# Uradni list C 458/19.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 458 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5719. december 2014 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 458

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5719. december 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 501. plenarno zasedanje EESO – 10. in 11. September 2014 |
| 2014/C 458/01 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o strukturi in organizaciji socialnega dialoga v okviru prave ekonomske in monetarne unije (EMU) (raziskovalno mnenje) | 1 |
| 2014/C 458/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskih politikah priseljevanja (raziskovalno mnenje) | 7 |
| 2014/C 458/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o naložbah s socialnim učinkom (mnenje na lastno pobudo) | 14 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

501. plenarno zasedanje EESO – 10. in 11. September 2014

2014/C 458/01

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o strukturi in organizaciji socialnega dialoga v okviru prave ekonomske in monetarne unije (EMU) (raziskovalno mnenje)

1

2014/C 458/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskih politikah priseljevanja (raziskovalno mnenje)

7

2014/C 458/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o naložbah s socialnim učinkom (mnenje na lastno pobudo)

14

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR |
| | 501. plenarno zasedanje EESO – 10. in 11. September 2014 |
| 2014/C 458/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (COM(2014) 212 final – 2014/0120 (COD)) | 19 |
| 2014/C 458/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o napravah na plinasto gorivo (COM(2014) 258 final – 2014/0136 (COD)) | 25 |
| 2014/C 458/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo (COM(2014) 357 final) in strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo: raziskave, razvoj in inovacije v MSP (raziskovalno mnenje na zaprosilo italijanskega predsedstva Sveta EU) | 27 |
| 2014/C 458/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o popotniškem vizumu ter spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 562/2006 in (ES) št. 767/2008 (COM(2014) 163 final – 2014/0095 (COD)) in o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vizumskem zakoniku Unije (Vizumski zakonik) (COM(2014) 164 final – 2014/0094 (COD)) | 36 |
| 2014/C 458/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno (COM(2014) 221 final – 2014/0124 (COD)) | 43 |
| 2014/C 458/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi ribolova z visečimi mrežami, spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98, (ES) št. 812/2004, (ES) št. 2187/2005 in (ES) št. 1967/2006 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 894/97 (COM(2014) 265 final – 2014/0138 (COD)) | 52 |
| 2014/C 458/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi o mobilnem zdravju (m-zdravju) (COM(2014) 219 final) | 54 |
| 2014/C 458/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o strategiji EU za pomorsko varnost | 61 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

501. plenarno zasedanje EESO – 10. in 11. September 2014

2014/C 458/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (COM(2014) 212 final – 2014/0120 (COD))

(COM(2014) 212 final – 2014/0120 (COD))

19

2014/C 458/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o napravah na plinasto gorivo (COM(2014) 258 final – 2014/0136 (COD))

(COM(2014) 258 final – 2014/0136 (COD))

25

2014/C 458/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo (COM(2014) 357 final) in strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo: raziskave, razvoj in inovacije v MSP (raziskovalno mnenje na zaprosilo italijanskega predsedstva Sveta EU)

(COM(2014) 357 final)

27

2014/C 458/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o popotniškem vizumu ter spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 562/2006 in (ES) št. 767/2008 (COM(2014) 163 final – 2014/0095 (COD)) in o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vizumskem zakoniku Unije (Vizumski zakonik) (COM(2014) 164 final – 2014/0094 (COD))

(COM(2014) 163 final – 2014/0095 (COD))

(COM(2014) 164 final – 2014/0094 (COD))

36

2014/C 458/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno (COM(2014) 221 final – 2014/0124 (COD))

(COM(2014) 221 final – 2014/0124 (COD))

43

2014/C 458/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi ribolova z visečimi mrežami, spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98, (ES) št. 812/2004, (ES) št. 2187/2005 in (ES) št. 1967/2006 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 894/97 (COM(2014) 265 final – 2014/0138 (COD))

(COM(2014) 265 final – 2014/0138 (COD))

52

2014/C 458/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi o mobilnem zdravju (m-zdravju) (COM(2014) 219 final)

(COM(2014) 219 final)

54

2014/C 458/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o strategiji EU za pomorsko varnost

61

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

501. plenarno zasedanje EESO – 10. in 11. September 2014

| 19.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/1

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o strukturi in organizaciji socialnega dialoga v okviru prave ekonomske in monetarne unije (EMU)

(raziskovalno mnenje)

(2014/C 458/01)

| Poročevalec: | Georgios DASSIS |
| --- | --- |

Poročevalec:

Georgios DASSIS

Evropski parlament je 5. februarja 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednji temi:

Struktura in organizacija socialnega dialoga v okviru prave ekonomske in monetarne unije (EMU)

(raziskovalno mnenje).

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 27. avgusta 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 501. plenarnem zasedanju 10. in 11. septembra 2014 (seja z dne 10. septembra) s 169 glasovi za, 1 glasom proti in 9 vzdržanimi glasovi.

1.   Priporočila in sklepi

| 1.1 | Socialni dialog v EU je neločljiv element evropskega projekta ter politik in ukrepov za izhod iz krize in za ponovno spodbuditev gospodarske rasti in zaposlovanja, ki morajo nujno temeljiti na bogastvu socialnega dialoga na vseh ravneh: nacionalni, sektorski in lokalni ravni ter na ravni podjetja. |
| --- | --- |

1.1

Socialni dialog v EU je neločljiv element evropskega projekta ter politik in ukrepov za izhod iz krize in za ponovno spodbuditev gospodarske rasti in zaposlovanja, ki morajo nujno temeljiti na bogastvu socialnega dialoga na vseh ravneh: nacionalni, sektorski in lokalni ravni ter na ravni podjetja.

| 1.2 | Socialni dialog je dvostranski in poteka med socialnimi partnerji, dopolnjujejo pa ga tristransko usklajevanje z evropskimi institucijami in političnimi organi ter različne oblike posvetovanja na evropski in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

1.2

Socialni dialog je dvostranski in poteka med socialnimi partnerji, dopolnjujejo pa ga tristransko usklajevanje z evropskimi institucijami in političnimi organi ter različne oblike posvetovanja na evropski in nacionalni ravni.

| 1.3 | Jasno je treba razlikovati med socialnim dialogom, ki je tema tega mnenja, in civilnim dialogom: obstajata namreč oba. Ni ju mogoče združiti, saj so na evropski ravni udeleženci, pristojnosti in postopki socialnega dialoga opredeljeni s pogodbo, ki socialnim partnerjem daje skoraj zakonodajno vlogo na področju delovnih pogojev v širšem smislu, obenem pa tudi ne moreta biti povsem zaprta drug za drugega. Evropski socialni partnerji so z odprtim pristopom že razširili svoje delovanje in izvajajo specifične ukrepe z nekaterimi evropskimi združenji in nevladnimi organizacijami. |
| --- | --- |

1.3

Jasno je treba razlikovati med socialnim dialogom, ki je tema tega mnenja, in civilnim dialogom: obstajata namreč oba. Ni ju mogoče združiti, saj so na evropski ravni udeleženci, pristojnosti in postopki socialnega dialoga opredeljeni s pogodbo, ki socialnim partnerjem daje skoraj zakonodajno vlogo na področju delovnih pogojev v širšem smislu, obenem pa tudi ne moreta biti povsem zaprta drug za drugega. Evropski socialni partnerji so z odprtim pristopom že razširili svoje delovanje in izvajajo specifične ukrepe z nekaterimi evropskimi združenji in nevladnimi organizacijami.

| 1.4 | Socialni partnerji morajo še naprej krepiti svojo neodvisnost in zmožnost kolektivnih pogajanj. Evropske institucije morajo upoštevati njihovo skupno izjavo o upravljanju, sprejeto oktobra 2013 (1). Te institucije, zlasti Komisija, morajo poskrbeti za lažji evropski socialni dialog in podpreti konkretno izvajanje njegovih pridobitev, tako na medsektorski kot sektorski ravni. |
| --- | --- |

1.4

Socialni partnerji morajo še naprej krepiti svojo neodvisnost in zmožnost kolektivnih pogajanj. Evropske institucije morajo upoštevati njihovo skupno izjavo o upravljanju, sprejeto oktobra 2013 (1). Te institucije, zlasti Komisija, morajo poskrbeti za lažji evropski socialni dialog in podpreti konkretno izvajanje njegovih pridobitev, tako na medsektorski kot sektorski ravni.

| 1.5 | Socialni partnerji morajo povečati tudi učinkovitost izvajanja svojih avtonomnih sporazumov, da bi zajeli vse države ter vsem delojemalcem in podjetjem na ozemlju Evropske unije zagotovili pravilno uveljavljanje pravic, ki so določene v teh sporazumih, v skladu z nacionalno zakonodajo in praksami. |
| --- | --- |

1.5

Socialni partnerji morajo povečati tudi učinkovitost izvajanja svojih avtonomnih sporazumov, da bi zajeli vse države ter vsem delojemalcem in podjetjem na ozemlju Evropske unije zagotovili pravilno uveljavljanje pravic, ki so določene v teh sporazumih, v skladu z nacionalno zakonodajo in praksami.

| 1.6 | Zapletenost in obsežnost izzivov, ki so jih prinesli kriza ter gospodarske in socialne spremembe, občasno terjajo sodelovanje z drugimi akterji, ki zastopajo civilno družbo, v okviru odgovornosti in pristojnosti, ki jih ima vsak od njih. |
| --- | --- |

1.6

Zapletenost in obsežnost izzivov, ki so jih prinesli kriza ter gospodarske in socialne spremembe, občasno terjajo sodelovanje z drugimi akterji, ki zastopajo civilno družbo, v okviru odgovornosti in pristojnosti, ki jih ima vsak od njih.

