# Úřední věstník C 11/2015

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 11 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5815. ledna 2015 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 11

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5815. ledna 2015

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2015/C 011/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.7369 – Santander/PSA/JVs) (
  1
  ) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2015/C 011/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.7369 – Santander/PSA/JVs) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2015/C 011/02 | Směnné kurzy vůči euru | 2 |
| | Účetní dvůr |
| 2015/C 011/03 | Zvláštní zpráva č. 19/2014 – Předvstupní pomoc EU pro Srbsko | 3 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2015/C 011/04 | Sdělení Ministerstva pro hospodářský rozvoj Italské republiky podle čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků | 4 |
| | INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU |
| | Kontrolní úřad ESVO |
| 2015/C 011/05 | Výzva k předložení připomínek podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora v souvislosti se státní podporou ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS | 6 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2015/C 011/02

Směnné kurzy vůči euru

2

Účetní dvůr

2015/C 011/03

Zvláštní zpráva č. 19/2014 – Předvstupní pomoc EU pro Srbsko

3

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2015/C 011/04

Sdělení Ministerstva pro hospodářský rozvoj Italské republiky podle čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků

4

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

2015/C 011/05

Výzva k předložení připomínek podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora v souvislosti se státní podporou ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS

6

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SOUDNÍ ŘÍZENÍ |
| | Soudní dvůr ESVO |
| 2015/C 011/06 | Žádost o poradní stanovisko Soudního dvora ESVO předložená soudem Héraðsdómur Reykjavíkur dne 4. září 2014 ve věci Wow air ehf. v. Samkeppniseftirlitið (islandský úřad pro ochranu hospodářské soutěže), Isavia ohf. a Icelandair ehf. (Věc E-18/14) | 16 |
| 2015/C 011/07 | Žaloba společnosti DB Schenker ze dne 10. listopadu 2014 proti Kontrolnímu úřadu ESVO (Věc E-22/14) | 17 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2015/C 011/08 | Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 18 |

V   Oznámení

SOUDNÍ ŘÍZENÍ

Soudní dvůr ESVO

2015/C 011/06

Žádost o poradní stanovisko Soudního dvora ESVO předložená soudem Héraðsdómur Reykjavíkur dne 4. září 2014 ve věci Wow air ehf. v. Samkeppniseftirlitið (islandský úřad pro ochranu hospodářské soutěže), Isavia ohf. a Icelandair ehf. (Věc E-18/14)

16

2015/C 011/07

Žaloba společnosti DB Schenker ze dne 10. listopadu 2014 proti Kontrolnímu úřadu ESVO (Věc E-22/14)

17

JINÉ AKTY

Evropská komise

2015/C 011/08

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 15.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 11/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.7369 – Santander/PSA/JVs)

(Text s významem pro EHP)

(2015/C 11/01)

Dne 3. prosince 2014 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32014M7369. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32014M7369. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 15.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 11/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 11/2

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

14. ledna 2015

(2015/C 11/02)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1775 |
| JPY | japonský jen | 137,48 |
| DKK | dánská koruna | 7,4386 |
| GBP | britská libra | 0,77530 |
| SEK | švédská koruna | 9,5011 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2010 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 9,0560 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 28,229 |
| HUF | maďarský forint | 319,97 |
| PLN | polský zlotý | 4,2863 |
| RON | rumunský lei | 4,4928 |
| TRY | turecká lira | 2,6957 |
| AUD | australský dolar | 1,4473 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4089 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,1301 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,5250 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5724 |
| KRW | jihokorejský won | 1 277,86 |
| ZAR | jihoafrický rand | 13,5437 |
| CNY | čínský juan | 7,2968 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,6845 |
| IDR | indonéská rupie | 14 863,25 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,2317 |
| PHP | filipínské peso | 52,547 |
| RUB | ruský rubl | 77,9030 |
| THB | thajský baht | 38,603 |
| BRL | brazilský real | 3,0909 |
| MXN | mexické peso | 17,2151 |
| INR | indická rupie | 73,2273 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1775

JPY

japonský jen

137,48

DKK

dánská koruna

7,4386

GBP

britská libra

0,77530

SEK

švédská koruna

9,5011

CHF

švýcarský frank

1,2010

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

9,0560

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

28,229

HUF

maďarský forint

319,97

PLN

polský zlotý

4,2863

RON

rumunský lei

4,4928

TRY

turecká lira

2,6957

AUD

australský dolar

1,4473

CAD

kanadský dolar

1,4089

HKD

hongkongský dolar

9,1301

NZD

novozélandský dolar

1,5250

SGD

singapurský dolar

1,5724

KRW

jihokorejský won

1 277,86

ZAR

jihoafrický rand

13,5437

CNY

čínský juan

7,2968

HRK

chorvatská kuna

7,6845

IDR

indonéská rupie

14 863,25

MYR

malajsijský ringgit

4,2317

PHP

filipínské peso

52,547

RUB

ruský rubl

77,9030

THB

thajský baht

38,603

BRL

brazilský real

3,0909

MXN

mexické peso

17,2151

INR

indická rupie

73,2273

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

Účetní dvůr

| 15.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 11/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 11/3

---

Zvláštní zpráva č. 19/2014

„Předvstupní pomoc EU pro Srbsko“

(2015/C 11/03)

Evropský účetní dvůr Vás tímto informuje o vydání zvláštní zprávy č. 19/2014 „Předvstupní pomoc EU pro Srbsko“.

Zpráva je k dispozici k nahlédnutí či stažení na internetové stránce Účetního dvora http://eca.europa.eu

Výtisk zprávy lze získat zdarma po zaslání žádosti Účetnímu dvoru na adresu:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Publications (PUB) |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-mail: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Publications (PUB)

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

nebo vyplněním elektronické objednávky na internetové stránce EU Bookshop.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 15.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 11/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 11/4

---

Sdělení Ministerstva pro hospodářský rozvoj Italské republiky podle čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků

(2015/C 11/04)

Ministerstvo pro hospodářský rozvoj oznamuje, že obdrželo žádost o povolení k průzkumu uhlovodíků od společnosti AleAnna Resources LLC, nazvanou nazývané „LA STEFANINA“ týkající se oblasti v regionu Emilia Romagna, konkrétně v provinciích Ferrara a Ravenna, vymezené úseky na polednících a rovnoběžkách, jejichž koncové body jsou označeny těmito zeměpisnými souřadnicemi:

| Body | Zeměpisné souřadnice |
| --- | --- |
| západní délka Monte Mario | severní šířka |
| a | – 0°28′ | 44°40′ |
| b | – 0°24′ | 44°40′ |
| c | – 0°24′ | 44°38′ |
| d | – 0°20′ | 44°38′ |
| e | – 0°20′ | 44°36′ |
| f | – 0°21′ | 44°36′ |
| g | – 0°21′ | 44°33′ |
| h | – 0°17′ | 44°33′ |
| i | – 0°17′ | 44°32′ |
| l | – 0°23′ | 44°32′ |
| m | – 0°23′ | 44°31′ |
| n | – 0°25′ | 44°31′ |
| o | – 0°25′ | 44°32′ |
| p | – 0°27′ | 44°32′ |
| q | – 0°27′ | 44°33′ |
| r | – 0°28′ | 44°33′ |

Body

Zeměpisné souřadnice

západní délka Monte Mario

severní šířka

a

– 0°28′

44°40′

b

– 0°24′

44°40′

c

– 0°24′

44°38′

d

– 0°20′

44°38′

e

– 0°20′

44°36′

f

– 0°21′

44°36′

g

– 0°21′

44°33′

h

– 0°17′

44°33′

i

– 0°17′

44°32′

l

– 0°23′

44°32′

m

– 0°23′

44°31′

n

– 0°25′

44°31′

o

– 0°25′

44°32′

p

– 0°27′

44°32′

q

– 0°27′

44°33′

r

– 0°28′

44°33′

Uvedené souřadnice byly určeny podle národní mapy vypracované Vojenským zeměpisným ústavem (Istituto Geografico Militare – IGM) – list mapy Itálie v měřítku 1:100 000 – list č. 89.

Rozloha takto vymezené oblasti je 139,72 km2.

V souladu s uvedenou směrnicí, s článkem 4 legislativního dekretu č. 625 ze dne 25. listopadu 1996, s ministerským dekretem ze dne 4. března 2011 a ředitelským dekretem ze dne 22. března 2011 zveřejňuje Ministerstvo pro hospodářský rozvoj sdělení, aby zainteresované subjekty mohly předložit žádosti o povolení k průzkumu uhlovodíků pro stejnou oblast vymezenou body a souřadnicemi uvedenými výše.

Orgán, v jehož pravomoci je vydání příslušného povolení k průzkumu, je Ministerstvo pro hospodářský rozvoj – Generální ředitelství pro nerostné a energetické zdroje – Oddělení VI.

Pravidla pro vydání oprávnění k těžbě jsou uvedena v těchto právních předpisech: zákon č. 613 ze dne 21. července 1967, zákon č. 9 ze dne 9. ledna 1991, legislativní dekret č. 625 ze dne 25. listopadu 1996, ministerský dekret ze dne 4. března 2011 a ředitelský dekret ze dne 22. března 2011.

Datum uzávěrky je tři měsíce po zveřejnění tohoto sdělení v Úředním věstníku Evropské unie.

Žádosti obdržené po uplynutí uvedené lhůty nebudou brány v potaz.

Žádosti se zasílají na adresu Ministerstva pro hospodářský rozvoj:

| Ministero dello sviluppo economico |
| --- |
| Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche |
| Divisione VI |
| Via Molise 2 |
| 00187 Roma |
| ITALIA |

Ministero dello sviluppo economico

Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche

Divisione VI

Via Molise 2

00187 Roma

ITALIA

Žádosti lze zasílat i pomocí certifikované elektronické pošty na adresu ene.rme.div6@pec.sviluppoeconomico.gov.it; dokumenty je třeba předložit v elektronické podobě spolu s elektronickým podpisem právního zástupce žadatele.

V souladu s bodem 2 přílohy A dekretu předsedy vlády č. 22 ze dne 22. prosince 2010 je celkové trvání řízení pro udělení povolení k průzkumu maximálně 180 dnů.

---

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

| 15.1.2015 | CS EN | Úřední věstník Evropské unie | C 11/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

CS EN

Úřední věstník Evropské unie

C 11/6

---

Výzva k předložení připomínek podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora v souvislosti se státní podporou ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS

(2015/C 11/05)

Rozhodnutím č. 444/14/COL ze dne 22. října 2014 uvedeným v závazném znění na stránkách následujících za tímto shrnutím zahájil Kontrolní úřad ESVO řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora. Norským orgánům byla pro informaci zaslána kopie tohoto rozhodnutí.

Kontrolní úřad ESVO tímto oznámením vyzývá státy ESVO, členské státy EU a zúčastněné strany, aby mu ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění tohoto oznámení zaslaly své připomínky k uvedenému opatření na adresu:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| 35, Rue Belliard/Belliardstraat |
| 1040 Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

35, Rue Belliard/Belliardstraat

1040 Brussels

BELGIQUE/BELGIË

Připomínky budou předány norským orgánům. Zúčastněná strana podávající připomínky může písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

Postup

Na základě několika stížností a informací o trhu Kontrolní úřad ESVO (Kontrolní úřad) provedl šetření týkající se údajné státní podpory ve prospěch profesionálního fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS. Kontrolní úřad následně zaslal dvě žádosti o podání informací určené norským orgánům, které na ně odpověděly.

