alalla ja puututaan yhdennetyn meripolitiikan (2007) puutteisiin. |
| --- | --- |

3.1

ETSK suhtautuu myönteisesti yhteiseen tiedonantoon meriturvallisuusstrategian osatekijöistä yhdennetyn ja kattavan lähestymistavan luomiseksi merenkulun uhkiin ja mahdollisuuksiin. Euroopan ulkosuhdehallinnon lausuntopyyntö on tervetullut tilaisuus vahvistaa ulkosuhdehallinnon ja ETSK:n välisiä suhteita. EU:n meriturvallisuusstrategiassa keskitytään kaikkien eurooppalaisten toimijoiden ja jäsenvaltioiden toimien koordinointiin meriturvallisuuden alalla ja puututaan yhdennetyn meripolitiikan (2007) puutteisiin.

| 3.2 | EU:n tasolla olisi omaksuttava yhdennetty lähestymistapa, jossa yhdistetään siviili- ja sotilasalan välineet ja katetaan niin meriturvallisuuden sisäiset kuin ulkoisetkin näkökohdat. Merenkulkuvaltioiden olisi edistettävä merialueiden alueellista yhdentymistä, joka johtaa ratkaisevan tärkeän laivastokaluston yhdistämiseen ja jakamiseen EU:n valmiustarpeiden täyttämiseksi. |
| --- | --- |

3.2

EU:n tasolla olisi omaksuttava yhdennetty lähestymistapa, jossa yhdistetään siviili- ja sotilasalan välineet ja katetaan niin meriturvallisuuden sisäiset kuin ulkoisetkin näkökohdat. Merenkulkuvaltioiden olisi edistettävä merialueiden alueellista yhdentymistä, joka johtaa ratkaisevan tärkeän laivastokaluston yhdistämiseen ja jakamiseen EU:n valmiustarpeiden täyttämiseksi.

| 3.3 | ETSK on käsitellyt meriturvallisuuden mahdollisia riskitekijöitä (muun muassa merirosvousta, meritse tapahtuvaa laitonta maahanmuuttoa ja satamien turvallisuutta) lukuisissa lausunnoissaan (1). Meriturvallisuuden uhkatekijät koskevat kansalaisyhteiskuntaa, merenkulkijoita, varustamoita, kalastajia, viejiä ja tuojia, matkailijoita, kuluttajia sekä EU:n rannikkoalueiden ja saarten paikallisyhteisöjä. Merirosvouksesta kuluttajille aiheutuvia valtavia kustannuksia on arvioitu. Sen sijaan meriturvallisuuden monitahoisten uhkatekijöiden kustannuksia kuluttajille ei ole vielä arvioitu. |
| --- | --- |

3.3

ETSK on käsitellyt meriturvallisuuden mahdollisia riskitekijöitä (muun muassa merirosvousta, meritse tapahtuvaa laitonta maahanmuuttoa ja satamien turvallisuutta) lukuisissa lausunnoissaan (1). Meriturvallisuuden uhkatekijät koskevat kansalaisyhteiskuntaa, merenkulkijoita, varustamoita, kalastajia, viejiä ja tuojia, matkailijoita, kuluttajia sekä EU:n rannikkoalueiden ja saarten paikallisyhteisöjä. Merirosvouksesta kuluttajille aiheutuvia valtavia kustannuksia on arvioitu. Sen sijaan meriturvallisuuden monitahoisten uhkatekijöiden kustannuksia kuluttajille ei ole vielä arvioitu.

| 3.4 | EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi edistettävä YK:n merioikeusyleissopimuksen yleistä kattavuutta ja vaadittava sen yhdenmukaista täytäntöönpanoa. Sopimus tarjoaa oikeudelliset puitteet merelliselle toiminnalle, ja sitä voidaan käyttää ohjeena merialuekiistojen rauhanomaisessa ratkaisemisessa. |
| --- | --- |

3.4

EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi edistettävä YK:n merioikeusyleissopimuksen yleistä kattavuutta ja vaadittava sen yhdenmukaista täytäntöönpanoa. Sopimus tarjoaa oikeudelliset puitteet merelliselle toiminnalle, ja sitä voidaan käyttää ohjeena merialuekiistojen rauhanomaisessa ratkaisemisessa.