2.   Od ESPJ do EMU: pomen socialnih partnerjev in socialnega dialoga v evropskem projektu

| 2.1 | Zavezanost sindikatov in združenj delodajalcev evropskemu projektu ni posledica nuje, temveč prepričanja, ki je sindikatom in združenjem skupno kljub siceršnjemu razhajanju mnenj, in sicer, da je Evropska skupnost edini način za ponovno združitev narodov v miru, demokraciji, gospodarski rasti in družbenem napredku. Zgodovino sodelovanja socialnih partnerjev pri razvoju evropskega projekta od Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) do ekonomske in monetarne unije (EMU) tako zaznamuje ta temeljna zaveza, sama zgodovina sodelovanja pa priča o odločilni vlogi, ki so jo imeli združenja delodajalcev in sindikati v sedanji fazi EMU in ki jo bodo morali imeti tudi v prihodnje, da bi se odzvali na izzive gospodarske krize in strukturne spremembe v naših državah. V tem okviru mora EMU zagotoviti trajnostno gospodarsko in socialno okrevanje vseh držav v Evropski uniji in ustvariti kakovostna delovna mesta. Glede na njihove pristojnosti mora vključiti vse akterje. Evropska razsežnost socialnega dialoga mora prav tako upoštevati globalizacijo in EU omogočiti, da sodeluje v svetovni ureditvi, ki je potrebna, kot je EESO navedel v svojem mnenju iz maja 2007 (2), da bosta „[u]resničitev globalizacije s človeško razsežnostjo in evropskega združevanja [...] zadevi, ki vključujeta ljudi in organizirano civilno družbo“. |
| --- | --- |

2.1

Zavezanost sindikatov in združenj delodajalcev evropskemu projektu ni posledica nuje, temveč prepričanja, ki je sindikatom in združenjem skupno kljub siceršnjemu razhajanju mnenj, in sicer, da je Evropska skupnost edini način za ponovno združitev narodov v miru, demokraciji, gospodarski rasti in družbenem napredku. Zgodovino sodelovanja socialnih partnerjev pri razvoju evropskega projekta od Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) do ekonomske in monetarne unije (EMU) tako zaznamuje ta temeljna zaveza, sama zgodovina sodelovanja pa priča o odločilni vlogi, ki so jo imeli združenja delodajalcev in sindikati v sedanji fazi EMU in ki jo bodo morali imeti tudi v prihodnje, da bi se odzvali na izzive gospodarske krize in strukturne spremembe v naših državah. V tem okviru mora EMU zagotoviti trajnostno gospodarsko in socialno okrevanje vseh držav v Evropski uniji in ustvariti kakovostna delovna mesta. Glede na njihove pristojnosti mora vključiti vse akterje. Evropska razsežnost socialnega dialoga mora prav tako upoštevati globalizacijo in EU omogočiti, da sodeluje v svetovni ureditvi, ki je potrebna, kot je EESO navedel v svojem mnenju iz maja 2007 (2), da bosta „[u]resničitev globalizacije s človeško razsežnostjo in evropskega združevanja [...] zadevi, ki vključujeta ljudi in organizirano civilno družbo“.

| 2.2 | Posvetovalni odbor ESPJ je s svojimi posebnimi izkušnjami dokazal svojo učinkovitost na vseh interesnih področjih delodajalcev in delojemalcev – na področju industrijske politike, razvoja trga, instrumentov ukrepanja na socialnem področju ter tudi tehničnih in socialnih raziskav. Zato je bilo treba v pogodbah ohraniti – in v prihodnje bo treba še razviti – določbe o industrijski politiki na eni strani, na drugi strani pa instrumente socialnega usklajevanja. Tako ima lahko organ, kot je EESO, v okviru svojih pristojnosti pomembno vlogo pri podpiranju in predvidevanju, kot npr. z mnenjem o Listini Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev (1989) (3). |
| --- | --- |

2.2

Posvetovalni odbor ESPJ je s svojimi posebnimi izkušnjami dokazal svojo učinkovitost na vseh interesnih področjih delodajalcev in delojemalcev – na področju industrijske politike, razvoja trga, instrumentov ukrepanja na socialnem področju ter tudi tehničnih in socialnih raziskav. Zato je bilo treba v pogodbah ohraniti – in v prihodnje bo treba še razviti – določbe o industrijski politiki na eni strani, na drugi strani pa instrumente socialnega usklajevanja. Tako ima lahko organ, kot je EESO, v okviru svojih pristojnosti pomembno vlogo pri podpiranju in predvidevanju, kot npr. z mnenjem o Listini Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev (1989) (3).

| 2.3 | Socialni dialog na ravni EU se je začel razvijati v dejanski evropski pogajalski prostor leta 1985 z začetkom dvostranskega socialnega dialoga, za katerega se je zavzemal predsednik Komisije Jacques Delors. |
| --- | --- |

2.3

Socialni dialog na ravni EU se je začel razvijati v dejanski evropski pogajalski prostor leta 1985 z začetkom dvostranskega socialnega dialoga, za katerega se je zavzemal predsednik Komisije Jacques Delors.

| 2.4 | Ključni mejnik so socialni partnerji dosegli s sporazumom z dne 31. oktobra 1991, ki je bil kasneje vključen v protokol o socialni politiki k Maastrichtski pogodbi (4). Potrdili so svojo pripravljenost, da s prevzemom regulativne vloge prek pogajanj, ki dopolnjujejo zakonodajno razsežnost, sodelujejo v socialnem upravljanju EU. |
| --- | --- |

2.4

Ključni mejnik so socialni partnerji dosegli s sporazumom z dne 31. oktobra 1991, ki je bil kasneje vključen v protokol o socialni politiki k Maastrichtski pogodbi (4). Potrdili so svojo pripravljenost, da s prevzemom regulativne vloge prek pogajanj, ki dopolnjujejo zakonodajno razsežnost, sodelujejo v socialnem upravljanju EU.

| 2.5 | Subsidiarnost: načelo subsidiarnosti običajno narekuje, da višja raven – Evropska unija – ukrepa v primeru, če nižja raven – države članice EU – ukrepa manj učinkovito (člen 5 PEU). Za primer izvajanja tega načela subsidiarnosti bi lahko imeli tudi prakso, da se socialnim partnerjem prizna možnost, da sami v okviru socialnega dialoga rešujejo težave, za katere so pristojni (5). To možnost evropskim socialnim partnerjem izrecno dajeta člena 154 in 155 PDEU. Tovrstne določbe, ki središče odločanja približajo državljanu, lahko – če jim dejansko in redno sledijo rezultati in če jih spremlja ustrezno obveščanje javnosti – v širšem smislu spodbujajo vlogo organizirane civilne družbe in pomagajo odpravljati slabo podobo „oddaljene oblasti“, ki jo imajo državljani o Uniji in njenih institucijah. |
| --- | --- |

2.5

Subsidiarnost: načelo subsidiarnosti običajno narekuje, da višja raven – Evropska unija – ukrepa v primeru, če nižja raven – države članice EU – ukrepa manj učinkovito (člen 5 PEU). Za primer izvajanja tega načela subsidiarnosti bi lahko imeli tudi prakso, da se socialnim partnerjem prizna možnost, da sami v okviru socialnega dialoga rešujejo težave, za katere so pristojni (5). To možnost evropskim socialnim partnerjem izrecno dajeta člena 154 in 155 PDEU. Tovrstne določbe, ki središče odločanja približajo državljanu, lahko – če jim dejansko in redno sledijo rezultati in če jih spremlja ustrezno obveščanje javnosti – v širšem smislu spodbujajo vlogo organizirane civilne družbe in pomagajo odpravljati slabo podobo „oddaljene oblasti“, ki jo imajo državljani o Uniji in njenih institucijah.