Popis opatření

Dohodou ze dne 28. listopadu 2006 obec Sandefjord převedla bezúplatně dceřiným společnostem klubu Sandefjord Fotball AS dva pozemky v oblasti Pindsle. Dané pozemky (určené pro zemědělské využití) obec původně získala za 3,7 milionů NOK a poté změnila jejich využití na stadion a komerční využití.

Podle dohody byl fotbalový klub Sandefjord Fotball AS povinen vybudovat na části pozemku fotbalový stadion (odhadované náklady činily 110 milionů NOK) a druhou část pozemku mohl prodat a z výnosu financovat výstavbu stadionu. Krátce poté fotbalový klub Sandefjord Fotball AS prodal svoji dceřinou společnost, která vlastnila tuto druhou část pozemku, společnosti Pindsle Property AS za 40 milionů EUR. Před prodejem nebylo provedeno ocenění společnosti.

Dohoda také obsahovala řadu dalších závazků. Fotbalový klub Sandefjord Fotball AS zejména souhlasil, že na pozemku stadionu provede silniční práce (odhadované náklady v přibližné výši 6,5 milionů NOK) a uhradí náklady v souvislosti s ukončením provozu starého stadionu, včetně oprav (dohromady přibližně 2,6 milionů NOK).

Nový stadion byl dokončen v červenci roku 2007 a celkové náklady na výstavbu dosáhly 100 milionů NOK. Součástí stadionu je kromě fotbalového hřiště a tribuny celá řada dalšího vybavení, včetně atletické dráhy, posilovny a zasedacích místností. Tato zařízení jsou bezplatně pronajímána jiným (zejména amatérským sportovním) organizacím.

Dne 9. června 2009 fotbalový klub Sandefjord Fotball AS prodal společnost vlastnící stadion a sousedící komerční nemovitosti společnosti Pindsle Property AS za 15 milionů NOK. Cena byla stanovena na základě znaleckého posudku, který byl vyžadován z důvodu, že několik osob zastávalo funkce v řídících a dozorčích orgánech a vlastnilo podíly jak v klubu, tak ve společnosti Pindsle Property AS. Po prodeji klub Sandefjord Fotball AS platí za využívání stadionu roční nájemné ve výši 3 miliony NOK a 30 % z hodnoty prodaných lístků. Podle norských orgánů tato výše nájemného odpovídá částce, kterou platí za využívání stadionu ostatní fotbalové kluby v Norsku.

Připomínky norských orgánů

Podle norských orgánů dohoda z 28. listopadu 2006, na jejímž základě byly pozemky převedeny, zavazovala klub Sandefjord Fotball AS k vybudování stadionu, jehož odhadované náklady značně převyšovaly hodnotu pozemku. Proto převod pozemků nemohl vést k poskytnutí hospodářské výhody klubu Sandefjord Fotball AS.

Pokud jde o hodnotu dotčených dvou pozemků, norské orgány tvrdí, že pozemek, na němž se stadion nachází, nemá žádnou tržní hodnotu, neboť je dle územního plánu určen k využití jako fotbalový stadion. To znamená, že jakákoli developerská činnost na tomto pozemku musí zahrnovat vybudování fotbalového stadionu, s čímž jsou spojeny značné stavební náklady. Z tohoto důvodu by o pozemek neměl zájem žádný jiní kupující kromě fotbalového klubu.

Pokud jde o hodnotu druhého pozemku, norské orgány tvrdí, že cena ve výši 40 milionů NOK zaplacená společností Pindsle Property AS neodpovídá tržní ceně, ale vycházela spíše z finančních požadavků klubu Sandefjord Fotball AS. Vlastníci společnosti Pindsle Property AS fotbalový klub podporovali a chtěli přispět k výstavbě stadionu. Norské orgány poskytly znalecký odhad vypracovaný třetí stranou, ve kterém byla uvedena tržní cena přibližně 15 milionů NOK.

Norské orgány tvrdí, že hodnota pozemku by měla být snížena o další závazky obsažené v dohodě ze dne 28. listopadu 2006, které se týkají silničních a ukončení provozu stadionu, včetně oprav.

Existence státní podpory

Protože obec Sandefjord získala pozemek, který byl následně klubu Sandefjord Fotball AS poskytnut bezúplatně, jedná se podporu poskytovanou ze státních prostředků ve smyslu článku 61 Dohody o EHP.

Sandefjord Fotball AS je profesionální fotbalový klub provozující hospodářskou činnost na několika trzích, včetně trhu pro přestupy hráčů, jakož i na trzích prodeje vstupenek, televizních práv, suvenýrů klubu a sponzorské činnosti. Z tohoto důvodu splňuje kritéria podniku. Protože klub byl jediným příjemcem, je opatření selektivní.

Obec Sandefjod nedodržela postupy uvedené v pokynech Kontrolního úřadu k prvkům státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci. Kontrolní úřad tedy nemůže na základě postupu obce vyloučit, že opatření představuje státní podporu.

Pokud jde o převod pozemku, na kterém byl stadion postaven, Kontrolní úřad není přesvědčen, že závazek vybudovat fotbalový stadion lze považovat za snížení tržní ceny na nulu. Norské orgány dále nezdůvodnily prodej za cenu, která byla nižší než pořizovací náklady pro obec.

Pokud jde o převod pozemku určeného ke komerčnímu využití, Kontrolní úřad se domnívá, že tržně jednající hospodářský subjekt by do smlouvy nezahrnul podmínku týkající se vybudování nebo financování stadionu. Kontrolní úřad se v této fázi dále domnívá, že cena ve výši 40 milionů NOK zaplacená společností Pindsle Property AS za společnost vlastnící pozemek je spolehlivějším ukazatelem tržní hodnoty než znalecký odhad ex post poskytnutý norskými orgány.

Pokud jde o další náklady, jež podle smlouvy vznikly klubu Sandefjord Fotball AS a o kterých norské orgány tvrdí, že jsou odečitatelné od tržní ceny, není Kontrolní orgán přesvědčen, že odrážejí náklady, které by jinak musela obec nést sama.

Kontrolní orgán se dále domnívá, že dané opatření může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP, protože klub Sandefjord Fotball AS vykonává hospodářské činnosti na trzích, které zahrnují několik zemí v EHP. Klub je zejména činný na mezinárodním trhu pro přestupy hráčů a pravidelně získává hráče zejména z ostatních zemí v EHP.

Kontrolní orgán tedy dospěl k předběžnému závěru, že převod daného pozemku vedl udělení státní podpory ve prospěch klubu Sandefjord Fotball AS.

Slučitelnost podpory

Podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP mohou být státní podpory na podporu sportu, včetně podpory na sportovní infrastrukturu, považovány za slučitelné s fungováním Dohody o EHP, pokud nemění podmínky obchodu a hospodářské soutěže v EHP v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

Norské orgány však ještě nepředložily žádné argumenty týkající se slučitelnosti. V důsledku toho má Kontrolní úřad pochybnosti, zda převod pozemku klubu Sandefjord Fotball AS lze považovat za slučitelný s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.

Závěr

V souvislosti s předchozími úvahami se Kontrolní úřad rozhodl zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, pokud jde o státní podporu ve prospěch klubu Sandefjord Fotball AS. Zúčastněné strany mohou předkládat své připomínky ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

V souladu s článkem 14 protokolu 3 může být od příjemce požadováno navrácení všech protiprávních podpor.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 444/14/COL

of 22 October 2014

opening the formal investigation procedure into aid in favour of Sandefjord Fotball AS

(Norway)

The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’),

HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61,

HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,

HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6(1) of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774). |
| --- | --- |

(1)

Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774).

| (2) | The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518). |
| --- | --- |

(2)

The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518).

2.   The alleged beneficiary

| (3) | Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team. |
| --- | --- |

(3)

Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team.

| (4) | The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league. |
| --- | --- |

(4)

The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league.

| (5) | Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players. |
| --- | --- |

(5)

Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players.

| (6) | Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies. |
| --- | --- |

(6)

Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies.

3.   The complaints and market information

| (7) | The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following. |
| --- | --- |

(7)

The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following.

| (8) | In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot. |
| --- | --- |

(8)

In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot.

| (9) | Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies. |
| --- | --- |

(9)

Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies.

| (10) | The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid. |
| --- | --- |

(10)

The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid.

4.   Description of the measure

4.1.   Background

| (11) | Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest. |
| --- | --- |

(11)

Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest.

4.2.   The construction of the new stadium

| (12) | In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium. |
| --- | --- |

(12)

In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium.

| (13) | The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS. |
| --- | --- |

(13)

The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS.

| (14) | According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(14)

According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS.

| (15) | Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million). |
| --- | --- |

(15)

Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million).

| (16) | Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale. |
| --- | --- |

(16)

Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale.

| (17) | The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations. |
| --- | --- |

(17)

The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations.

4.3.   Subsequent sale of the stadium

| (18) | In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(18)

In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS.

| (19) | The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009. |
| --- | --- |

(19)

The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009.

| (20) | Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use. |
| --- | --- |

(20)

Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use.

5.   Comments by the Norwegian authorities

| (21) | The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid. |
| --- | --- |

(21)

The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid.

| (22) | According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(22)

According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS.

| (23) | Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land. |
| --- | --- |

(23)

Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land.

| (24) | Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2). |
| --- | --- |

(24)

Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2).

| (25) | Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(25)

Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land.

II.   ASSESSMENT

6.   The presence of State aid

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’. |
| --- | --- |

(26)

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.

| (27) | This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition. |
| --- | --- |

(27)

This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition.

6.1.   State resources

| (28) | In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3). |
| --- | --- |

(28)

In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3).

| (29) | The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources. |
| --- | --- |

(29)

The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources.

| (30) | Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4). |
| --- | --- |

(30)

Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4).

6.2.   Undertaking

| (31) | It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6). |
| --- | --- |

(31)

It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6).

| (32) | Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship. |
| --- | --- |

(32)

Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship.

| (33) | The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(33)

The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement.

6.3.   Economic advantage

| (34) | A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price. |
| --- | --- |

(34)

A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price.

| (35) | The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land. |
| --- | --- |

(35)

The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land.

| (36) | In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality. |
| --- | --- |

(36)

In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality.

| (37) | A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test. |
| --- | --- |

(37)

A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test.

6.3.1.   Transfer of plot 152/96

| (38) | At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission. |
| --- | --- |

(38)

At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission.

| (39) | The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’ |
| --- | --- |

(39)

The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’

| (40) | In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality. |
| --- | --- |

(40)

In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality.

| (41) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(41)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.3.2.   Transfer of plot 152/97

| (42) | Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage. |
| --- | --- |

(42)

Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage.

| (43) | The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking. |
| --- | --- |

(43)

The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking.

| (44) | The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10). |
| --- | --- |

(44)

The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10).

| (45) | The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(45)

The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS.

| (46) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(46)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities.

| (47) | The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(47)

The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (48) | The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(48)

The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (49) | Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(49)

Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.4.   Selectivity

| (50) | The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking. |
| --- | --- |

(50)

The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking.

6.5.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

| (51) | According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11). |
| --- | --- |

(51)

According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11).

| (52) | The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12). |
| --- | --- |

(52)

The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12).

| (53) | In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA. |
| --- | --- |

(53)

In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA.

| (54) | The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(54)

The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.