| 3.5 | Afrikan sarvea koskevaa EU:n strategiaa olisi käytettävä mallina laaja-alaiselle lähestymistavalle, johon kuuluvat poliittiset, diplomaattiset, sosiaaliset ja taloudelliset välineet sekä EU:n eri aloitteiden, virastojen ja välineiden koordinointi, jotta voitaisiin puuttua merirosvouden perimmäisiin syihin. ETSK kannattaa Afrikan sarvea koskevia strategisia puitteita, jotka yhdistävät kolme alueella meneillään olevaa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatiota (EUNAVFOR Atalanta, EU:n koulutusoperaatio Somaliassa ja EUCAP Nestor). |
| --- | --- |

3.5

Afrikan sarvea koskevaa EU:n strategiaa olisi käytettävä mallina laaja-alaiselle lähestymistavalle, johon kuuluvat poliittiset, diplomaattiset, sosiaaliset ja taloudelliset välineet sekä EU:n eri aloitteiden, virastojen ja välineiden koordinointi, jotta voitaisiin puuttua merirosvouden perimmäisiin syihin. ETSK kannattaa Afrikan sarvea koskevia strategisia puitteita, jotka yhdistävät kolme alueella meneillään olevaa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatiota (EUNAVFOR Atalanta, EU:n koulutusoperaatio Somaliassa ja EUCAP Nestor).

| 3.5.1 | Varustamot ja merenkulkijoiden järjestöt (kansainvälinen merenkulkutoimisto ICS, Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestö ECSA, kansainvälinen kuljetustyöläisten liitto ITF / Euroopan kuljetustyöntekijöiden liitto ETF, SOS-ryhmittymä Save our seafarers) ovat yhdistäneet voimansa lisätäkseen tietoisuutta merirosvouksen aiheuttamista inhimillisistä ja taloudellisista menetyksistä. ECSAn ja ETF:n yhteinen asiakirja (syyskuulta 2013) Guineanlahden alueella esiintyvästä merirosvoudesta toi jälleen esiin työmarkkinaosapuolten huolenaiheet. ETSK katsoo merirosvouden olevan esteenä merenkulkijan ammatissa jatkamiselle ja heikentävän alalle uusia työntekijöitä houkuttelevien kampanjojen tulosta. |
| --- | --- |

3.5.1

Varustamot ja merenkulkijoiden järjestöt (kansainvälinen merenkulkutoimisto ICS, Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestö ECSA, kansainvälinen kuljetustyöläisten liitto ITF / Euroopan kuljetustyöntekijöiden liitto ETF, SOS-ryhmittymä Save our seafarers) ovat yhdistäneet voimansa lisätäkseen tietoisuutta merirosvouksen aiheuttamista inhimillisistä ja taloudellisista menetyksistä. ECSAn ja ETF:n yhteinen asiakirja (syyskuulta 2013) Guineanlahden alueella esiintyvästä merirosvoudesta toi jälleen esiin työmarkkinaosapuolten huolenaiheet. ETSK katsoo merirosvouden olevan esteenä merenkulkijan ammatissa jatkamiselle ja heikentävän alalle uusia työntekijöitä houkuttelevien kampanjojen tulosta.

| 3.5.2 | ETSK toistaa, että kaikilla toimilla on pyrittävä välttämään merirosvojen hyökkäysten uhriksi joutuvien merenkulkijoiden fyysisen ja henkisen terveyden vaarantuminen. Kansainvälinen merenkulkutoimisto ICS on koonnut laivanvarustajia varten hyvien käytänteiden ohjeiston kärsimään joutuneiden merenkulkijoiden ja heidän perheidensä avustamiseen. |
| --- | --- |

3.5.2

ETSK toistaa, että kaikilla toimilla on pyrittävä välttämään merirosvojen hyökkäysten uhriksi joutuvien merenkulkijoiden fyysisen ja henkisen terveyden vaarantuminen. Kansainvälinen merenkulkutoimisto ICS on koonnut laivanvarustajia varten hyvien käytänteiden ohjeiston kärsimään joutuneiden merenkulkijoiden ja heidän perheidensä avustamiseen.