3.   Vse močnejše monetarno povezovanje, še vedno šibko gospodarsko upravljanje in socialno vključevanje

| 3.1 | Zaradi gospodarske in finančne krize, ki je zajela večino držav članic EU, se prizadevanja za povečanje konkurenčnosti osredotočajo na neposredne stroške proizvodnje (stroške plač, stroške surovin itd.), čeprav bi Evropa morala storiti vse, da bi dosegla odličnost pri „nestroškovni konkurenčnosti“: kakovost proizvodov in storitev, raziskave in inovacije, kakovostno delo in kakovostni odnosi med delojemalci in delodajalci, organizacija dela in družbena odgovornost podjetij, izobraževanje in usposabljanje itd. |
| --- | --- |

3.1

Zaradi gospodarske in finančne krize, ki je zajela večino držav članic EU, se prizadevanja za povečanje konkurenčnosti osredotočajo na neposredne stroške proizvodnje (stroške plač, stroške surovin itd.), čeprav bi Evropa morala storiti vse, da bi dosegla odličnost pri „nestroškovni konkurenčnosti“: kakovost proizvodov in storitev, raziskave in inovacije, kakovostno delo in kakovostni odnosi med delojemalci in delodajalci, organizacija dela in družbena odgovornost podjetij, izobraževanje in usposabljanje itd.

| 3.2 | Za premagovanje krize in povrnitev zaupanja javnosti je treba dejansko spodbuditi gospodarstvo z javnimi, zasebnimi in socialnimi naložbami (glej mnenje EESO (6)) tako na ravni EU kot na ravni držav članic, da bi zagotovili trajnosten in inovativen razvoj, ki ustvarja kakovostna delovna mesta in družben napredek, ter zdrave in trajnostne makroekonomske pogoje. |
| --- | --- |

3.2

Za premagovanje krize in povrnitev zaupanja javnosti je treba dejansko spodbuditi gospodarstvo z javnimi, zasebnimi in socialnimi naložbami (glej mnenje EESO (6)) tako na ravni EU kot na ravni držav članic, da bi zagotovili trajnosten in inovativen razvoj, ki ustvarja kakovostna delovna mesta in družben napredek, ter zdrave in trajnostne makroekonomske pogoje.

| 3.3. | Oktobra 2013 so evropski socialni partnerji potrdili deset načel, ki so podlaga za njihovo sodelovanje v gospodarskem upravljanju EU (7). Drugo načelo navaja: „Socialni dialog in dobro razviti odnosi med delodajalci in delojemalci na vseh ravneh so osrednji element evropskega socialnega modela in demokratičnega upravljanja. Zato je bistveno ustrezno sodelovanje socialnih partnerjev pri gospodarskih politikah in politikah zaposlovanja.“ |
| --- | --- |

3.3.

Oktobra 2013 so evropski socialni partnerji potrdili deset načel, ki so podlaga za njihovo sodelovanje v gospodarskem upravljanju EU (7). Drugo načelo navaja: „Socialni dialog in dobro razviti odnosi med delodajalci in delojemalci na vseh ravneh so osrednji element evropskega socialnega modela in demokratičnega upravljanja. Zato je bistveno ustrezno sodelovanje socialnih partnerjev pri gospodarskih politikah in politikah zaposlovanja.“

| 3.4 | V petem načelu so socialni partnerji izrazili naslednje mnenje: „Socialni dialog je lahko gonilo uspešnih gospodarskih in socialnih reform. Socialni partnerji lahko prispevajo k večjemu ozaveščanju o posledicah gospodarskih in socialnih sprememb na socialne sisteme in trge dela. Imajo lahko tudi pomembno vlogo pri vzpostavljanju pogojev, ki bodo spodbudili ustvarjanje delovnih mest, zlasti s pospeševanjem gospodarskega okrevanja, zaposlovanja in socialnega vključevanja.“ |
| --- | --- |

3.4

V petem načelu so socialni partnerji izrazili naslednje mnenje: „Socialni dialog je lahko gonilo uspešnih gospodarskih in socialnih reform. Socialni partnerji lahko prispevajo k večjemu ozaveščanju o posledicah gospodarskih in socialnih sprememb na socialne sisteme in trge dela. Imajo lahko tudi pomembno vlogo pri vzpostavljanju pogojev, ki bodo spodbudili ustvarjanje delovnih mest, zlasti s pospeševanjem gospodarskega okrevanja, zaposlovanja in socialnega vključevanja.“

| 3.5 | Da bi bili kos sedanjim izzivom, je tako treba okrepiti avtonomijo socialnega dialoga in poudariti pomen njegovih prispevkov. |
| --- | --- |

3.5

Da bi bili kos sedanjim izzivom, je tako treba okrepiti avtonomijo socialnega dialoga in poudariti pomen njegovih prispevkov.

| 3.6 | Evropski socialni dialog mora temeljiti na bogastvu nacionalnega socialnega dialoga na različnih ravneh, medsektorski, sektorski, lokalni ravni in ravni podjetja. Vendar pa se je na teh ravneh v precejšnjem številu držav zdaj zmanjšalo področje veljavnosti kolektivnih pogodb – zlasti zaradi evropskih ukrepov v okviru upravljanja –, kar poglablja negotovost položaja delojemalcev in prispeva k nastajanju neenakosti. |
| --- | --- |

3.6

Evropski socialni dialog mora temeljiti na bogastvu nacionalnega socialnega dialoga na različnih ravneh, medsektorski, sektorski, lokalni ravni in ravni podjetja. Vendar pa se je na teh ravneh v precejšnjem številu držav zdaj zmanjšalo področje veljavnosti kolektivnih pogodb – zlasti zaradi evropskih ukrepov v okviru upravljanja –, kar poglablja negotovost položaja delojemalcev in prispeva k nastajanju neenakosti.

| 3.7 | Uporabiti bi bilo treba nov pristop, ki bi bolje upošteval teritorialno razsežnost, da se zlasti omogoči ustrezen odziv na posledice prestrukturiranja, ki vodi v odpuščanje in zapiranje podjetij. To je pogosto hud udarec na lokalni in regionalni ravni, ne samo za delojemalce in njihove družine, ampak tudi za lokalno skupnost in podjetja, ki so tudi sama neposredno ali posredno odvisna od prizadetega podjetja. |
| --- | --- |

3.7

Uporabiti bi bilo treba nov pristop, ki bi bolje upošteval teritorialno razsežnost, da se zlasti omogoči ustrezen odziv na posledice prestrukturiranja, ki vodi v odpuščanje in zapiranje podjetij. To je pogosto hud udarec na lokalni in regionalni ravni, ne samo za delojemalce in njihove družine, ampak tudi za lokalno skupnost in podjetja, ki so tudi sama neposredno ali posredno odvisna od prizadetega podjetja.

| 3.8 | V teh težkih časih sprememb in prilagajanja je razumno pričakovati začetek dinamičnih pobud na ravni evroobmočja, ki ima razvitejše upravljanje in kjer bi lahko dosegli večjo skladnost ukrepov. Ta dinamika mora upoštevati nujnost ohranitve ekonomske in socialne kohezije vse EU. Ker nevarnost socialnih razlik že obstaja, bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za spremljanje nesorazmerij, da bi jih lahko odpravili. To spremljanje bi moralo temeljiti na okrepljenem nadzoru in upoštevati medsebojno odvisnost sistemov zaposlovanja. Zaupali bi ga lahko Evropski fundaciji za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer ali pa se oprli na delo Odbora za zaposlovanje, ki je razvil merila za spremljanje uspešnosti na področju zaposlovanja. |
| --- | --- |

3.8

V teh težkih časih sprememb in prilagajanja je razumno pričakovati začetek dinamičnih pobud na ravni evroobmočja, ki ima razvitejše upravljanje in kjer bi lahko dosegli večjo skladnost ukrepov. Ta dinamika mora upoštevati nujnost ohranitve ekonomske in socialne kohezije vse EU. Ker nevarnost socialnih razlik že obstaja, bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za spremljanje nesorazmerij, da bi jih lahko odpravili. To spremljanje bi moralo temeljiti na okrepljenem nadzoru in upoštevati medsebojno odvisnost sistemov zaposlovanja. Zaupali bi ga lahko Evropski fundaciji za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer ali pa se oprli na delo Odbora za zaposlovanje, ki je razvil merila za spremljanje uspešnosti na področju zaposlovanja.