6.6.   Conclusion

| (55) | Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(55)

Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

7.   Compatibility

| (56) | Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13). |
| --- | --- |

(56)

Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13).

| (57) | The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission. |
| --- | --- |

(57)

The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission.

| (58) | However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(58)

However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement.

8.   Conclusion

| (59) | Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(59)

Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (60) | Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(60)

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (61) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision. |
| --- | --- |

(61)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision.

| (62) | The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision. |
| --- | --- |

(62)

The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision.

| (63) | The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(63)

The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately.

| (64) | The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law, |
| --- | --- |

(64)

The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I and Article 4(4) of Part II of Protocol 3 is opened into the potential aid measure implemented by the Norwegian authorities, which is the transfer of land from the municipality of Sandefjord to Sandefjord Fotball AS.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure by 24 November 2014.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide by 24 November, all documents, information and data needed for the assessment of

| — | the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and |
| --- | --- |

—

the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and

| — | the compatibility of the aid measure. |
| --- | --- |

—

the compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English language version of this Decision is authentic.

Decision made in Brussels, on 22 October 2014.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Helga JÓNSDÓTTIR

College Member

---

(1)  Pindsle Eindomsutvikling AS, including its subsidiaries Pindsle Stadion AS and Arena Næring AS. It will be called Pindsle Property AS in the following.

1

(2)  The valuation report estimates the combined value of plots 152/96 and 152/97 at NOK 31 million. The NOK 15 million results from apportioning this estimate according to the respective size of the two plots.

2

(3)  Article 2 of Commission Directive 2006/111/EC on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

3

(4)  Case C-379/98 Preussen Elektra v Schleswag EU:C:2001:160, paragraphs 59-60. See also the Commission’s answer to the parliamentary question P-2491/02 (OJ C 137 E, 12.6.2003, p. 87).

4

Preussen Elektra

Schleswag

(5)  Case C-41/90 Höfner and Elser v Macroton EU:C:1991:161, paragraphs 21-2; Joined Cases C-180/98 to C-180/98 Pavlov and Others EU:C:2000:428; and Case E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v EFTA Surveillance Authority [2008] EFTA Ct. Rep. p. 61, paragraph 78.

5

Höfner and Elser

Macroton

Pavlov and Others

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA Surveillance Authority

(6)  Case C-222/04 Ministero dell’Economica e delle Finanze v Cassa di Risparmio di Firenze SpA EU:C:2006:8, paragraph 108.

6

Ministero dell’Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(7)  Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities, adopted on 17 November 1999. Available at: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

7

(8)  Case C-39/94 SFEI and Others EU:C:1996:285, paragraphs 60-61.

8

SFEI and Others

(9)  I.e. the acquisition costs incurred by the public authority in question.

9

(10)  This is further shown by the absence of an independent expert valuation, which is required under Norwegian company law for transactions between companies in the same group.

10

(11)  Case C-372/97 Italy v Commission EU:C:2004:234, paragraph 44.

11

Italy

Commission

(12)  Case 730/79 Philip Morris Holland BV v Commission EU:C:1980:209, paragraphs 11-12 and Joined Cases E-5/04, E-6/04, E-7/04 Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS v EFTA Surveillance Authority [2005] EFTA Ct. Rep. 117, paragraph 94.

12

Philip Morris Holland BV

Commission

Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS

EFTA Surveillance Authority

(13)  Case C-364/90 Italy v Commission EU:C:1993:157, paragraph 20.

13

Italy

Commission

(14)  Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p. 1), incorporated at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement.

14

(15)  See e.g. Commission Decision in case SA.37109 (2013/N), Football stadiums in Flanders (OJ C 69, 7.3.2014, p. 1-28).

15

Football stadiums in Flanders

---

V Oznámení

SOUDNÍ ŘÍZENÍ

Soudní dvůr ESVO

| 15.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 11/16

---

Žádost o poradní stanovisko Soudního dvora ESVO předložená soudem Héraðsdómur Reykjavíkur dne 4. září 2014 ve věci Wow air ehf. v. Samkeppniseftirlitið (islandský úřad pro ochranu hospodářské soutěže), Isavia ohf. a Icelandair ehf.

(Věc E-18/14)

(2015/C 11/06)

Dopisem ze dne 4. září 2014, který byl na podatelnu Soudního dvora ESVO doručen dne 4. září 2014, požádal Héraðsdómur Reykjavíkur (okresní soud v Reykjavíku) Soudní dvůr ESVO o poradní stanovisko ve věci Wow air ehf. v. Samkeppniseftirlitið (islandský úřad pro ochranu hospodářské soutěže), Isavia ohf. a Icelandair ehf. ohledně následujících otázek:

| 1. | Jsou členské státy na základě nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství povinny zajistit, aby koordinátorovi, který je jmenován v souladu s ustanoveními zmiňovaného nařízení, byla vnitrostátním právem svěřena nezávislá správní pravomoc v rámci výkonné moci členského státu, pokud jde o výkon jeho úkolů, nebo může členský stát o postavení koordinátora rozhodnout sám podle vnitrostátního práva? |
| --- | --- |

1.

Jsou členské státy na základě nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství povinny zajistit, aby koordinátorovi, který je jmenován v souladu s ustanoveními zmiňovaného nařízení, byla vnitrostátním právem svěřena nezávislá správní pravomoc v rámci výkonné moci členského státu, pokud jde o výkon jeho úkolů, nebo může členský stát o postavení koordinátora rozhodnout sám podle vnitrostátního práva?

| 2. | Předpokládá se v pokynech pro vyřizování stížností ohledně přidělování letištních časů podle čl. 8 odst. 7 a 8 nařízení (EHS) č. 95/93, že na všechny stížnosti, včetně stížností motivovaných aspekty hospodářské soutěže, bude uplatněn v něm předepsaný postup, nebo má být 15. bod odůvodnění tohoto nařízení chápán tak, že předmětné nařízení má být uplatňováno, aniž by tím byla dotčena pravidla hospodářské soutěže stanovená ve Smlouvě, konkrétně v článcích 85 a 86, v tom smyslu, že stížnosti motivované aspekty hospodářské soutěže spadají výhradně do pravomoci úřadu pro ochranu hospodářské soutěže v příslušném členském státě, a mají být tudíž předkládány přímo jemu? |
| --- | --- |

2.

Předpokládá se v pokynech pro vyřizování stížností ohledně přidělování letištních časů podle čl. 8 odst. 7 a 8 nařízení (EHS) č. 95/93, že na všechny stížnosti, včetně stížností motivovaných aspekty hospodářské soutěže, bude uplatněn v něm předepsaný postup, nebo má být 15. bod odůvodnění tohoto nařízení chápán tak, že předmětné nařízení má být uplatňováno, aniž by tím byla dotčena pravidla hospodářské soutěže stanovená ve Smlouvě, konkrétně v článcích 85 a 86, v tom smyslu, že stížnosti motivované aspekty hospodářské soutěže spadají výhradně do pravomoci úřadu pro ochranu hospodářské soutěže v příslušném členském státě, a mají být tudíž předkládány přímo jemu?

| 3. | Vydá-li úřad pro ochranu hospodářské soutěže některého členského státu pokyny na základě vnitrostátních právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže (a s odvoláním na nařízení (EHS) č. 95/93) a zamýšlí tím podnítit hospodářskou soutěž, předpokládá se v uvedeném nařízení, že tyto pokyny budou vydány řídicímu orgánu letiště / příslušnému orgánu, nebo by tyto pokyny měly být vydány koordinátorovi? |
| --- | --- |

3.

Vydá-li úřad pro ochranu hospodářské soutěže některého členského státu pokyny na základě vnitrostátních právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže (a s odvoláním na nařízení (EHS) č. 95/93) a zamýšlí tím podnítit hospodářskou soutěž, předpokládá se v uvedeném nařízení, že tyto pokyny budou vydány řídicímu orgánu letiště / příslušnému orgánu, nebo by tyto pokyny měly být vydány koordinátorovi?

---

| 15.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 11/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 11/17

---

Žaloba společnosti DB Schenker ze dne 10. listopadu 2014 proti Kontrolnímu úřadu ESVO

(Věc E-22/14)

(2015/C 11/07)

Společnosti Schenker North AB, Schenker Privpak AB a Schenker Privpak AS (společně označované „DB Schenker“), zastoupené advokátem Jonem Midthjellem, Advokatfirmaet Midthjell AS, Grev Wedels plass 5, NO-0151 Oslo, Norsko, podaly dne 10. listopadu 2014 k Soudnímu dvoru ESVO žalobu proti Kontrolnímu úřadu ESVO.

Žalobci požadují, aby Soudní dvůr ESVO:

| 1. | zrušil rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO ze dne 9. září 2014 ve věci č. 75697 (DB Schenker); |
| --- | --- |

1.

zrušil rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO ze dne 9. září 2014 ve věci č. 75697 (DB Schenker);

| 2. | uložil Kontrolnímu úřadu a případným vedlejším účastníkům náhradu nákladů řízení. |
| --- | --- |

2.

uložil Kontrolnímu úřadu a případným vedlejším účastníkům náhradu nákladů řízení.

Právní a skutkové souvislosti a právní odůvodnění:

| — | Žalobci, podnik Schenker North AB a podnik Schenker Privpak AB, oba usazené ve Švédsku, a podnik Schenker Privpak AS, usazený v Norsku, jsou součástí skupiny DB Schenker. Tato skupina je celosvětovým podnikem v odvětví spedičních služeb a logistiky, který je ve vlastnictví podniku Deutsche Bahn AG. |
| --- | --- |

—

Žalobci, podnik Schenker North AB a podnik Schenker Privpak AB, oba usazené ve Švédsku, a podnik Schenker Privpak AS, usazený v Norsku, jsou součástí skupiny DB Schenker. Tato skupina je celosvětovým podnikem v odvětví spedičních služeb a logistiky, který je ve vlastnictví podniku Deutsche Bahn AG.

| — | Rozsudkem ve věci E-5/13 DB Schenker v. ESA ze dne 7. července 2014 Soudní dvůr ESVO zrušil rozhodnutí Kontrolního úřadu ze dne 25. ledna 2013 ve věci č. 73075 (DB Schenker) v té části, v níž zamítá úplný nebo částečný přístup (podle čl. 4 odst. 4 a 6 pravidel o přístupu veřejnosti k dokumentům z roku 2012) k dokumentům, které jsou součástí spisů ve věci, v níž Kontrolní úřad vydal rozhodnutí č. 321/10/KOL (Norway Post – věrnostní systém/systém slev), a odmítl poskytnout přístup k úplnému znění rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 321/10/KOL; |
| --- | --- |

—

Rozsudkem ve věci E-5/13 DB Schenker v. ESA ze dne 7. července 2014 Soudní dvůr ESVO zrušil rozhodnutí Kontrolního úřadu ze dne 25. ledna 2013 ve věci č. 73075 (DB Schenker) v té části, v níž zamítá úplný nebo částečný přístup (podle čl. 4 odst. 4 a 6 pravidel o přístupu veřejnosti k dokumentům z roku 2012) k dokumentům, které jsou součástí spisů ve věci, v níž Kontrolní úřad vydal rozhodnutí č. 321/10/KOL (Norway Post – věrnostní systém/systém slev), a odmítl poskytnout přístup k úplnému znění rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 321/10/KOL;

| — | Dne 17. července 2014 obdržel DB Schenker elektronickou poštou dopis od Kontrolního úřadu, kterým byl informován o tom, že Kontrolní úřad opět rozhodl zamítnout přístup DB Schenker ke sporným dokumentům. DB Schenker byl vyzván, aby předložil potvrzující žádost, pokud si přeje, aby Kontrolní úřad svůj postoj znovu zvážil. |
| --- | --- |