| 3.6 | EU:n olisi edistettävä meriturvallisuuteen liittyvien valmiuksien luomista Guineanlahden alueella. Kauppareittien turvallisuus on edellytys taloudellisten valmiuksien kehittämiselle. Meriturvallisuus olisi nähtävä osana EU:n toimintaohjelmaa paikalliskehityksen ja kaupan tukemiseksi. |
| --- | --- |

3.6

EU:n olisi edistettävä meriturvallisuuteen liittyvien valmiuksien luomista Guineanlahden alueella. Kauppareittien turvallisuus on edellytys taloudellisten valmiuksien kehittämiselle. Meriturvallisuus olisi nähtävä osana EU:n toimintaohjelmaa paikalliskehityksen ja kaupan tukemiseksi.

| 3.7 | Rikollinen toiminta – huume-, ihmis- ja asekauppa – lisääntyy Länsi-Afrikan rannikolla. Guineanlahden maat tuottavat 13 prosenttia EU:hun tuotavasta öljystä ja 6 prosenttia EU:hun tuotavasta kaasusta, ja Nigeria puolestaan tuottaa 5,8 prosenttia EU:hun tuotavasta öljystä. Äskettäiset merenalaisten öljy- ja kaasulähteiden löydökset lisäävät alueen merkitystä. Kriittisiä merireittejä Guineanlahdella koskevasta ohjelmasta (CRIMGO) rahoitettu koulutus rannikkovartiostoille on tervetullut. Olisi pyrittävä löytämään EU:n virastojen ja EU:n ulkopuolisten toimijoiden välistä synergiaa alusten satelliittikuvien tulkinnassa. Keskeistä on merenkulkua koskevien tietojen saatavuus, ja yksityisten toimijoiden olisi autettava hallintoa saamaan täysipainoinen kuva merialasta. Guineanlahdelle olisi perustettava luotettava tapahtumien ilmoitusjärjestelmä. |
| --- | --- |

3.7

Rikollinen toiminta – huume-, ihmis- ja asekauppa – lisääntyy Länsi-Afrikan rannikolla. Guineanlahden maat tuottavat 13 prosenttia EU:hun tuotavasta öljystä ja 6 prosenttia EU:hun tuotavasta kaasusta, ja Nigeria puolestaan tuottaa 5,8 prosenttia EU:hun tuotavasta öljystä. Äskettäiset merenalaisten öljy- ja kaasulähteiden löydökset lisäävät alueen merkitystä. Kriittisiä merireittejä Guineanlahdella koskevasta ohjelmasta (CRIMGO) rahoitettu koulutus rannikkovartiostoille on tervetullut. Olisi pyrittävä löytämään EU:n virastojen ja EU:n ulkopuolisten toimijoiden välistä synergiaa alusten satelliittikuvien tulkinnassa. Keskeistä on merenkulkua koskevien tietojen saatavuus, ja yksityisten toimijoiden olisi autettava hallintoa saamaan täysipainoinen kuva merialasta. Guineanlahdelle olisi perustettava luotettava tapahtumien ilmoitusjärjestelmä.

| 3.8 | Välimerellä esiintyy useita meriturvallisuuteen liittyviä haasteita (esimerkiksi terrorismi, laiton kauppa ja maahanmuutto). Alueelliseen merialan yhteistyöhön tehtäviin investointeihin kuuluvat tiedustelu, valvonta, partiointi ja merivartiostotoiminta. |
| --- | --- |

3.8

Välimerellä esiintyy useita meriturvallisuuteen liittyviä haasteita (esimerkiksi terrorismi, laiton kauppa ja maahanmuutto). Alueelliseen merialan yhteistyöhön tehtäviin investointeihin kuuluvat tiedustelu, valvonta, partiointi ja merivartiostotoiminta.

| 3.9 | Talousvyöhykkeiden määritteleminen YK:n merioikeusyleissopimuksen mukaisesti auttaisi varmistamaan aluekiistojen rauhanmukaisen ratkaisemisen ja välttämään merialueiden hiilivetyvarojen löytymisestä aiheutuvia konflikteja itäisellä Välimerellä. |
| --- | --- |