4.   Različne oblike usklajevanja, posvetovanja in socialnega dialoga: izziv, ki ga predstavlja nov način upravljanja

| 4.1 | Od Laekenske deklaracije o socialnem dialogu (2001) do skupne deklaracije socialnih partnerjev o upravljanju (2013) smo priča razvoju logike nadaljevanja: |
| --- | --- |

4.1

Od Laekenske deklaracije o socialnem dialogu (2001) do skupne deklaracije socialnih partnerjev o upravljanju (2013) smo priča razvoju logike nadaljevanja:

| 4.1.1 | Sprejetje natančnih opredelitev: tu moramo omeniti prispevek socialnih partnerjev na vrhu v Laeknu (decembra 2001) (8):
  „UNICE/UEAPME, CEEP in ETUC vztrajajo na tem, da je pomembno jasno razlikovati med tremi različnimi vrstami dejavnosti, v katere so vključeni socialni partnerji:






  1. | tristranskim usklajevanjem za določanje izmenjav med socialnimi partnerji in evropskimi javnimi organi, |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Sprejetje natančnih opredelitev: tu moramo omeniti prispevek socialnih partnerjev na vrhu v Laeknu (decembra 2001) (8):

„UNICE/UEAPME, CEEP in ETUC vztrajajo na tem, da je pomembno jasno razlikovati med tremi različnimi vrstami dejavnosti, v katere so vključeni socialni partnerji:

1.

tristranskim usklajevanjem za določanje izmenjav med socialnimi partnerji in evropskimi javnimi organi,

| 2. | posvetovanjem s socialnimi partnerji za določitev dejavnosti svetovalnih odborov in uradnih posvetovanj v duhu člena 137 Pogodbe ter |
| --- | --- |

2.

posvetovanjem s socialnimi partnerji za določitev dejavnosti svetovalnih odborov in uradnih posvetovanj v duhu člena 137 Pogodbe ter

| 3. | socialnim dialogom za opredelitev dvostranskega dela socialnih partnerjev, ne glede na to, ali so ga spodbudila uradna posvetovanja Komisije na podlagi členov 137 in 138 Pogodbe ali ne.“ |
| --- | --- |

3.

socialnim dialogom za opredelitev dvostranskega dela socialnih partnerjev, ne glede na to, ali so ga spodbudila uradna posvetovanja Komisije na podlagi členov 137 in 138 Pogodbe ali ne.“

| 4.1.2 | Okrepitev vloge socialnih partnerjev pri upravljanju EU: v pomembni skupni izjavi socialnih partnerjev z dne 24. oktobra 2013 (9) o vlogi socialnih partnerjev pri upravljanju EU, pripravljeni za tristranski socialni vrh, sta poudarjena ključna vloga socialnega dialoga tako na nacionalni kot na evropski ravni ter razširjen obseg posvetovanj, ki ga je treba okrepiti (letno poročilo o rasti, nacionalni programi reform, priporočila za posamezne države, postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem, kazalniki na trgu dela). |
| --- | --- |

4.1.2

Okrepitev vloge socialnih partnerjev pri upravljanju EU: v pomembni skupni izjavi socialnih partnerjev z dne 24. oktobra 2013 (9) o vlogi socialnih partnerjev pri upravljanju EU, pripravljeni za tristranski socialni vrh, sta poudarjena ključna vloga socialnega dialoga tako na nacionalni kot na evropski ravni ter razširjen obseg posvetovanj, ki ga je treba okrepiti (letno poročilo o rasti, nacionalni programi reform, priporočila za posamezne države, postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem, kazalniki na trgu dela).

| 4.1.3 | Poglobitev socialnega dialoga, zlasti kar zadeva pogodbene vidike: v težkih časih bi bilo treba uporabiti vse instrumente (sporazume, ki so preneseni z direktivami ali so oblikovani avtonomno, okvire za ukrepanje, skupne izjave itd.) za pripravo učinkovitih rešitev, zlasti kar zadeva zaposlovanje in kakovost dela. |
| --- | --- |

4.1.3

Poglobitev socialnega dialoga, zlasti kar zadeva pogodbene vidike: v težkih časih bi bilo treba uporabiti vse instrumente (sporazume, ki so preneseni z direktivami ali so oblikovani avtonomno, okvire za ukrepanje, skupne izjave itd.) za pripravo učinkovitih rešitev, zlasti kar zadeva zaposlovanje in kakovost dela.

| 4.1.4 | Utrditev rezultatov socialnega dialoga: različne ocene, ki so jih pripravili tako socialni partnerji sami (glej skupna končna poročila o delu na daljavo iz junija 2006 (10), o stresu iz junija 2008 (11), o nadlegovanju in nasilju na delovnem mestu iz oktobra 2011 (12) in o vključujočih trgih dela iz junija 2014) kot Komisija (glej poročili (13)), so pokazale velike razlike pri prenosu avtonomnih sporazumov, kar slabša njihovo učinkovitost in obseg v primerjavi z zakonodajo ter povzroča razlike v pravicah med evropskimi delojemalci in med podjetji. Zdi se očitno, da bi morali avtonomni sporazumi vključevati obvezo o njihovem izvrševanju, in sicer ne glede na to, ali je način njihovega prenosa zakonodajni ali pogodbeni. Socialni partnerji nosijo odgovornost za nadaljnje delo v zvezi s sedanjo ureditvijo ter za opredelitev novih pravil, da se – v zastavljenem roku – zagotovi učinkovito izvajanje njihovih evropskih sporazumov, ki vključujejo ne samo evropske organizacije podpisnice, temveč tudi njihove člane na nacionalni ravni. Vsi ti sporazumi, sklenjeni v skladu s členom 155 PDEU, bi seveda morali biti del pravnega reda EU. |
| --- | --- |

4.1.4

Utrditev rezultatov socialnega dialoga: različne ocene, ki so jih pripravili tako socialni partnerji sami (glej skupna končna poročila o delu na daljavo iz junija 2006 (10), o stresu iz junija 2008 (11), o nadlegovanju in nasilju na delovnem mestu iz oktobra 2011 (12) in o vključujočih trgih dela iz junija 2014) kot Komisija (glej poročili (13)), so pokazale velike razlike pri prenosu avtonomnih sporazumov, kar slabša njihovo učinkovitost in obseg v primerjavi z zakonodajo ter povzroča razlike v pravicah med evropskimi delojemalci in med podjetji. Zdi se očitno, da bi morali avtonomni sporazumi vključevati obvezo o njihovem izvrševanju, in sicer ne glede na to, ali je način njihovega prenosa zakonodajni ali pogodbeni. Socialni partnerji nosijo odgovornost za nadaljnje delo v zvezi s sedanjo ureditvijo ter za opredelitev novih pravil, da se – v zastavljenem roku – zagotovi učinkovito izvajanje njihovih evropskih sporazumov, ki vključujejo ne samo evropske organizacije podpisnice, temveč tudi njihove člane na nacionalni ravni. Vsi ti sporazumi, sklenjeni v skladu s členom 155 PDEU, bi seveda morali biti del pravnega reda EU.

| 4.1.5 | Krepitev avtonomije in sinergija s politikami EU: treba je okrepiti in razviti avtonomijo socialnih partnerjev (glej sklic na skupno deklaracijo socialnih partnerjev o upravljanju iz oktobra 2013 spodaj), vendar to ne pomeni, da Evropski komisiji za spodbuditev odpiranja delovnih mest ni treba dajati potrebnih in nujnih socialnih pobud, kot so pobude na področju prestrukturiranja, zdravja, varnosti, mobilnosti in strukturnih reform, zlasti trga dela. Krepitev sposobnosti socialnih partnerjev za avtonomno delovanje ne sme oslabiti zmožnosti Komisije za prevzemanje pobude in spodbujanje – ravno nasprotno, potekati mora v sinergiji in se dopolnjevati. Socialni partnerji so že dosegli napredek pri upravljanju socialnega dialoga tako na medsektorski kot na sektorski ravni, zlasti s pogajanji o dveletnih programih. S svojo deklaracijo o upravljanju iz oktobra 2013 (14) so dosegli nov mejnik. Krepitev avtonomnosti bi socialne partnerje lahko – če to želijo – vodila v poskusno ustanovitev stalnega tajništva za socialni dialog z dvostranskim članstvom. EESO je to idejo omenil že v svojih mnenjih z dne 24. novembra 1994 in 29. januarja 1997 (15). |
| --- | --- |