—

Dne 17. července 2014 obdržel DB Schenker elektronickou poštou dopis od Kontrolního úřadu, kterým byl informován o tom, že Kontrolní úřad opět rozhodl zamítnout přístup DB Schenker ke sporným dokumentům. DB Schenker byl vyzván, aby předložil potvrzující žádost, pokud si přeje, aby Kontrolní úřad svůj postoj znovu zvážil.

| — | Dne 27. srpna 2014 DB Schenker zaslal Kontrolnímu úřadu potvrzující žádost. Dne 9. září 2014 zaslal Kontrolní úřad DB Schenker e-mail s exemplářem rozhodnutí, kterým se DB Schenker znovu zamítá úplný nebo částečný přístup podle čl. 4 odst. 4 a 6 pravidel o přístupu veřejnosti k dokumentům z roku 2012 ke stejným dokumentům, tj. k dokumentům z případových spisů, jež vedly k rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 321/10/KOL (Norway Post – věrnostní systém/systém slev), a k úplnému znění rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 321/10/KOL. DB Schenker usiluje o zrušení tohoto rozhodnutí podle článku 36 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru. |
| --- | --- |

—

Dne 27. srpna 2014 DB Schenker zaslal Kontrolnímu úřadu potvrzující žádost. Dne 9. září 2014 zaslal Kontrolní úřad DB Schenker e-mail s exemplářem rozhodnutí, kterým se DB Schenker znovu zamítá úplný nebo částečný přístup podle čl. 4 odst. 4 a 6 pravidel o přístupu veřejnosti k dokumentům z roku 2012 ke stejným dokumentům, tj. k dokumentům z případových spisů, jež vedly k rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 321/10/KOL (Norway Post – věrnostní systém/systém slev), a k úplnému znění rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 321/10/KOL. DB Schenker usiluje o zrušení tohoto rozhodnutí podle článku 36 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru.

Žalobci tvrdí, že Kontrolní úřad ESVO:

| — | porušil výjimku týkající se obchodních zájmů stanovenou v čl. 4 odst. 4 pravidel o přístupu veřejnosti k dokumentům [z roku 2012] a povinnost profesní mlčenlivosti stanovenou v článku 122 Dohody o EHP, čl. 14 odst. 4 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru a čl. 28 odst. 2 kapitoly II protokolu 4 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, a tudíž neoprávněně zrušil sporné dokumenty, čímž porušil právo veřejnosti na přístup k dokumentům stanovené v čl. 2 odst. 1 pravidel o přístupu veřejnosti k dokumentům z roku 2012, |
| --- | --- |

—

porušil výjimku týkající se obchodních zájmů stanovenou v čl. 4 odst. 4 pravidel o přístupu veřejnosti k dokumentům [z roku 2012] a povinnost profesní mlčenlivosti stanovenou v článku 122 Dohody o EHP, čl. 14 odst. 4 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru a čl. 28 odst. 2 kapitoly II protokolu 4 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, a tudíž neoprávněně zrušil sporné dokumenty, čímž porušil právo veřejnosti na přístup k dokumentům stanovené v čl. 2 odst. 1 pravidel o přístupu veřejnosti k dokumentům z roku 2012,

| — | porušil výjimku týkající se převažujícího veřejného zájmu stanovenou v čl. 4 odst. 4 a čl. 4 odst. 6 pravidel o přístupu veřejnosti k dokumentům z roku 2012, a tudíž neoprávněně zrušil sporné dokumenty, čímž porušil právo veřejnosti na přístup k dokumentům stanovené v čl. 2 odst. 1 pravidel o přístupu veřejnosti k dokumentům z roku 2012. |
| --- | --- |

—

porušil výjimku týkající se převažujícího veřejného zájmu stanovenou v čl. 4 odst. 4 a čl. 4 odst. 6 pravidel o přístupu veřejnosti k dokumentům z roku 2012, a tudíž neoprávněně zrušil sporné dokumenty, čímž porušil právo veřejnosti na přístup k dokumentům stanovené v čl. 2 odst. 1 pravidel o přístupu veřejnosti k dokumentům z roku 2012.

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 15.1.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 11/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 11/18

---

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2015/C 11/08)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

ŽÁDOST O ZMĚNU

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
   (2)

ŽÁDOST O ZMĚNU PODLE ČLÁNKU 9

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)“

č. ES: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Položka specifikace produktu, jíž se změna týká

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Druh změny (změn)

—

—

—

—

3.   Změna (změny)

Seskupení si přálo upravit svou specifikaci, aby se jednak ujasnily a upřesnily některé body (jde zejména o zohlednění specifičností malých subjektů, vývoje obchodních úprav pro spotřebitele a způsobů uvádění na trh na tradičních trzích s vykrmenou drůbeží, které zůstávají výrazem gastronomické a venkovské kultury jihozápadní Francie) v rámci zachování pokroku, a jednak zohlednil technický vývoj, ke kterému došlo v odvětví od zaregistrování CHZO v roce 2000.

3.1   Popis produktu

Provedly se tyto změny:

| 1. | Vkládá se celá kachna (s játry nebo bez jater) a vykuchané jatečně upravené tělo.
  Vložily se různé obchodní úpravy celé kachny, které se tradičně prodávají na trzích s vykrmenou drůbeží v jihozápadní oblasti Francie (trhy specializované na prodej mulardů (kachen pižmových) a hus a naporcovaných kusů těchto zvířat).
  Tyto obchodní úpravy odpovídají celému jatečně poraženému zvířeti v různém stupni vykuchání, z něhož pocházejí jednotlivé naporcované kusy nebo droby uvedené ve specifikaci zaregistrované v roce 2000 (surové nebo zpracované produkty).
  Celá kachna (s játry nebo bez jater) se obchodně upravuje jako čerstvá, zmrazená nebo hluboce zmrazená.
  Z útrob nebo drobů mohou být pod označením CHZO prodávána pouze játra, srdce a vole.
  Seskupení se rozhodlo zachovat seznam naporcovaných kusů a drobů uvedený v zaregistrované specifikaci CHZO, který je v souladu s historií a pověstí produktů z mulardů tradičně prodávaných v jihozápadní oblasti Francie. Nepřálo si rozšířit označení CHZO o netradiční naporcované kusy. |
| --- | --- |

1.

Vkládá se celá kachna (s játry nebo bez jater) a vykuchané jatečně upravené tělo.

Vložily se různé obchodní úpravy celé kachny, které se tradičně prodávají na trzích s vykrmenou drůbeží v jihozápadní oblasti Francie (trhy specializované na prodej mulardů (kachen pižmových) a hus a naporcovaných kusů těchto zvířat).

Tyto obchodní úpravy odpovídají celému jatečně poraženému zvířeti v různém stupni vykuchání, z něhož pocházejí jednotlivé naporcované kusy nebo droby uvedené ve specifikaci zaregistrované v roce 2000 (surové nebo zpracované produkty).

Celá kachna (s játry nebo bez jater) se obchodně upravuje jako čerstvá, zmrazená nebo hluboce zmrazená.

Z útrob nebo drobů mohou být pod označením CHZO prodávána pouze játra, srdce a vole.

Seskupení se rozhodlo zachovat seznam naporcovaných kusů a drobů uvedený v zaregistrované specifikaci CHZO, který je v souladu s historií a pověstí produktů z mulardů tradičně prodávaných v jihozápadní oblasti Francie. Nepřálo si rozšířit označení CHZO o netradiční naporcované kusy.

| 2. | Vložení obchodní úpravy v podobě druhotného naporcování všech produktů s výjimkou celé kachny (s játry nebo bez jater) a vykuchaných jatečně upravených těl.
  Jde o možnost prodeje konečnému spotřebiteli v naporcované podobě.
  Dále se v jednotném dokumentu upřesňuje, že obchodní úprava může mít podobu konzerv, polokonzerv, zmrazeného či hluboce zmrazeného produktu. Jedná se o bod platné specifikace. |
| --- | --- |

2.

Vložení obchodní úpravy v podobě druhotného naporcování všech produktů s výjimkou celé kachny (s játry nebo bez jater) a vykuchaných jatečně upravených těl.

Jde o možnost prodeje konečnému spotřebiteli v naporcované podobě.

Dále se v jednotném dokumentu upřesňuje, že obchodní úprava může mít podobu konzerv, polokonzerv, zmrazeného či hluboce zmrazeného produktu. Jedná se o bod platné specifikace.

| 3. | Vložení obchodní úpravy syrových jater foie gras v ochucené podobě.
  Jedná se o možnost nabízet produkt „připravený k vaření“. Syrová játra foie gras uváděná na trh ochucená odpovídají produktu v podobě, v jaké se nachází před dalším zpracováním v rámci CHZO. Definice ochucení je stejná jak pro ochucený syrový produkt, tak pro produkt v rámci zpracování: „sůl, dusinatová sůl, cukr, koření a aromatické rostliny, pálenky, likérová vína, vína, lanýže (Tuber melanosporum), kyselina askorbová nebo askorban sodný. Ochucení je omezeno na 4 % hmotnosti přípravku, z čehož maximálně 2 g sacharózy na 1 kg přípravku“. |
| --- | --- |

3.

Vložení obchodní úpravy syrových jater foie gras v ochucené podobě.

Jedná se o možnost nabízet produkt „připravený k vaření“. Syrová játra foie gras uváděná na trh ochucená odpovídají produktu v podobě, v jaké se nachází před dalším zpracováním v rámci CHZO. Definice ochucení je stejná jak pro ochucený syrový produkt, tak pro produkt v rámci zpracování: „sůl, dusinatová sůl, cukr, koření a aromatické rostliny, pálenky, likérová vína, vína, lanýže (Tuber melanosporum), kyselina askorbová nebo askorban sodný. Ochucení je omezeno na 4 % hmotnosti přípravku, z čehož maximálně 2 g sacharózy na 1 kg přípravku“.

| 4. | Vložení možnosti nabízet syrová játra foie gras zbavená cév. |
| --- | --- |

4.

Vložení možnosti nabízet syrová játra foie gras zbavená cév.

| 5. | Definice úpravy magret (filetu z prsou s kůží a podkožním tukem). |
| --- | --- |

5.

Definice úpravy magret (filetu z prsou s kůží a podkožním tukem).

| 6. | Pokud jde o sušené a uzené filety z prsou, došlo ve znění specifikace a jednotného dokumentu k vyjasnění: každý filet je ve skutečnosti sušený a může být navíc také uzený. |
| --- | --- |

6.

Pokud jde o sušené a uzené filety z prsou, došlo ve znění specifikace a jednotného dokumentu k vyjasnění: každý filet je ve skutečnosti sušený a může být navíc také uzený.

3.2   Důkaz původu

Došlo k aktualizaci tabulek podle změn provedených v kapitole „Metoda produkce“ a platných předpisů. Upřesnil se obsah některých dokumentů.