3.9

Talousvyöhykkeiden määritteleminen YK:n merioikeusyleissopimuksen mukaisesti auttaisi varmistamaan aluekiistojen rauhanmukaisen ratkaisemisen ja välttämään merialueiden hiilivetyvarojen löytymisestä aiheutuvia konflikteja itäisellä Välimerellä.

| 3.10 | On EU:n strategisten etujen mukaista estää alueellisten konfliktien laajentumista Mustanmeren alueella energiavarmuuden ja energialähteiden monipuolistamisen takaamiseksi. |
| --- | --- |

3.10

On EU:n strategisten etujen mukaista estää alueellisten konfliktien laajentumista Mustanmeren alueella energiavarmuuden ja energialähteiden monipuolistamisen takaamiseksi.

| 3.11 | Vaikka EU:n satamien yleiset turvallisuusvaatimukset ovat kohentumassa, turvallisuutta olisi tiukennettava konttiturvallisuutta ja satamarakenteita koskevan ISPS-säännöstön nykyistä kurinalaisemmalla täytäntöönpanolla. Meriteitse tapahtuvaa asekauppaa käsittelevässä ranskalaisessa raportissa (10. helmikuuta 2014) korostetaan tavanomaisten aseiden laittoman kaupan määrää konttialuksilla. Yhdysvalloissa saatu kokemus on kuitenkin osoittanut, että kontteja ei voida läpivalaista sataprosenttisesti. Täydellistä turvallisuutta ei voida saavuttaa turvattomassa maailmassa. |
| --- | --- |

3.11

Vaikka EU:n satamien yleiset turvallisuusvaatimukset ovat kohentumassa, turvallisuutta olisi tiukennettava konttiturvallisuutta ja satamarakenteita koskevan ISPS-säännöstön nykyistä kurinalaisemmalla täytäntöönpanolla. Meriteitse tapahtuvaa asekauppaa käsittelevässä ranskalaisessa raportissa (10. helmikuuta 2014) korostetaan tavanomaisten aseiden laittoman kaupan määrää konttialuksilla. Yhdysvalloissa saatu kokemus on kuitenkin osoittanut, että kontteja ei voida läpivalaista sataprosenttisesti. Täydellistä turvallisuutta ei voida saavuttaa turvattomassa maailmassa.

| 3.12 | ETSK kannattaa täysin tiedonannossa esitettyä kantaa, jonka mukaan ”liikenneväylien avaaminen arktisten alueiden kautta ja näiden alueiden luonnon- ja mineraalivarojen hyödyntäminen aiheuttavat erityisiä ympäristöhaasteita, jotka on hoidettava erittäin huolellisesti. Ensiarvoisen tärkeää tässä yhteydessä on yhteistyö kumppanien kanssa.” |
| --- | --- |

3.12

ETSK kannattaa täysin tiedonannossa esitettyä kantaa, jonka mukaan ”liikenneväylien avaaminen arktisten alueiden kautta ja näiden alueiden luonnon- ja mineraalivarojen hyödyntäminen aiheuttavat erityisiä ympäristöhaasteita, jotka on hoidettava erittäin huolellisesti. Ensiarvoisen tärkeää tässä yhteydessä on yhteistyö kumppanien kanssa.”

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK tukee täysin laivanvarustajien aluksilla käyttöönottamia suojatoimenpiteitä (parhaat hallintakäytännöt) sekä kansainvälisesti sovittuja standardeja yksityisten aseistettujen vartijoiden läsnäolosta aluksilla. |
| --- | --- |

4.1

ETSK tukee täysin laivanvarustajien aluksilla käyttöönottamia suojatoimenpiteitä (parhaat hallintakäytännöt) sekä kansainvälisesti sovittuja standardeja yksityisten aseistettujen vartijoiden läsnäolosta aluksilla.

| 4.2 | LeaderSHIP 2020 -ohjelmaan perustuva voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskeva aloite edistää laivanrakennus- ja laivankorjausalan toimijoiden verkottumista. |
| --- | --- |