4.1.5

Krepitev avtonomije in sinergija s politikami EU: treba je okrepiti in razviti avtonomijo socialnih partnerjev (glej sklic na skupno deklaracijo socialnih partnerjev o upravljanju iz oktobra 2013 spodaj), vendar to ne pomeni, da Evropski komisiji za spodbuditev odpiranja delovnih mest ni treba dajati potrebnih in nujnih socialnih pobud, kot so pobude na področju prestrukturiranja, zdravja, varnosti, mobilnosti in strukturnih reform, zlasti trga dela. Krepitev sposobnosti socialnih partnerjev za avtonomno delovanje ne sme oslabiti zmožnosti Komisije za prevzemanje pobude in spodbujanje – ravno nasprotno, potekati mora v sinergiji in se dopolnjevati. Socialni partnerji so že dosegli napredek pri upravljanju socialnega dialoga tako na medsektorski kot na sektorski ravni, zlasti s pogajanji o dveletnih programih. S svojo deklaracijo o upravljanju iz oktobra 2013 (14) so dosegli nov mejnik. Krepitev avtonomnosti bi socialne partnerje lahko – če to želijo – vodila v poskusno ustanovitev stalnega tajništva za socialni dialog z dvostranskim članstvom. EESO je to idejo omenil že v svojih mnenjih z dne 24. novembra 1994 in 29. januarja 1997 (15).

| 4.1.6 | Krepitev posvetovanja: z razvojem naših vse bolj kompleksnih družb bi morali biti v posvetovanja o politikah in projektih EU vključeni vsi akterji, ki predstavljajo sindikate, delodajalce, združenja, socialno gospodarstvo in javne interese, in sicer na področjih, za katera so odgovorni, in v okviru svojih pristojnosti. Socialni partnerji že zdaj pogosto sodelujejo v evropskih javnih posvetovanjih, kar prispeva k izboljšanju dialoga z drugimi akterji civilne družbe. Dialog poteka tudi v okviru štiristranskega foruma o družbeni odgovornosti podjetij. Praktično izvedbo posvetovanja je treba voditi skrbno, zlasti če gre za elektronsko posvetovanje, in upoštevati pristojnosti in reprezentativnost različnih udeležencev, glede na obravnavano temo: pri socialnih partnerjih se reprezentativnost že redno preučuje. |
| --- | --- |

4.1.6

Krepitev posvetovanja: z razvojem naših vse bolj kompleksnih družb bi morali biti v posvetovanja o politikah in projektih EU vključeni vsi akterji, ki predstavljajo sindikate, delodajalce, združenja, socialno gospodarstvo in javne interese, in sicer na področjih, za katera so odgovorni, in v okviru svojih pristojnosti. Socialni partnerji že zdaj pogosto sodelujejo v evropskih javnih posvetovanjih, kar prispeva k izboljšanju dialoga z drugimi akterji civilne družbe. Dialog poteka tudi v okviru štiristranskega foruma o družbeni odgovornosti podjetij. Praktično izvedbo posvetovanja je treba voditi skrbno, zlasti če gre za elektronsko posvetovanje, in upoštevati pristojnosti in reprezentativnost različnih udeležencev, glede na obravnavano temo: pri socialnih partnerjih se reprezentativnost že redno preučuje.

5.   Različne razsežnosti socialnega dialoga

| 5.1 | Medsektorska razsežnost: delovni program 2012–2014 je omogočil pripravo akcijskega okvira za zaposlovanje mladih. Socialni partnerji so obljubili, da bodo začeli pogajanja o novem skupnem delovnem programu 2015–2017, ki bo v naslednjih treh letih velikega pomena. Uporabiti bodo morali vse instrumente, ki so jim na voljo, da bi vzpostavili pravice in konkretne politike za spopadanje z izzivi sedanjega časa. |
| --- | --- |

5.1

Medsektorska razsežnost: delovni program 2012–2014 je omogočil pripravo akcijskega okvira za zaposlovanje mladih. Socialni partnerji so obljubili, da bodo začeli pogajanja o novem skupnem delovnem programu 2015–2017, ki bo v naslednjih treh letih velikega pomena. Uporabiti bodo morali vse instrumente, ki so jim na voljo, da bi vzpostavili pravice in konkretne politike za spopadanje z izzivi sedanjega časa.

| 5.2 | Sektorska razsežnost: zahvaljujoč zlasti sektorskim odborom za socialni dialog so na voljo pomembne zmogljivosti za predvidevanje sprememb v teku in njihovo učinkovitejše upravljanje. Dragocen je lahko tudi prispevek evropskih svetov delavcev v povezavi z njihovimi strokovnimi združenji, ki lahko, zlasti v okviru industrijske in sektorske politike, svoje strokovno znanje in izkušnje uporabijo za oblikovanje predlogov in alternativnih možnosti za industrijsko politiko. |
| --- | --- |

5.2

Sektorska razsežnost: zahvaljujoč zlasti sektorskim odborom za socialni dialog so na voljo pomembne zmogljivosti za predvidevanje sprememb v teku in njihovo učinkovitejše upravljanje. Dragocen je lahko tudi prispevek evropskih svetov delavcev v povezavi z njihovimi strokovnimi združenji, ki lahko, zlasti v okviru industrijske in sektorske politike, svoje strokovno znanje in izkušnje uporabijo za oblikovanje predlogov in alternativnih možnosti za industrijsko politiko.

| 5.3 | Evropski sveti delavcev: v času globalizacije in nenehnih tehnoloških inovacij se podjetja in delojemalci v vseh evropskih državah soočajo z naglim in stalnim spreminjanjem organizacije dela in proizvodnje. Praksa kaže, da bi evropski sveti delavcev upravi in delojemalcem lahko pomagali pri ustvarjanju kulture podjetja in prilagajanju na spremembe v podjetjih ali čezmejnih skupinah, ki se naglo razvijajo, ko se te spremembe nanašajo na strategijo skupine in na več podružnic skupine v različnih državah. V mednarodno uspešnih podjetjih imajo evropski sveti delavcev bistveno vlogo tudi pri razvoju človeške razsežnosti globalizacije na podlagi demokratičnih in socialnih vrednot naše Unije in pri podpiranju standardov Mednarodne organizacije dela. Pridružili bi se lahko izvajanju evropskih ali mednarodnih okvirnih sporazumov ali sporazumov o družbeni odgovornosti podjetij (16). |
| --- | --- |

5.3

Evropski sveti delavcev: v času globalizacije in nenehnih tehnoloških inovacij se podjetja in delojemalci v vseh evropskih državah soočajo z naglim in stalnim spreminjanjem organizacije dela in proizvodnje. Praksa kaže, da bi evropski sveti delavcev upravi in delojemalcem lahko pomagali pri ustvarjanju kulture podjetja in prilagajanju na spremembe v podjetjih ali čezmejnih skupinah, ki se naglo razvijajo, ko se te spremembe nanašajo na strategijo skupine in na več podružnic skupine v različnih državah. V mednarodno uspešnih podjetjih imajo evropski sveti delavcev bistveno vlogo tudi pri razvoju človeške razsežnosti globalizacije na podlagi demokratičnih in socialnih vrednot naše Unije in pri podpiranju standardov Mednarodne organizacije dela. Pridružili bi se lahko izvajanju evropskih ali mednarodnih okvirnih sporazumov ali sporazumov o družbeni odgovornosti podjetij (16).

| 5.4 | Mala in srednja podjetja: industrijsko strukturo je treba obnoviti s podpiranjem razvoja malih in srednjih podjetij in zagotavljanjem njihove uspešnosti in stabilnosti. V ta namen bi moral socialni dialog imeti možnost, da se opre na politiko združevanja virov, zlasti na področju usposabljanja ter zdravja in varnosti pri delu. |
| --- | --- |

5.4

Mala in srednja podjetja: industrijsko strukturo je treba obnoviti s podpiranjem razvoja malih in srednjih podjetij in zagotavljanjem njihove uspešnosti in stabilnosti. V ta namen bi moral socialni dialog imeti možnost, da se opre na politiko združevanja virov, zlasti na področju usposabljanja ter zdravja in varnosti pri delu.