Vkládá se povinnost každého hospodářského subjektu vést záznamy o surovinách (viz čl. 6 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1898/2006 (3)).

Jsou definovány pojmy šarže.

3.3   Metody produkce

Vzhledem k vývoji vnitrostátních předpisů a předpisů Společenství ohledně specifikací CHZO došlo v této části k četným změnám jak z hlediska formy, tak obsahu.

Provedly se tyto změny:

1.   Líhnutí

Přepracovaly se požadavky týkající se líhnutí, aby se v této části upřesnilo, že kachny pocházejí z kačerů druhu Cairina moschata zvaného pižmovka velká (kachna pižmová) nebo z jedinců vyšlechtěných křížením druhů Cairina moschata × Anas Platyrhynchos (kačer pižmovky × kačena kachny divoké tzv. březňačky) a zvaných mulardi. Nejedná se o změnu, ale o přemístění stávajícího ustanoven ve specifikaci.

Upřesnilo se, že rodičovské kombinace používané pro křížení musí být vybrány podle referenční tabulky vypracované organizací Syndicat des Sélectionneurs Avicoles et Aquacoles Français (SYSAAF).

2.   Chov

| — | Specifikace byla změněna tak, aby v rámci zeměpisné oblasti umožnila přemísťování káčat z jednoho zemědělského podniku do druhého (před nebo po 42 dnech). Jedná se o zohlednění organizace odvětví a současných postupů jednotlivých subjektů. Tento způsob chovu nespočívá v odebrání jednodenních káčat, ale zvířat „ve vývoji“. |
| --- | --- |

—

Specifikace byla změněna tak, aby v rámci zeměpisné oblasti umožnila přemísťování káčat z jednoho zemědělského podniku do druhého (před nebo po 42 dnech). Jedná se o zohlednění organizace odvětví a současných postupů jednotlivých subjektů. Tento způsob chovu nespočívá v odebrání jednodenních káčat, ale zvířat „ve vývoji“.

| — | Byl zrušen rozdíl hustoty v budově a ve výběhu mezi zvířaty umístěnými v budově po celou dobu chovu a přemístěnými zvířaty a nahrazen hustotou v budově podle věku zvířat. |
| --- | --- |

—

Byl zrušen rozdíl hustoty v budově a ve výběhu mezi zvířaty umístěnými v budově po celou dobu chovu a přemístěnými zvířaty a nahrazen hustotou v budově podle věku zvířat.

| — | Kvůli lepší kvalitě výběhů se zavádí pojem jejich využívání po částech, aby se omezilo tvoření bláta a jeho dopadu na vývoj zvířete (např. kulhavost). Toto rozdělení výběhu na části je omezeno stanovením poloviční okamžitě disponibilní plochy na kachnu. Rozdělení může být provázeno střídáním výběhů s cílem umožnit použití jiného výběhu ze stejných důvodů. Uvedené změny jsou spojeny s úpravou doby bez výběhu mezi dvěma použitími (12 týdnů) a jejím nahrazením celkovou kumulovanou dobou bez výběhu stanovenou na 168 dnů za kalendářní rok. |
| --- | --- |

—

Kvůli lepší kvalitě výběhů se zavádí pojem jejich využívání po částech, aby se omezilo tvoření bláta a jeho dopadu na vývoj zvířete (např. kulhavost). Toto rozdělení výběhu na části je omezeno stanovením poloviční okamžitě disponibilní plochy na kachnu. Rozdělení může být provázeno střídáním výběhů s cílem umožnit použití jiného výběhu ze stejných důvodů. Uvedené změny jsou spojeny s úpravou doby bez výběhu mezi dvěma použitími (12 týdnů) a jejím nahrazením celkovou kumulovanou dobou bez výběhu stanovenou na 168 dnů za kalendářní rok.

3.   Stanovení krmné dávky

Byla stanovena krmná dávka podávaná zvířatům do 42 dnů stáří a omezen podíl produktů z obilných zrn počínaje 43. dnem.

Stanoví se třídy krmiv v souladu s terminologií platných předpisů Společenství (nařízení Komise (EU) č. 68/2013 ze dne 16. ledna 2013 o katalogu pro krmné suroviny).

4.   Nucené vykrmování

Vkládá se několik bodů:

| — | Průměrná hmotnost zvířete převedeného na nucené vykrmování se doplňuje o jeho minimální hmotnost. |
| --- | --- |

—

Průměrná hmotnost zvířete převedeného na nucené vykrmování se doplňuje o jeho minimální hmotnost.

| — | Nepřerušované nucené vykrmování v případě producentů v zemědělských podnicích: tzn. souběžné nucené vykrmování kachen různého stáří. |
| --- | --- |

—

Nepřerušované nucené vykrmování v případě producentů v zemědělských podnicích: tzn. souběžné nucené vykrmování kachen různého stáří.

| — | Hygienické požadavky ve fázi nuceného vykrmování (čištění, desinfekce, produkční klid). |
| --- | --- |

—

Hygienické požadavky ve fázi nuceného vykrmování (čištění, desinfekce, produkční klid).

| — | Doba nuceného vykrmování se snižuje z minimálně 12 na 10 dní a z minimálně 24 krmných dávek na 20. Různá vědecká a technická zlepšení, k nimž došlo v oblasti výběru, chovu a nuceného vykrmování, uvedené umožňují, aniž by to mělo vliv na hmotnost jater. Kvalitativním cílem, zejména z hlediska míry uvolnění tuku (exsudace), jsou játra o hmotnosti okolo 550 g. Této hmotnosti se dnes dosahuje, a dokonce se překračuje mezi desátým a dvanáctým dnem. Je proto žádoucí umožnit producentům zkrátit dobu nuceného vykrmování, aby mohli lépe kontrolovat velikost jater. Mění se pouze doba nuceného vykrmování, doba chovu se nemění a minimální hmotnost jater zůstává beze změny na 350 g. |
| --- | --- |

—

Doba nuceného vykrmování se snižuje z minimálně 12 na 10 dní a z minimálně 24 krmných dávek na 20. Různá vědecká a technická zlepšení, k nimž došlo v oblasti výběru, chovu a nuceného vykrmování, uvedené umožňují, aniž by to mělo vliv na hmotnost jater. Kvalitativním cílem, zejména z hlediska míry uvolnění tuku (exsudace), jsou játra o hmotnosti okolo 550 g. Této hmotnosti se dnes dosahuje, a dokonce se překračuje mezi desátým a dvanáctým dnem. Je proto žádoucí umožnit producentům zkrátit dobu nuceného vykrmování, aby mohli lépe kontrolovat velikost jater. Mění se pouze doba nuceného vykrmování, doba chovu se nemění a minimální hmotnost jater zůstává beze změny na 350 g.

| — | Upřesňuje se podoba kukuřice používané při nuceném vykrmování: jedná se o celá a/nebo drcená kukuřičná zrna. |
| --- | --- |

—

Upřesňuje se podoba kukuřice používané při nuceném vykrmování: jedná se o celá a/nebo drcená kukuřičná zrna.

5.   Porážka

Zavádí se minimální věk pro porážku a je stanoven na 91 dní u mulardů a 92 dní u pižmovek. Jedná se o upřesnění, které odpovídá součtu minimální doby chovu (81 nebo 82 dní) a minimální doby nuceného vykrmování (10 dní).

6.   Ustanovení ohledně jatečně upravených těl

| — | Fáze vykuchání se doplňuje s cílem upřesnit, že se během ní odstraňuje žluč, že probíhá za tepla nebo za studena, a vymezit odstranění cév. |
| --- | --- |

—

Fáze vykuchání se doplňuje s cílem upřesnit, že se během ní odstraňuje žluč, že probíhá za tepla nebo za studena, a vymezit odstranění cév.

| — | Upřesnilo se rovněž uložení jater a jatečně upravených těl v chladu. |
| --- | --- |

—

Upřesnilo se rovněž uložení jater a jatečně upravených těl v chladu.

| — | Zrušila se lhůta mezi vykucháním a naporcováním (24 hod.) a mezi porážkou a zmrazením či hlubokým zmrazením (48 hod.) a nahradila se zavedením hygienických pravidel specifických pro každého provozovatele. |
| --- | --- |

—

Zrušila se lhůta mezi vykucháním a naporcováním (24 hod.) a mezi porážkou a zmrazením či hlubokým zmrazením (48 hod.) a nahradila se zavedením hygienických pravidel specifických pro každého provozovatele.

7.   Ochucení jater foie gras

Definuje se ochucení jater foie gras a omezuje se na 4 % hmoty ke zpracování.

8.   Zpracování jater foie gras

| — | Upřesnila se obchodní úprava syrových jater foie gras určených k dalšímu zpracování. Játra mohou být nabízena celá, zbavená cév, krájená na plátky nebo ochucená. |
| --- | --- |

—

Upřesnila se obchodní úprava syrových jater foie gras určených k dalšímu zpracování. Játra mohou být nabízena celá, zbavená cév, krájená na plátky nebo ochucená.

| — | Byly stanoveny tři způsoby skladování: v chladu, zmrazení nebo hluboké zmrazení. Upřesnily se podmínky použití zmrazených nebo hluboce zmrazených jater foie gras. |
| --- | --- |

—

Byly stanoveny tři způsoby skladování: v chladu, zmrazení nebo hluboké zmrazení. Upřesnily se podmínky použití zmrazených nebo hluboce zmrazených jater foie gras.

| — | Stejně jako v případě syrových jater foie gras uváděných na trh ochucených bylo stanoveno ochucení jater foie gras určených ke zpracování a omezeno na 4 % hmoty ke zpracování. |
| --- | --- |

—

Stejně jako v případě syrových jater foie gras uváděných na trh ochucených bylo stanoveno ochucení jater foie gras určených ke zpracování a omezeno na 4 % hmoty ke zpracování.

| — | Doplněním ustanovení o používaném vývaru v případě tradičního způsobu vaření se upřesňuje vaření jater foie gras v plátně, které bylo dříve zaměňováno za vaření v horké vodě. |
| --- | --- |

—

Doplněním ustanovení o používaném vývaru v případě tradičního způsobu vaření se upřesňuje vaření jater foie gras v plátně, které bylo dříve zaměňováno za vaření v horké vodě.

| — | Došlo k upřesněním ohledně produktů „celá játra foie gras“ nebo „játra foie gras“: možnost obsahu pouze jednoho laloku v balení o hmotnosti nepřesahující 250 g, složení rosolovitého obalu, minimální obsah lanýžů, aby se tato složka mohla uvádět v obchodním názvu. |
| --- | --- |

—

Došlo k upřesněním ohledně produktů „celá játra foie gras“ nebo „játra foie gras“: možnost obsahu pouze jednoho laloku v balení o hmotnosti nepřesahující 250 g, složení rosolovitého obalu, minimální obsah lanýžů, aby se tato složka mohla uvádět v obchodním názvu.

| — | Výslovně se stanoví možnost použít v balíčku jater foie gras již zpracovaná a uvařená játra foie gras s označením CHZO s maximálním podílem 10 % emulze. |
| --- | --- |

—

Výslovně se stanoví možnost použít v balíčku jater foie gras již zpracovaná a uvařená játra foie gras s označením CHZO s maximálním podílem 10 % emulze.

| — | Upřesnily se podmínky nutné k tomu, aby na označení mohla být uváděna přítomnost kousků, složení rosolovitého obalu a minimální obsah lanýžů. |
| --- | --- |

—

Upřesnily se podmínky nutné k tomu, aby na označení mohla být uváděna přítomnost kousků, složení rosolovitého obalu a minimální obsah lanýžů.