4.2

LeaderSHIP 2020 -ohjelmaan perustuva voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskeva aloite edistää laivanrakennus- ja laivankorjausalan toimijoiden verkottumista.

| 4.3 | Jäsenvaltioiden ja toimialan olisi yhdenmukaistettava normit, jotta varmistettaisiin merenkulun ja merivoimien valmiuksien toiminnallinen yhteensopivuus viestintäjärjestelmät ja teknologia mukaan lukien. |
| --- | --- |

4.3

Jäsenvaltioiden ja toimialan olisi yhdenmukaistettava normit, jotta varmistettaisiin merenkulun ja merivoimien valmiuksien toiminnallinen yhteensopivuus viestintäjärjestelmät ja teknologia mukaan lukien.

| 4.4 | Merivalvonnan verkosto (Marsur), EMSAn työskentelyn tulokset ja Copernicus-ohjelma olisi pantava täytäntöön. EMSA on järjestänyt merivalvontaa SafeSeaNet-, LRIT-, CleanSeaNet- ja THETIS-sovellusten avulla. Komitea on tyytyväinen yhteisen tietojenvaihtoympäristön (CISE) työskentelyyn Euroopan merivalvontavalmiuksien tehostamiseksi. |
| --- | --- |

4.4

Merivalvonnan verkosto (Marsur), EMSAn työskentelyn tulokset ja Copernicus-ohjelma olisi pantava täytäntöön. EMSA on järjestänyt merivalvontaa SafeSeaNet-, LRIT-, CleanSeaNet- ja THETIS-sovellusten avulla. Komitea on tyytyväinen yhteisen tietojenvaihtoympäristön (CISE) työskentelyyn Euroopan merivalvontavalmiuksien tehostamiseksi.

| 4.5 | Merellä pelastettuihin ihmisiin liittyy turvallisuuskysymyksiä, koska heidät on vietävä maihin ja heidän tietonsa on dokumentoitava. Etsintä- ja pelastuspalvelut ovat riippuvaisia alusten antamasta avusta. Satelliittiyhteydet ovat tärkeä apu pelastusoperaatioissa. Jäsenvaltioiden olisi sovellettava asianmukaisia IMO:n yleissopimuksia ja merellä pelastettujen kohtelua koskevia suuntaviivoja, joissa annetaan hallinnolle ja kapteeneille ohjeistusta näiden velvoitteita. |
| --- | --- |

4.5

Merellä pelastettuihin ihmisiin liittyy turvallisuuskysymyksiä, koska heidät on vietävä maihin ja heidän tietonsa on dokumentoitava. Etsintä- ja pelastuspalvelut ovat riippuvaisia alusten antamasta avusta. Satelliittiyhteydet ovat tärkeä apu pelastusoperaatioissa. Jäsenvaltioiden olisi sovellettava asianmukaisia IMO:n yleissopimuksia ja merellä pelastettujen kohtelua koskevia suuntaviivoja, joissa annetaan hallinnolle ja kapteeneille ohjeistusta näiden velvoitteita.

| 4.6 | ETSK korostaa, että on sovellettava olemassa olevia sääntöjä merihätään joutuneiden alusten suojapaikoista, koska tällaiset alukset vaarantavat navigoinnin ja ovat uhka ihmisille ja ympäristölle. Suojapaikan tarjoaminen on useissa tapauksissa viivästynyt, mikä osoittaa, että rannikkovaltioiden on toimittava ripeästi. Oikeusperustana asiassa ovat IMO:n ohjeet (suojapaikkoja koskeva päätöslauselma A.949 (23) ja ohjeet merihädässä olevien alusten valvonnasta (2007) sekä alusliikennettä koskeva EU:n seuranta- ja tietojärjestelmä, (alusliikennettä koskeva direktiivi 2002/59, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/17). On tärkeää, että kaikki rannikkovaltiot ratifioivat ja panevat täytäntöön nämä oikeudelliset välineet. |
| --- | --- |