| 5.5 | Zadruge, vzajemne družbe in socialna podjetja: ta podjetja so zaradi svojih značilnosti in razvoja na podlagi solidarnosti, sodelovanja in delitve dobička, ki ga ustvari podjetje, pomembni akterji ustvarjanja rasti in delovnih mest. Zato je logično, da se njihove posebne značilnosti upoštevajo v okviru socialnega dialoga in da se pozorno spremlja, kaj bi jim lahko pomagalo pri razvoju. |
| --- | --- |

5.5

Zadruge, vzajemne družbe in socialna podjetja: ta podjetja so zaradi svojih značilnosti in razvoja na podlagi solidarnosti, sodelovanja in delitve dobička, ki ga ustvari podjetje, pomembni akterji ustvarjanja rasti in delovnih mest. Zato je logično, da se njihove posebne značilnosti upoštevajo v okviru socialnega dialoga in da se pozorno spremlja, kaj bi jim lahko pomagalo pri razvoju.

| 5.6 | Čezmejna razsežnost: čezmejne regije predstavljajo nova območja mobilnosti in gospodarskega razvoja. Zanje bi morali razviti prilagojene oblike socialnega dialoga, ki upoštevajo regionalne razmere, spodbujajo zaposlovanje in enakopravno obravnavo ter varujejo pogoje čezmejne mobilnosti. |
| --- | --- |

5.6

Čezmejna razsežnost: čezmejne regije predstavljajo nova območja mobilnosti in gospodarskega razvoja. Zanje bi morali razviti prilagojene oblike socialnega dialoga, ki upoštevajo regionalne razmere, spodbujajo zaposlovanje in enakopravno obravnavo ter varujejo pogoje čezmejne mobilnosti.

6.   Razvoj sinergij in dopolnjevanja med socialnim in civilnim dialogom pri družbenih izzivih
   (17)

| 6.1 | Družba je postala kompleksnejša, socialne in okoljske težave pa so vse bolj medsebojno odvisne. Pri podjetjih obstaja povezava med tem, kar je „notranje“ in kar je „zunanje“: vključevanje teritorialne razsežnosti v razvoj podjetja, prehod na nizkoogljično gospodarstvo, politika trajnostnega razvoja, v katero so vključeni akterji javnega sektorja in združenj, prizadevanja, da bi brezposelnim našli zaposlitev, zlasti z oblikovanjem shem mentorstva, ki povezujejo zaposlene v podjetju in člane združenj, ki se borijo za vključevanje prek gospodarstva, ter družbena odgovornost podjetij, zlasti tistih, ki najemajo podizvajalce v državah v razvoju, itd. |
| --- | --- |

6.1

Družba je postala kompleksnejša, socialne in okoljske težave pa so vse bolj medsebojno odvisne. Pri podjetjih obstaja povezava med tem, kar je „notranje“ in kar je „zunanje“: vključevanje teritorialne razsežnosti v razvoj podjetja, prehod na nizkoogljično gospodarstvo, politika trajnostnega razvoja, v katero so vključeni akterji javnega sektorja in združenj, prizadevanja, da bi brezposelnim našli zaposlitev, zlasti z oblikovanjem shem mentorstva, ki povezujejo zaposlene v podjetju in člane združenj, ki se borijo za vključevanje prek gospodarstva, ter družbena odgovornost podjetij, zlasti tistih, ki najemajo podizvajalce v državah v razvoju, itd.

| 6.2 | Obstajata socialni in civilni dialog. Ni ju mogoče združiti, obenem pa tudi ne moreta biti povsem zaprta drug za drugega. Dvostranski socialni dialog se prek kolektivnih pogajanj na vseh ravneh osredotoča na plače, zaposlovanje, organizacijo dela, zdravje, varnost ipd. Civilni dialog je del procesa reševanja družbenih težav, povezanih z najrazličnejšimi področji, kot so okolje, potrošnja, družinska politika, diskriminacija, boj proti revščini in človekove pravice. Socialni partnerji so že razširili svoje področje delovanja v okviru bolj odprtega pristopa, ki je državljanom blizu, kar je razvidno iz njihovega sporazuma o vključujočem trgu dela iz marca 2010 (18) in dejavnosti, ki jih posebej z evropskimi združenji in nevladnimi organizacijami izvajajo na področjih varovanja okolja, varstva potrošnikov in invalidov, boja za pravice žensk in enakost moških in žensk, boja proti revščini, delovanja v prid socialnemu vključevanju itd.
  Zaradi te kompleksnosti in raznolikosti akterjev je treba okrepiti sedanje povezave med socialnim in civilnim dialogom, da bi v okviru pristojnosti in odgovornosti vseh udeleženih strani omogočili sinergije in dopolnjevanje delovanja. |
| --- | --- |

6.2

Obstajata socialni in civilni dialog. Ni ju mogoče združiti, obenem pa tudi ne moreta biti povsem zaprta drug za drugega. Dvostranski socialni dialog se prek kolektivnih pogajanj na vseh ravneh osredotoča na plače, zaposlovanje, organizacijo dela, zdravje, varnost ipd. Civilni dialog je del procesa reševanja družbenih težav, povezanih z najrazličnejšimi področji, kot so okolje, potrošnja, družinska politika, diskriminacija, boj proti revščini in človekove pravice. Socialni partnerji so že razširili svoje področje delovanja v okviru bolj odprtega pristopa, ki je državljanom blizu, kar je razvidno iz njihovega sporazuma o vključujočem trgu dela iz marca 2010 (18) in dejavnosti, ki jih posebej z evropskimi združenji in nevladnimi organizacijami izvajajo na področjih varovanja okolja, varstva potrošnikov in invalidov, boja za pravice žensk in enakost moških in žensk, boja proti revščini, delovanja v prid socialnemu vključevanju itd.

Zaradi te kompleksnosti in raznolikosti akterjev je treba okrepiti sedanje povezave med socialnim in civilnim dialogom, da bi v okviru pristojnosti in odgovornosti vseh udeleženih strani omogočili sinergije in dopolnjevanje delovanja.

V Bruslju, 10. septembra 2014.

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/2014/socjointcontrib_ags2014.pdf

1

(2)  UL C 175, 27.7.2007, str. 57

2

(3)  http://europa.eu/legislation_summaries/human_rights/fundamental_rights_within_european_union/c10107_en.htm

3

(4)  UL C 191, 29.7.1992, str. 90.

4

(5)  Ponekod temu pravijo „horizontalna“ subsidiarnost.

5

(6)  Mnenje EESO na lastno pobudo o učinkih socialnih naložb na zaposlovanje in javne finance, UL C 226, 16.7.2014, str. 21.

6

(7)  http://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/other/files/layout_declaration_governance_21_10_13_clean_3.pdf

7

(8)  Skupni prispevek socialnih partnerjev zasedanju Evropskega sveta v Laeknu. Pozneje je UNICE postal BUSINESSEUROPE, člena 137 in 138 PES pa sta zdaj člena 153 in 154 PDEU.

8

(9)  Glej opombo 7.

9

(10)  http://www.ueapme.com/docs/joint_position/061010_telework_implementation_report_final.pdf

10

(11)  http://www.ueapme.com/IMG/pdf/Stress_Final_Implementation_report_231108.pdf

11

(12)  http://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/BROCHURE_harassment7_2_.pdf

12

(13)  Framework Agreement on Telework (SEC(2008) 2178; Framework Agreement on Work-related Stress (SEC(2011) 0241.

13

(14)  Glej opombo 7.

14

(15)  UL C 89, 19.3.1997, str. 27; UL C 397, 31.12.1994, str. 40 (op. prev.: dokumenta ne obstajata v slovenščini).

15

(16)  Glej mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–14, COM(2011) 681 final, UL 229, 31.7.2012, str. 77.

16

(17)  Junija 2003 je EESO v sodelovanju z združenjem Notre Europe organiziral pomemben seminar, ki se ga je udeležil tudi Jacques Delors. Glavna tema seminarja so bile razlike in dopolnjevanja v okviru evropskega socialnega dialoga (http://www.notre-europe.eu/media/semi19-fr.pdf).

17

(18)  Ta sporazum priznava, da morajo socialni partnerji „sodelovati s 'tretjim sektorjem', da bi podprli tiste, ki imajo posebne težave glede trga dela“ (http://www.etuc.org/framework-agreement-inclusive-labour-markets).

18

---

| 19.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/7

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskih politikah priseljevanja

(raziskovalno mnenje)

(2014/C 458/02)

| Glavni poročevalec: | Giuseppe IULIANO |
| --- | --- |

Glavni poročevalec:

Giuseppe IULIANO

Italijansko predsedstvo Sveta EU je 3. junija 2014 sklenilo, da v skladu s členom 304 PDEU Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za raziskovalno mnenje o naslednji temi:

Evropske politike priseljevanja

(raziskovalno mnenje).