9.   Zpracování masa

Vložil se zákaz solení zpracovaného masa v podobě slaného nálevu:

| — | U sušených a uzených filetů z prsou:






  — | vložení upřesnění ohledně sušení, |
| --- | --- | --- |

—

U sušených a uzených filetů z prsou:

—

vložení upřesnění ohledně sušení,

| — | zákaz používání aromatických látek, |
| --- | --- |

—

zákaz používání aromatických látek,

| — | v případě uzení zákaz postupů jako sprchování, máčení nebo aplikace tekutého kouře, |
| --- | --- |

—

v případě uzení zákaz postupů jako sprchování, máčení nebo aplikace tekutého kouře,

| — | vložení taxativního seznamu přísad. |
| --- | --- |

—

vložení taxativního seznamu přísad.

| — | U produktů naložených v tuku (konfitovaných):






  — | upřesňuje se, že v případě úprav bez tepelné stabilizace musí být maso zcela uvařeno, |
| --- | --- | --- |

—

U produktů naložených v tuku (konfitovaných):

—

upřesňuje se, že v případě úprav bez tepelné stabilizace musí být maso zcela uvařeno,

| — | stabilizace tepelným ošetřením (druhé vaření) se týká pouze úprav, u nichž je to technicky možné, |
| --- | --- |

—

stabilizace tepelným ošetřením (druhé vaření) se týká pouze úprav, u nichž je to technicky možné,

| — | upřesnila se pravidla pro používání obchodních názvů produktu naloženého v tuku (konfitovaného) podle toho, jaké kusy balení obsahuje. |
| --- | --- |

—

upřesnila se pravidla pro používání obchodních názvů produktu naloženého v tuku (konfitovaného) podle toho, jaké kusy balení obsahuje.

3.4   Označování

Vzhledem k vývoji vnitrostátních předpisů není nadále povinné na označení produktů s CHZO uvádět název certifikačních orgánů. Seskupení se proto rozhodlo tuto povinnost ve specifikaci zrušit.

Ustanovení ohledně označování byla přepracována, aby byla v souladu se zaregistrovaným názvem.

Zavedlo se používání společných prvků na označování a také pravidla ohledně velikosti písmen zeměpisného názvu uváděného v obchodním názvu produktu.

Společné prvky na označování jsou stanoveny v listině, kterou seskupení zpřístupnilo všem subjektům.

3.5   Vnitrostátní požadavky

Položka „Vnitrostátní požadavky“ je s ohledem na legislativní vývoj v oblasti vnitrostátních právních předpisů uváděna v podobě tabulky s hlavními body, které je nutno kontrolovat, a jejich metodami posuzování.

3.6   Jiná

Kontaktní údaje seskupení a certifikačních orgánů

Jsou aktualizovány kontaktní údaje seskupení a doplněny kontaktní údaje certifikačních orgánů.

Druh produktu

Došlo k aktualizaci názvů tříd produktů v souladu s terminologií platných předpisů Společenství. Toto znění je převedeno do kapitoly „Popis produktů“.

Zeměpisná oblast

Ve vymezení zeměpisné oblasti CHZO nedošlo k žádné změně. Oblast je ale uváděna ve změněné podobě: seznam kantonů byl nahrazen seznamem příslušných obcí.

Zvláštní pravidla pro balení

Upřesňuje se, že se všechny úkony od chovu až po balení musí provádět ve vymezené zeměpisné oblasti. V části specifikace s názvem „Zeměpisná oblast“ je tak výslovně uvedena povinnost balení v oblasti.

Zmíněné skutečnosti již byly nepřímo uvedeny v platné specifikaci prostřednictvím těchto ustanovení:

—   strana 34: „kusy masa naložené v tuku (konfitované) jsou baleny do konečného obalu“,

—   strana 32 a 34: „stanoví se vakuové balení filetů z prs a jater foie gras“,

—   strana 32: „po zabalení se provádí konečné tepelné ošetření produktu z jater foie gras“.

Balení v zeměpisné oblasti umožňuje zachovat příznačné vlastnosti produktů.

Kachní droby a maso jsou citlivé produkty, které vlivem vzduchu snadno oxidují. Balení v zeměpisné oblasti zkracuje dobu mezi zpracováním a balením, a představuje tak způsob, jak zabránit zhoršení vlastností těchto produktů.

V případě jater foie gras a produktů naložených v tuku (konfitovaných) je balení nedílnou součástí výrobního postupu, protože produkty procházejí po zabalení fází stabilizace závěrečným tepelným ošetřením.

Zabalení v zeměpisné oblasti usnadňuje také zpětnou dohledatelnost a kontrolu produktů.

Přeformulování položky „Souvislost“

Znění této kapitoly bylo přepracováno s cílem prokázat souvislost se zeměpisnou oblastí nových produktů, které byly doplněny, a uvést je do souladu se současnými redakčními požadavky.

Tato kapitola je strukturována do těchto tří pozměněných částí:

| 1. | Část „Specifičnost zeměpisné oblasti“ byla přepracována a přeorganizována tak, aby lépe:






  — | vymezila zeměpisnou oblast, jejíž hranice jsou uváděny vzhledem k administrativním nebo zeměpisným jednotkám, které ji obklopují, |
| --- | --- | --- |

1.

Část „Specifičnost zeměpisné oblasti“ byla přepracována a přeorganizována tak, aby lépe:

—

vymezila zeměpisnou oblast, jejíž hranice jsou uváděny vzhledem k administrativním nebo zeměpisným jednotkám, které ji obklopují,

| — | popsala typické přírodní faktory zeměpisné oblasti, jakou jsou klimatické podmínky, krajina a převládající pěstování kukuřice. Druh půdy není uváděn, protože rozvoj pěstování kukuřice lze vysvětlit hlavně klimatickými podmínkami zeměpisné oblasti. Tento bod byl doplněn přesnými číselnými údaji, |
| --- | --- |

—

popsala typické přírodní faktory zeměpisné oblasti, jakou jsou klimatické podmínky, krajina a převládající pěstování kukuřice. Druh půdy není uváděn, protože rozvoj pěstování kukuřice lze vysvětlit hlavně klimatickými podmínkami zeměpisné oblasti. Tento bod byl doplněn přesnými číselnými údaji,

| — | popsala lidské faktory, které připomínají tradiční rysy chovatelství v jihozápadní oblasti Francie od středověku a vývoj prodeje kachen „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“. |
| --- | --- |

—

popsala lidské faktory, které připomínají tradiční rysy chovatelství v jihozápadní oblasti Francie od středověku a vývoj prodeje kachen „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“.

| 2. | V části „Specifičnost produktu“ se upřesnily specifičnosti všech produktů s označením CHZO, a to zejména produktů třídy vložené v rámci žádosti o změnu (celá kachna (s játry nebo bez jater) a vykuchané jatečně upravené tělo). |
| --- | --- |

2.

V části „Specifičnost produktu“ se upřesnily specifičnosti všech produktů s označením CHZO, a to zejména produktů třídy vložené v rámci žádosti o změnu (celá kachna (s játry nebo bez jater) a vykuchané jatečně upravené tělo).

| 3. | Část „Příčinná souvislost“ byla přepsána tak, aby se upřesnilo, že vychází především z dobré pověsti, která je zde prokázána díky přesnějším podkladům. |
| --- | --- |

3.

Část „Příčinná souvislost“ byla přepsána tak, aby se upřesnilo, že vychází především z dobré pověsti, která je zde prokázána díky přesnějším podkladům.

Prvky tradice, jako je zavedení a pěstování kukuřice v oblasti, zemědělská ekonomika založená na chovu vykrmovaných kachen a zvláštní techniky uchování, jsou zachovány ale přeorganizovány a upřesněny.

Příčinná souvislost je tak založena na těchto faktorech:

| — | zeměpisná oblast vykazuje klimatické podmínky vhodné pro pěstování kukuřice, |
| --- | --- |

—

zeměpisná oblast vykazuje klimatické podmínky vhodné pro pěstování kukuřice,

| — | pěstování kukuřice je do oblasti zavedeno již v XVI. století a kukuřice se rychle stala jedním z hlavních krmiv pro drůbež obecně a pro kachny zvláště, |
| --- | --- |

—

pěstování kukuřice je do oblasti zavedeno již v XVI. století a kukuřice se rychle stala jedním z hlavních krmiv pro drůbež obecně a pro kachny zvláště,

| — | rozšíření této obiloviny umožnilo chovatelům specializovat se na chov mulardů a vyvinout zvláštní chovatelské know-how založené na nuceném, ale postupném vykrmování kachen (nucené vykrmování), |
| --- | --- |

—

rozšíření této obiloviny umožnilo chovatelům specializovat se na chov mulardů a vyvinout zvláštní chovatelské know-how založené na nuceném, ale postupném vykrmování kachen (nucené vykrmování),

| — | tento způsob chovu mulardů je základem jejich specifičnosti, která spočívá ve výrazném stupni vykrmení a uspokojivém vývoji svalové hmoty, |
| --- | --- |

—

tento způsob chovu mulardů je základem jejich specifičnosti, která spočívá ve výrazném stupni vykrmení a uspokojivém vývoji svalové hmoty,

| — | rozvoj tohoto způsobu chovu provázelo vypracování originálních konzervačních technik (zalití sádlem a sterilizace), |
| --- | --- |

—

rozvoj tohoto způsobu chovu provázelo vypracování originálních konzervačních technik (zalití sádlem a sterilizace),

| — | tyto konzervační techniky umožnily uvádění na trh těchto produktů ve větším měřítku prostřednictvím specializovaných obchodních společností, |
| --- | --- |

—

tyto konzervační techniky umožnily uvádění na trh těchto produktů ve větším měřítku prostřednictvím specializovaných obchodních společností,

| — | vznik těchto společností přispěl k rozšíření dobré pověsti kachen „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“ nejenom v oblasti jejich původu, ale také na národní a posléze mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

—

vznik těchto společností přispěl k rozšíření dobré pověsti kachen „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“ nejenom v oblasti jejich původu, ale také na národní a posléze mezinárodní úrovni.

Došlo k četným úpravám znění (přeformulování, upřesnění, přemístění odstavců, zrušení nadbytečných odstavců atd.).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
   (4)

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)“

č. ES: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Název

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)“

2.   Členský stát nebo třetí země

Členský stát nebo třetí země

Francie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Druh produktu

Třída 1.1 Čerstvé maso (a droby)

Třída 1.2 Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Kachna „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“ pochází z kačera pižmovky velké nebo z kačera kříženců zvaných mulardi.

Kachna „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“ je chována ve výběhu a od 81. dne stáří v případě mulardů a od 82. dne v případě kačerů pižmovky velké nuceně vykrmována.

Kachna „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“ je nuceně vykrmována minimálně 10 dní a dostává minimálně 20 krmných dávek.

Poté je poražena a případně naporcována a zpracována.

Kachna „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“ má kůži a tuk téměř bílé až žluté barvy.