4.6

ETSK korostaa, että on sovellettava olemassa olevia sääntöjä merihätään joutuneiden alusten suojapaikoista, koska tällaiset alukset vaarantavat navigoinnin ja ovat uhka ihmisille ja ympäristölle. Suojapaikan tarjoaminen on useissa tapauksissa viivästynyt, mikä osoittaa, että rannikkovaltioiden on toimittava ripeästi. Oikeusperustana asiassa ovat IMO:n ohjeet (suojapaikkoja koskeva päätöslauselma A.949 (23) ja ohjeet merihädässä olevien alusten valvonnasta (2007) sekä alusliikennettä koskeva EU:n seuranta- ja tietojärjestelmä, (alusliikennettä koskeva direktiivi 2002/59, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/17). On tärkeää, että kaikki rannikkovaltiot ratifioivat ja panevat täytäntöön nämä oikeudelliset välineet.

| 4.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n sitoumukseen kalavarojen kestävästä hyödyntämisestä, koska laiton, ilmoittamaton ja säätelemätön kalastus on maailmanlaajuista rikollista toimintaa. ETSK kannattaa EU:n viimeaikaista päätöstä laatia musta lista EU:n ulkopuolisten maiden laittomista ja YK:n merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) vastaisista kalastustuotteista. |
| --- | --- |

4.7

ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n sitoumukseen kalavarojen kestävästä hyödyntämisestä, koska laiton, ilmoittamaton ja säätelemätön kalastus on maailmanlaajuista rikollista toimintaa. ETSK kannattaa EU:n viimeaikaista päätöstä laatia musta lista EU:n ulkopuolisten maiden laittomista ja YK:n merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) vastaisista kalastustuotteista.

| 4.8 | ETSK korostaa, että EU:n biologista monimuotoisuutta ja meriluonnonvaroja eli unionin aluevesillä esiintyviä kala- ja mineraalivaroja on suojeltava mahdollisilta uhkilta. Lisäksi merenalaisten kaapelien suojaaminen vaikuttaa tietoliikenteen tehokkuuteen ja putkistojen turvallisuus puolestaan energiatehokkuuteen. |
| --- | --- |

4.8

ETSK korostaa, että EU:n biologista monimuotoisuutta ja meriluonnonvaroja eli unionin aluevesillä esiintyviä kala- ja mineraalivaroja on suojeltava mahdollisilta uhkilta. Lisäksi merenalaisten kaapelien suojaaminen vaikuttaa tietoliikenteen tehokkuuteen ja putkistojen turvallisuus puolestaan energiatehokkuuteen.

| 4.9 | Meriturvallisuuteen kuuluu myös meriveden saastumisen torjunta ydinonnettomuuksien sekä kemikaalien laittoman hävittämisen yhteydessä ja suuronnettomuuksissa, joihin liittyy saastuttavia aineita. EU:n on työskenneltävä tiiviisti merialueiden ekologisen eheyden säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

4.9

Meriturvallisuuteen kuuluu myös meriveden saastumisen torjunta ydinonnettomuuksien sekä kemikaalien laittoman hävittämisen yhteydessä ja suuronnettomuuksissa, joihin liittyy saastuttavia aineita. EU:n on työskenneltävä tiiviisti merialueiden ekologisen eheyden säilyttämiseksi.

Bryssel 11. syyskuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Henri MALOSSE

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n maahanmuuttopolitiikka ja suhteet kolmansiin maihin” (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

EUVL C 67, 6.3.2014, s. 32–46.

EUVL C 161, 6.6.2013, s. 87–92.

EUVL C 76, 14.3.2013, s. 15–19.

EUVL C 107, 6.4.2011, s. 64–67.

EUVL C 44, 11.2.2011, s. 173–177.

EUVL C 128, 18.5.2010, s. 131–135.

EUVL C 255, 22.9.2010, s. 103–109.

EUVL C 211, 19.8.2008, s. 31–36.

EUVL C 168, 20.7.2007, s. 57–62.

EUVL C 32, 5.2.2004, s. 21–27.

EUVL C 061, 14.3.2003, s. 174–183.

Euroopan parlamentin kertomus ja päätöslauselma unionin yhteisen turvallisuuspolitiikan merellisestä ulottuvuudesta, 12. syyskuuta 2013.

---