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 8. julija 2014 strokovno skupino za zunanje odnose zadolžil za pripravo dela na tem področju.

Zaradi nujnosti postopka (člen 59 poslovnika) je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 501. plenarnem zasedanju 10. in 11. septembra 2014 (seja z dne 11. septembra) za glavnega poročevalca imenoval Giuseppeja IULIANA ter mnenje sprejel s 161 glasovi za, 6 glasovi proti in 6 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Nova faza evropske politike priseljevanja mora biti strateška, usmerjena na srednji in dolgi rok ter osredotočena na celostni in globalni pristop k spodbujanju zakonitih, odprtih in prožnih poti vstopa v EU. V tem mnenju, ki temelji na delu Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO) in Evropskega foruma za vključevanje, se predstavnike institucij EU in nacionalnih vlad poziva, naj upoštevajo vodilno vlogo socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe pri zagotavljanju socialne perspektive in dodane vrednosti evropskih politik priseljevanja. Upoštevati morajo tudi vpliv teh politik na trg dela, življenjske in delovne pogoje ter temeljne pravice. |
| --- | --- |

1.1

Nova faza evropske politike priseljevanja mora biti strateška, usmerjena na srednji in dolgi rok ter osredotočena na celostni in globalni pristop k spodbujanju zakonitih, odprtih in prožnih poti vstopa v EU. V tem mnenju, ki temelji na delu Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO) in Evropskega foruma za vključevanje, se predstavnike institucij EU in nacionalnih vlad poziva, naj upoštevajo vodilno vlogo socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe pri zagotavljanju socialne perspektive in dodane vrednosti evropskih politik priseljevanja. Upoštevati morajo tudi vpliv teh politik na trg dela, življenjske in delovne pogoje ter temeljne pravice.

| 1.2 | EESO meni, da je po 15 letih od začetka oblikovanja evropske politike priseljevanja čas, da se v praksi udejanjijo vrednote in politična načela iz Lizbonske pogodbe, in sicer s konkretnimi in specifičnimi ukrepi politike, ki gredo dlje od zgolj razprav o pristojnostih med EU in nacionalnimi vladami. EESO meni, da je treba doseči konkretne rezultate za razvoj resnične skupne in enotne politike na področju priseljevanja, azila in zunanjih meja. |
| --- | --- |

1.2

EESO meni, da je po 15 letih od začetka oblikovanja evropske politike priseljevanja čas, da se v praksi udejanjijo vrednote in politična načela iz Lizbonske pogodbe, in sicer s konkretnimi in specifičnimi ukrepi politike, ki gredo dlje od zgolj razprav o pristojnostih med EU in nacionalnimi vladami. EESO meni, da je treba doseči konkretne rezultate za razvoj resnične skupne in enotne politike na področju priseljevanja, azila in zunanjih meja.

| 1.3 | EU lahko s skupno politiko priseljevanja prispeva pomembno dodano vrednost. EESO izraža željo, da se prednost nameni odpravljanju ovir in diskriminacije na trgu dela. EU mora sprejeti skupni evropski kodeks o priseljevanju ter priročnik o skupnih evropskih smernicah za zagotovitev njegovega izvajanja in dostopnosti. Sočasno je treba sprejeti evropsko strategijo, da bi EU postala bolj privlačna za nadarjene ljudi in da bi se odpravile ovire v zvezi s kvalifikacijami. EU bi morala vzpostaviti stalno evropsko platformo za migracije delovne sile. EESO meni, da bi lahko sam opravljal to funkcijo kot organ, v okviru katerega socialni partnerji razpravljajo o nacionalnih politikah na področju priseljevanja delovne sile in jih analizirajo ter v okviru katerega se izmenjujejo najboljše prakse. |
| --- | --- |

1.3

EU lahko s skupno politiko priseljevanja prispeva pomembno dodano vrednost. EESO izraža željo, da se prednost nameni odpravljanju ovir in diskriminacije na trgu dela. EU mora sprejeti skupni evropski kodeks o priseljevanju ter priročnik o skupnih evropskih smernicah za zagotovitev njegovega izvajanja in dostopnosti. Sočasno je treba sprejeti evropsko strategijo, da bi EU postala bolj privlačna za nadarjene ljudi in da bi se odpravile ovire v zvezi s kvalifikacijami. EU bi morala vzpostaviti stalno evropsko platformo za migracije delovne sile. EESO meni, da bi lahko sam opravljal to funkcijo kot organ, v okviru katerega socialni partnerji razpravljajo o nacionalnih politikah na področju priseljevanja delovne sile in jih analizirajo ter v okviru katerega se izmenjujejo najboljše prakse.

| 1.4 | EU je uvedla drugo fazo skupnega evropskega azilnega sistema. Vendar v državah članicah še vedno obstajajo različne prakse in različne ravni zaščite. Treba je uvesti načelo solidarnosti in skupne odgovornosti, da se zagotovi bolj uravnotežena porazdelitev prošenj za azil med državami članicami. Dublinsko konvencijo je treba nadomestiti z bolj solidarnim sistemom, ki upošteva želje prosilcev za azil ter zagotavlja bolj sorazmerno porazdelitev odgovornosti. Poleg tega je treba okrepiti pristojnosti Evropskega azilnega podpornega urada, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti njegovim operativnim dejavnostim podpore ter skupnim podpornim skupinam za azil v državah članicah, ki potrebujejo posebno ali nujno pomoč. EU mora zagotoviti bolj usklajeno, dosledno, neodvisno in prožno izdajo vizumov iz humanitarnih razlogov v državah članicah, kakor je opredeljeno v Vizumskem zakoniku. |
| --- | --- |

1.4

EU je uvedla drugo fazo skupnega evropskega azilnega sistema. Vendar v državah članicah še vedno obstajajo različne prakse in različne ravni zaščite. Treba je uvesti načelo solidarnosti in skupne odgovornosti, da se zagotovi bolj uravnotežena porazdelitev prošenj za azil med državami članicami. Dublinsko konvencijo je treba nadomestiti z bolj solidarnim sistemom, ki upošteva želje prosilcev za azil ter zagotavlja bolj sorazmerno porazdelitev odgovornosti. Poleg tega je treba okrepiti pristojnosti Evropskega azilnega podpornega urada, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti njegovim operativnim dejavnostim podpore ter skupnim podpornim skupinam za azil v državah članicah, ki potrebujejo posebno ali nujno pomoč. EU mora zagotoviti bolj usklajeno, dosledno, neodvisno in prožno izdajo vizumov iz humanitarnih razlogov v državah članicah, kakor je opredeljeno v Vizumskem zakoniku.

| 1.5 | Evropska politika na področju meja mora temeljiti na večji skupni odgovornosti za spremljanje in nadzor ter varstvo načel in pravic. Države članice, ki si delijo zunanjo mejo EU, se soočajo z resnimi težavami, povezanimi z migracijskimi tokovi in prosilci za azil. Evropska unija mora uvesti postopke za finančno in operativno solidarnost ter solidarnost pri sprejemanju priseljencev. Vlogo agencije Frontex (Evropska agencija za zunanje meje) je treba okrepiti, agencijo pa preoblikovati v skupno evropsko službo mejne policije, ki bi jo sestavljala evropska skupina pripadnikov mejne policije in bi pomagala državam članicam. Hkrati je treba razviti bolj učinkovit in sistematičen sistem odgovornosti (accountability), kar zadeva njene dejavnosti ter izvajanje določb Uredbe 656/2014 o določitvi pravil za varovanje zunanjih morskih meja v okviru operativnega sodelovanja, ki ga usklajuje Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije. |
| --- | --- |

1.5

Evropska politika na področju meja mora temeljiti na večji skupni odgovornosti za spremljanje in nadzor ter varstvo načel in pravic. Države članice, ki si delijo zunanjo mejo EU, se soočajo z resnimi težavami, povezanimi z migracijskimi tokovi in prosilci za azil. Evropska unija mora uvesti postopke za finančno in operativno solidarnost ter solidarnost pri sprejemanju priseljencev. Vlogo agencije Frontex (Evropska agencija za zunanje meje) je treba okrepiti, agencijo pa preoblikovati v skupno evropsko službo mejne policije, ki bi jo sestavljala evropska skupina pripadnikov mejne policije in bi pomagala državam članicam. Hkrati je treba razviti bolj učinkovit in sistematičen sistem odgovornosti (accountability), kar zadeva njene dejavnosti ter izvajanje določb Uredbe 656/2014 o določitvi pravil za varovanje zunanjih morskih meja v okviru operativnega sodelovanja, ki ga usklajuje Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije.