Z kachen „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“ pocházejí tyto různé produkty:

| — | Čerstvé maso a droby: celá kachna (s játry nebo bez jater) a vykuchané jatečně upravené tělo, játra foie gras, filety z prsou (magrety), stehna, proužky vrchního šálu, srdce, křídla a vole.
  Celá kachna s játry odpovídá poražené celé kachně, oškubané a nevykuchané.
  Celá kachna bez jater odpovídá poražené celé kachně, oškubané, nevykuchané a s odstraněnými játry.
  Vykuchané jatečně upravené tělo odpovídá poražené, oškubané a zcela vykuchané celé kachně.
  Syrová játra foie gras jsou vláčná, stejnorodé barvy a bez poškození. Váží minimálně 350 gramů a mohou být ochucena.
  Filety z prsou (magrety) odpovídají filetům vyříznutým ze svalové hmoty prsou (bez svalu vrchního šálu). Každý filet váží minimálně 300 gramů a je pokryt kůží a podkožním tukem. Míra sádelnatosti (tuk + kůže / celková hmotnost) se pohybuje od 25 % do 45 %. Filety jsou úplně oškubané a pečlivě parírované. Parírování musí být pravidelné do korunky a pouze s malým podílem tuku viditelného na straně masa.
  Stehna odpovídají celým kusům masa s kůží a tukem, které obalují stehenní, holení a lýtkovou kost. Odříznutí na obou stranách musí být provedeno v kloubech. Stehna nesmí mít hematomy ani být poškrábána. Jsou zcela oškubána, pečlivě parírována a brka řádně odstraněna.
  Proužky vrchního šálu odpovídají vnitřní části prsního svalu připojeného ke kostře. Jsou bez hematomů a nabízejí se v celku.
  Srdce se nabízí celé, bez řezu a s odstraněnou aortou.
  Křídlo odpovídá prvnímu článku (falanze) křídla. Nabízí se řádně parírované, bez zlomenin, úlomků nebo hematomů.
  Vole odpovídá druhému trávicímu vaku kachny tvořenému silným a poživatelným svalem. Musí být pečlivě očištěno na vnitřní straně, zbaveno tuku na povrchu a nesmí obsahovat kousky jícnu.
  Všechny tyto produkty mohou být prodávány spotřebitelům v čerstvém stavu, zmrazeny nebo hluboce zmrazeny.
  S výjimkou celé kachny a jatečně upraveného těla mohou být nabízeny naporcované. |
| --- | --- |

—

Čerstvé maso a droby: celá kachna (s játry nebo bez jater) a vykuchané jatečně upravené tělo, játra foie gras, filety z prsou (magrety), stehna, proužky vrchního šálu, srdce, křídla a vole.

foie gras

Celá kachna s játry odpovídá poražené celé kachně, oškubané a nevykuchané.

Celá kachna bez jater odpovídá poražené celé kachně, oškubané, nevykuchané a s odstraněnými játry.

Vykuchané jatečně upravené tělo odpovídá poražené, oškubané a zcela vykuchané celé kachně.

Syrová játra foie gras jsou vláčná, stejnorodé barvy a bez poškození. Váží minimálně 350 gramů a mohou být ochucena.

foie gras

Filety z prsou (magrety) odpovídají filetům vyříznutým ze svalové hmoty prsou (bez svalu vrchního šálu). Každý filet váží minimálně 300 gramů a je pokryt kůží a podkožním tukem. Míra sádelnatosti (tuk + kůže / celková hmotnost) se pohybuje od 25 % do 45 %. Filety jsou úplně oškubané a pečlivě parírované. Parírování musí být pravidelné do korunky a pouze s malým podílem tuku viditelného na straně masa.

Stehna odpovídají celým kusům masa s kůží a tukem, které obalují stehenní, holení a lýtkovou kost. Odříznutí na obou stranách musí být provedeno v kloubech. Stehna nesmí mít hematomy ani být poškrábána. Jsou zcela oškubána, pečlivě parírována a brka řádně odstraněna.

Proužky vrchního šálu odpovídají vnitřní části prsního svalu připojeného ke kostře. Jsou bez hematomů a nabízejí se v celku.

Srdce se nabízí celé, bez řezu a s odstraněnou aortou.

Křídlo odpovídá prvnímu článku (falanze) křídla. Nabízí se řádně parírované, bez zlomenin, úlomků nebo hematomů.

Vole odpovídá druhému trávicímu vaku kachny tvořenému silným a poživatelným svalem. Musí být pečlivě očištěno na vnitřní straně, zbaveno tuku na povrchu a nesmí obsahovat kousky jícnu.

Všechny tyto produkty mohou být prodávány spotřebitelům v čerstvém stavu, zmrazeny nebo hluboce zmrazeny.

S výjimkou celé kachny a jatečně upraveného těla mohou být nabízeny naporcované.

| — | Výrobky z masa: celá játra foie gras, játra foie gras, balíček jater foie gras (s kousky nebo bez kousků), sušený filet z prsou (nebo sušený a uzený), kusy konfitované v sádle (křídla, stehna, filety, masité kusy křídel, vole).
  Celá játra foie gras odpovídají produktu složenému z celých jater foie gras nebo z jednoho či více laloků jater foie gras a ochucení.
  Játra foie gras odpovídají produktu v podobě pelet z kousků laloků jater foie gras (každý kousek, jehož hmotnost se rovná nebo přesahuje v konečném produktu 20 g) a ochucení.
  Balíček jater foie gras (s kousky nebo bez kousků) odpovídá produktu složenému z rekonstituovaných jater foie gras a ochucení, případně doplněnému kousky jater foie gras.
  Sušené (nebo sušené a uzené) filety se připravují z filetů kachních prsou, které se nasolí suchou solí a suší (nebo suší a udí) a mohou být případně upraveny různými přísadami.
  Kusy zalité v sádle (konfitované) odpovídají produktům z uvařených kusů masa kachny „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“, nasolených suchou solí a uchovávaných výlučně v kachním sádle. Ze zvířete lze použít pouze stehna, křídla (filet spojený s první masitou částí křídla), filety z prsou, první masitou část křídla a vole.
  Tyto produkty mohou být prodávány spotřebitelům v konzervách, polokonzervách (nebo polovařené), zmrazené nebo hluboce zmrazené. Mohou být nabízeny také druhotně porcované. |
| --- | --- |

—

Výrobky z masa: celá játra foie gras, játra foie gras, balíček jater foie gras (s kousky nebo bez kousků), sušený filet z prsou (nebo sušený a uzený), kusy konfitované v sádle (křídla, stehna, filety, masité kusy křídel, vole).

foie gras

foie gras

foie gras

Celá játra foie gras odpovídají produktu složenému z celých jater foie gras nebo z jednoho či více laloků jater foie gras a ochucení.

foie gras

foie gras

foie gras

Játra foie gras odpovídají produktu v podobě pelet z kousků laloků jater foie gras (každý kousek, jehož hmotnost se rovná nebo přesahuje v konečném produktu 20 g) a ochucení.

foie gras

foie gras

Balíček jater foie gras (s kousky nebo bez kousků) odpovídá produktu složenému z rekonstituovaných jater foie gras a ochucení, případně doplněnému kousky jater foie gras.

foie gras

foie gras

foie gras

Sušené (nebo sušené a uzené) filety se připravují z filetů kachních prsou, které se nasolí suchou solí a suší (nebo suší a udí) a mohou být případně upraveny různými přísadami.

Kusy zalité v sádle (konfitované) odpovídají produktům z uvařených kusů masa kachny „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“, nasolených suchou solí a uchovávaných výlučně v kachním sádle. Ze zvířete lze použít pouze stehna, křídla (filet spojený s první masitou částí křídla), filety z prsou, první masitou část křídla a vole.

Tyto produkty mohou být prodávány spotřebitelům v konzervách, polokonzervách (nebo polovařené), zmrazené nebo hluboce zmrazené. Mohou být nabízeny také druhotně porcované.

3.3.   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Produkty z jater foie gras (celá játra foie gras, játra foie gras, balíček jater foie gras s kousky nebo bez kousků) musí být připravovány pouze z jater foie gras s označením CHZO.

foie gras

foie gras

foie gras

foie gras

foie gras

Sušené (nebo sušené a uzené) filety musí být připravovány pouze z filetů z prsou s označením CHZO.

Konfitované kusy se připravují z kusů masa s označením CHZO, které se předem nasolí suchou solí a uvaří v kachním sádle.

3.4.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

Krmivo kachen se během chovu skládá po prvních 42 dní minimálně z 50 % z obilných zrn nebo produktů z obilných zrn a ze zrn luskovin. Poté se až do zahájení nuceného výkrmu skládá minimálně ze 70 % z obilných zrn nebo produktů z obilných zrn a zrn luskovin, s minimálním obsahem 15 % zrn kukuřice a maximálně 40 % pšeničných zrn.

Dávka nuceného krmení se skládá minimálně z 95 % kukuřičných zrn sklizených v zeměpisné oblasti jihozápadní Francie. Kachny jsou nuceně vykrmovány po dobu minimálně 10 dní a minimálně 20 dávkami celých nebo drcených kukuřičných zrn.

Tyto postupy se zakládají na obyčejích. Zavedení a poté pěstování kukuřice v jihozápadní oblasti Francie položily základ chovatelství tučných vodních ptáků, protože tato obilovina má uznávané vlastnosti pro vykrmování drůbeže.

3.5.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Kachny „Canards à foie gras du Sud-Ouest“ jsou chovány, nuceně vykrmovány, poraženy a případně bourány a zpracovány v zeměpisné oblasti.

3.6.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Balení v zeměpisné oblasti umožňuje zachovat příznačné vlastnosti produktů.

Kachní droby a maso jsou citlivé produkty, které vlivem vzduchu snadno oxidují. Balení v zeměpisné oblasti zkracuje dobu mezi zpracováním a balením, a představuje tak způsob, jak zabránit zhoršení vlastností produktů.

V případě jater foie gras a produktů zalitých v sádle je balení nedílnou součástí výrobního postupu, protože produkty procházejí po zabalení fází stabilizace závěrečným tepelným ošetřením.

foie gras

Zabalení v zeměpisné oblasti usnadňuje také zpětnou dohledatelnost a kontrolu produktů.

3.7.   Zvláštní pravidla pro označování

Zvláštní pravidla pro označování

Označování produktu pro jeho uvedení na trh zahrnuje:

| — | název „Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)“, |
| --- | --- |

—

název „Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)“,

| — | popis produktů doplněný jedním z těchto zeměpisných označení: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord nebo Quercy. V tomto případě pochází konečný produkt z kachny, která byla chována, nuceně vykrmena, poražena, bourána, zpracována a zabalena v uvedených produkčních oblastech, |
| --- | --- |

—

popis produktů doplněný jedním z těchto zeměpisných označení: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord nebo Quercy. V tomto případě pochází konečný produkt z kachny, která byla chována, nuceně vykrmena, poražena, bourána, zpracována a zabalena v uvedených produkčních oblastech,

| — | společné prvky označování podle platné společné listiny vypracované seskupením a zpřístupněné všem příslušným subjektům. Každá změna je oznamována všem subjektům a rovněž kontrolnímu subjektu a příslušným kontrolním orgánům. |
| --- | --- |

—

společné prvky označování podle platné společné listiny vypracované seskupením a zpřístupněné všem příslušným subjektům. Každá změna je oznamována všem subjektům a rovněž kontrolnímu subjektu a příslušným kontrolním orgánům.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast zahrnuje tyto regiony, departementy a/nebo kantony:

AQUITAINE (Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques).

MIDI-PYRÉNÉES (Lot, Tarn-et-Garonne, Gers, Hautes-Pyrénées, Haute-Garonne, Ariège, Tarn, Aveyron).

LIMOUSIN: Corrèze a přilehlé kantony departementu Haute-Vienne: Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche, Aude: kantony Castelnaudary-Sud a Nord, Salles, Belpech, Fanjeaux.

Oblast CHALOSSE se skládá z těchto kantonů departementu Landes: Pouillon, Montfort, Amou, Hagetmau, Saint-Sever.

Oblast GASCOGNE se skládá z departementů Gers, Landes, Hautes-Pyrénées a okresu Saint-Gaudens (departement Haute-Garonne).

Oblast GERS odpovídá administrativnímu departementu Gers.

Oblast LANDES odpovídá administrativnímu departementu Landes.

Oblast PERIGORD tvoří departement Dordogne a přilehlé kantony departementů Haute-Vienne (Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche), Corrèze (Lubersac, Juillac, Ayen, Larche, Brive-la-Gaillarde), Lot (Souillac, Payrac, Gourdon, Salviac, Cazals, Puy-l’Évêque) a Lot-et-Garonne (Fumel, Monflanquin, Villereal, Castillonnes, Lauzun, Duras).

Oblast QUERCY tvoří departement Lot a tyto kantony departementu Tarn-et-Garonne: Montaigu-de-Quercy, Bourg-de-Visa, Moissac, Lauzerte, Molières, Lafrançaise, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Caussade, Négrepelisse, Monclar-de-Quercy, Villebrumier, Caylus a Saint-Antonin-Noble-Val.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1.   Specifičnost zeměpisné oblasti

Specifičnost zeměpisné oblasti

a)   Přírodní faktory

Přírodní faktory

Zeměpisná oblast odpovídá zhruba geologické jednotce akvitánské pánve, což je rozsáhlá sedimentární pánev vzniklá během druhohor a zahrnující velkou část jihozápadní Francie. Západní hranici oblasti tvoří Atlantský oceán, jižní pohoří Pyrenejí, východní linie mezi Francouzským středohořím (Massif central) a městem Castelnaudary a severní administrativní hranice regionu Poitou-Charentes.

Pro oblast je příznačné střídání plání a pahorků se zemědělsky využitelnou půdou a mírné, téměř oceánské podnebí.

Teploty jsou vysoké a dešťová srážky během letního období výrazné. V každém případě jsou v zeměpisné oblasti zaznamenávány srážky přesahující v průměru 900 mm (zdroj: Météo France za období 1981–2010).

Díky těmto klimatickým podmínkám je zeměpisná oblast tradičně vhodným územím pro pěstování kukuřice: „Kukuřice se pěstuje převážně jako druhá vysazovaná obilovina, protože vyžaduje vodu až trochu později. Jihozápad je pro pěstování této obiloviny mimořádně vhodným územím [...]. Kukuřice nalézá totiž jen zde teplotní a vlhkostní podmínky, které vyžaduje“ (de Lavergne, M.L. (1860) Economie rurale de la France depuis 1789. Paris: Guillaumin et Cie a Librairie agricole de la maison rustique).

Kukuřice se pěstuje převážně jako druhá vysazovaná obilovina, protože vyžaduje vodu až trochu později. Jihozápad je pro pěstování této obiloviny mimořádně vhodným územím [...]. Kukuřice nalézá totiž jen zde teplotní a vlhkostní podmínky, které vyžaduje

Economie rurale de la France depuis 1789.

ie

b)   Lidské faktory

Lidské faktory

Tradiční chov kachen „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“ v zemědělské oblasti

Zemědělství v jihozápadní oblasti Francie se od středověku vyznačuje převahou drobných zemědělských hospodářství a používáním pachtu. Vykrmovaní vodní ptáci na dvorku usedlostí jsou od oné doby příznačným rysem zemědělských hospodářství v jihozápadní oblasti Francie.

Chov vodních ptáků představoval nezanedbatelný prostředek k zajištění potravy pro zemědělce a jeho rodinu. Jeho zvláštností byla již od XVI. století skutečnost, že je založen na krmení kukuřicí, která velmi brzo, a to od okamžiku svého zavedení do jihozápadní oblasti Francie v XVI. století, nahradila v krmivu zvířat a později v potravě lidí z regionu čirok a proso.

Až do konce XVII. století se kachny vykrmovaly samy neomezeným pojídáním kukuřičných zrn podávaných v tmavé místnosti. Rozvoj techniky nuceného výkrmu koncem XVIII. století změnil způsob vykrmování zvířat tím, že se zintenzivnilo krmení syrovými kukuřičnými zrny nebo zrny vařenými a podávanými jako moučka či granule.

Původní uvádění na trh kachen „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ a produktů z nich

Tento typický způsob chovu provázel v zemědělských hospodářstvích od XVII. století rozvoj specifického způsobu uchovávání kusů masa a kachních drobů jejich zavařením v sádle: tzv. konfitování. K ještě výraznějšímu rozvoji obchodování s produkty z kachen „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ došlo koncem XVIII. století díky vymyšlení jejich sterilizace Nicolasem Appertem, což umožnilo racionalizovat uvádění na trh zpracovaných produktů z kachen (zejména jater foie gras a konfitovaných produktů) v podobě konzerv a získat tak nová odbytiště za hranicemi jihozápadní Francie.

foie gras

Od konce XVIII. století se rozvíjel prodej celých nebo vykuchaných vykrmených kachen a jater foie gras na trzích s vykrmenou drůbeží, které byly věnovány výlučně přímému uvádění na trh těchto produktů a konaly se od konce podzimu do začátku jara.

foie gras

Dnes se tyto trhy stále konají v řadě měst jihozápadní Francie, jako je Samatan (Gers), Seissan (Gers), Périgueux (Périgord), Mont de Marsan (Landes), Cahors (Quercy) nebo Monfort-en-Chalosse (Chalosse). Na těchto tradičních trzích se nabízejí zpracovatelům v přímém prodeji celé kachny (s játry nebo bez jater), vykuchaná jatečně upravená těla a všechny kusy z bourání kachen a kachní droby jako syrová játra foie gras, vole a srdce.

foie gras

5.2.   Specifičnost produktu

Specifičnost produktu

Specifičnost kachen „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ spočívá v jejich vysoké míře vykrmení, jež je výsledkem způsobu chovu a typického krmení založeného na postupném vykrmování zvířat.

Po dlouhém chovu na venkovních výbězích po dobu minimálně 81 dní jsou kachny „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ postupně vykrmovány po dobu nejméně 10 dní krmnými dávkami obsahujícími minimálně 95 % kukuřice.

Jatečně upravená těla kachen z tohoto tradičního způsobu chovu mají kůži a tuk téměř bílé až žluté barvy a vykazují vysokou míru vykrmení u všech kusů, což se projevuje zejména u filetů z prsou sádelnatostí v míře 25 až 45 %, a také dobrou stavbou organizmu zvířat, jejichž naporcované kusy mají značnou hmotnost, například minimální hmotnost filetů z prsou je 300 g a jater foie gras 350 g.

foie gras

Na druhé straně si kuchaři počínaje XVIII. stoletím začali uvědomovat specifičnost jater foie gras vodních ptáků a rozhodujícím způsobem přispěli k jejich věhlasu.

foie gras

Kachny „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ se rovněž těší vynikající pověsti, kterou získaly již dávno a jež dalece přesahuje hranice jihozápadu, a dokonce i Francie.

5.3.   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Vazba kachen „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ s jejich původem spočívá hlavně ve věhlasu kachen „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ a produktů z nich.

Tento věhlas je především spojen s místním a tradičním používáním kukuřice při vykrmování vodních ptáků.

Díky příznivým klimatickým podmínkám se kukuřice pěstovala v zeměpisné oblasti od XVI. století a rychle se prosadila jako hlavní obilovina pro vykrmování, a to zejména kachen. Řada prací ostatně spojuje věhlas produktu s tímto způsobem vykrmování: „kachní játra foie gras vděčí za svůj věhlas v celé Evropě pouze tomuto zrní“ (Parmentier, M. (1785) Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux. Bordeaux: Arnaud-Antoine Pallandre). Opat Rozier se rovněž zmiňuje o této souvislosti v pojednání o zemědělství z roku 1787: „drůbež všeho druhu [...] hodně tloustne a její maso získává jemnou a lahodnou chuť, přičemž nejvíce ceněná drůbež pochází z míst, kde se tato obilovina pěstuje ve velkém.“

kachní játra foie gras vděčí za svůj věhlas v celé Evropě pouze tomuto zrní

Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux.

„drůbež všeho druhu [...] hodně tloustne a její maso získává jemnou a lahodnou chuť, přičemž nejvíce ceněná drůbež pochází z míst, kde se tato obilovina pěstuje ve velkém.“

Pěstování kukuřice umožnilo producentům specializovat chov tučných vodních ptáků a vypracovat know-how založené na intenzivním krmení touto obilovinou a řízeném postupném vykrmování. Toto know-how umožňuje ve spojení s dlouhým chovem ve venkovních výbězích díky mírnému a teplému podnebí po celý rok získat dobře vyvinutá zvířata s vysokou mírou vykrmení. Podávání kukuřice během fáze vykrmování je určující pro zabarvení kůže a sádla, jež závisí na druhu podávané kukuřice (žlutá nebo bílá kukuřičná zrna).

Věhlas kachen „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ a produktů z nich se dále rozšířil díky používání originálních technik uchování produktů (zavaření v sádle – konfitování, sterilizace), jež umožnily uvádění produktů na trh mimo jihozápadní oblast Francie a rozvoj regionálních a národních distribučních sítí.

Z tohoto hlediska potvrzuje dlouhodobý věhlas jater foie gras řada prací, jako je L’histoire de la vie privée des français uveřejněná v roce 1787, v níž její autor Aussy upřesňuje, že věhlas města Toulouse je založen na kachních játrech foie gras, či Larousse Ménager z roku 1926, v němž se uvádí, že „játra foie gras slouží především k přípravě paštik a zapečených paštik, z nichž některé oblasti učinily svou specialitu. [...] Toulouské paštiky jsou z kachních jater a konkurují štrasburským paštikám.“

foie gras

L’histoire de la vie privée des français

foie gras

Larousse Ménager

„játra foie gras slouží především k přípravě paštik a zapečených paštik, z nichž některé oblasti učinily svou specialitu. [...] Toulouské paštiky jsou z kachních jater a konkurují štrasburským paštikám.“

Kromě toho trhy s vykrmenou drůbeží, které se v zeměpisné oblasti pořádají od konce XVIII. století a dodnes přetrvávají, představují skutečný důkaz kulturního zakořenění produkce a uvádění na trh všech produktů, a to od celé kachny určené k domácí přípravě až po již zpracované naporcované kusy a droby.

Odkaz na zveřejnění specifikace

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (5))

5

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPCanardafoiegrasduSudOuestV3.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

2

(3)  Úř. věst. L 369, 23.12.2006, s. 1. Nahrazeno prováděcím nařízením Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EU) č. 1151/2012.

3

(4)  Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

4

(5)  Viz poznámka pod čarou 4.

5

---