| 1.6 | EU se mora zavzemati za sprejetje mednarodnega zakonodajnega okvira na področju migracij ter spodbujati ratifikacijo in resnično uporabo mednarodnih standardov in instrumentov na področju človekovih pravic priseljencev v državah članicah. Poleg tega mora skleniti strateško zavezništvo z drugimi vpletenimi mednarodnimi akterji pri vprašanjih, povezanih z mobilnostjo oseb in človekovimi pravicami, kot so Združeni narodi ali Svet Evrope. |
| --- | --- |

1.6

EU se mora zavzemati za sprejetje mednarodnega zakonodajnega okvira na področju migracij ter spodbujati ratifikacijo in resnično uporabo mednarodnih standardov in instrumentov na področju človekovih pravic priseljencev v državah članicah. Poleg tega mora skleniti strateško zavezništvo z drugimi vpletenimi mednarodnimi akterji pri vprašanjih, povezanih z mobilnostjo oseb in človekovimi pravicami, kot so Združeni narodi ali Svet Evrope.

| 1.7 | Izzivov, ki so posledica čezmejne mobilnosti oseb, ni mogoče obravnavati zgolj tako, da se kontrola in nadzor meja prepustita zunanjim izvajalcem. . Globalni pristop k priseljevanju in mobilnosti je treba zato razvijati naprej. EU mora tem državam in njihovim državljanom z zakonitimi, prožnimi in preglednimi postopki ponuditi možnosti za priseljevanje za namene iskanja dela in izobraževanja. Partnerstva za mobilnost morajo biti bolj uravnotežena in za podpisnice pravno zavezujoča. Evropska služba za zunanje delovanje mora zagotoviti večjo usklajenost med prednostnimi nalogami zunanje politike in politike priseljevanja, na podlagi pristopa, v središču katerega so človekove pravice. |
| --- | --- |

1.7

Izzivov, ki so posledica čezmejne mobilnosti oseb, ni mogoče obravnavati zgolj tako, da se kontrola in nadzor meja prepustita zunanjim izvajalcem. . Globalni pristop k priseljevanju in mobilnosti je treba zato razvijati naprej. EU mora tem državam in njihovim državljanom z zakonitimi, prožnimi in preglednimi postopki ponuditi možnosti za priseljevanje za namene iskanja dela in izobraževanja. Partnerstva za mobilnost morajo biti bolj uravnotežena in za podpisnice pravno zavezujoča. Evropska služba za zunanje delovanje mora zagotoviti večjo usklajenost med prednostnimi nalogami zunanje politike in politike priseljevanja, na podlagi pristopa, v središču katerega so človekove pravice.

2.   Uvod: za novo politiko na področju priseljevanja, azila in meja do leta 2020

| 2.1 | Italijansko predsedstvo je EESO zaprosilo, naj pripravi raziskovalno mnenje o prihodnji evropski politiki na področju priseljevanja, meja in azila. EESO želi prispevati strateške predloge na podlagi svojih prejšnjih mnenj v zvezi s priseljevanjem (1). Vlogo socialnih partnerjev in predstavnikov organizirane civilne družbe ter socialni dialog je treba upoštevati v celotnem procesu razprave pred naslednjo fazo evropske politike priseljevanja za leto 2020. Socialna razsežnost je ključna za zagotavljanje dodane vrednosti in sorazmernosti ter učinka navedenih politik. |
| --- | --- |

2.1

Italijansko predsedstvo je EESO zaprosilo, naj pripravi raziskovalno mnenje o prihodnji evropski politiki na področju priseljevanja, meja in azila. EESO želi prispevati strateške predloge na podlagi svojih prejšnjih mnenj v zvezi s priseljevanjem (1). Vlogo socialnih partnerjev in predstavnikov organizirane civilne družbe ter socialni dialog je treba upoštevati v celotnem procesu razprave pred naslednjo fazo evropske politike priseljevanja za leto 2020. Socialna razsežnost je ključna za zagotavljanje dodane vrednosti in sorazmernosti ter učinka navedenih politik.

| 2.2 | EESO je ob številnih priložnostih poudaril, da mora biti evropska politika priseljevanja strateška, usmerjena na srednji in dolgi rok ter osredotočena na celostni in globalni pristop k spodbujanju odprtih in prožnih poti priseljevanja. Poleg tega mora zagotoviti varstvo temeljnih pravic, ponuditi trajne in solidarne rešitve za dostop do mednarodne zaščite, upoštevati položaj na trgu dela ter obravnavati izzive, povezane s politikami priseljevanja, in njihove učinke na ranljive skupine, rasizem in ksenofobijo. |
| --- | --- |

2.2

EESO je ob številnih priložnostih poudaril, da mora biti evropska politika priseljevanja strateška, usmerjena na srednji in dolgi rok ter osredotočena na celostni in globalni pristop k spodbujanju odprtih in prožnih poti priseljevanja. Poleg tega mora zagotoviti varstvo temeljnih pravic, ponuditi trajne in solidarne rešitve za dostop do mednarodne zaščite, upoštevati položaj na trgu dela ter obravnavati izzive, povezane s politikami priseljevanja, in njihove učinke na ranljive skupine, rasizem in ksenofobijo.

| 2.3 | Odbor je sprejel pomembno zavezo, da bi se politike priseljevanja izvajale z udeležbo priseljencev, zlasti v okviru Evropskega foruma za vključevanje s sedežem v EESO (2), ki ga je Komisija ustanovila leta 2009. Forum se je uveljavil kot evropska platforma za spodbujanje pluralnega dialoga in aktivne udeležbe organizacij civilne družbe in priseljencev v ključnih razpravah o evropskih politikah vključevanja. Forum je v procesu preoblikovanja s ciljem, da bi zajel celoten sklop politik priseljevanja. EESO želi okrepiti svoje sodelovanje s forumom na podlagi ocenjevalne študije o njegovem delovanju in rezultatih, zlasti izboljšati svoje povezave z organizacijami priseljencev, zagotoviti prispevek k spremljanju politik ter izboljšati sodelovanje s Parlamentom in Odborom regij. |
| --- | --- |

2.3

Odbor je sprejel pomembno zavezo, da bi se politike priseljevanja izvajale z udeležbo priseljencev, zlasti v okviru Evropskega foruma za vključevanje s sedežem v EESO (2), ki ga je Komisija ustanovila leta 2009. Forum se je uveljavil kot evropska platforma za spodbujanje pluralnega dialoga in aktivne udeležbe organizacij civilne družbe in priseljencev v ključnih razpravah o evropskih politikah vključevanja. Forum je v procesu preoblikovanja s ciljem, da bi zajel celoten sklop politik priseljevanja. EESO želi okrepiti svoje sodelovanje s forumom na podlagi ocenjevalne študije o njegovem delovanju in rezultatih, zlasti izboljšati svoje povezave z organizacijami priseljencev, zagotoviti prispevek k spremljanju politik ter izboljšati sodelovanje s Parlamentom in Odborom regij.

3.   Za skupno politiko priseljevanja

| 3.1 | Od prvih začetkov oblikovanja skupne politike na področju priseljevanja, azila in meja na podlagi Amsterdamske pogodbe iz leta 1999 je minilo 15 let. EESO meni, da se je treba pri oblikovanju prihodnjega evropskega programa o priseljevanju vrniti k njegovim temeljnim načelom, določenim s programom iz Tampereja leta 1999
   (3), zlasti k načelom pravične in enake obravnave državljanov tretjih držav, solidarnosti in skupne odgovornosti, temeljnim pravicam iz Listine EU o temeljnih pravicah ter pravni državi. Lizbonska pogodba služi kot skupno vodilo pri delu. Taista splošna načela, zapisana v Pogodbah, je treba v celoti udejanjiti. |
| --- | --- |

3.1

Od prvih začetkov oblikovanja skupne politike na področju priseljevanja, azila in meja na podlagi Amsterdamske pogodbe iz leta 1999 je minilo 15 let. EESO meni, da se je treba pri oblikovanju prihodnjega evropskega programa o priseljevanju vrniti k njegovim temeljnim načelom, določenim s programom iz Tampereja leta 1999
   (3), zlasti k načelom pravične in enake obravnave državljanov tretjih držav, solidarnosti in skupne odgovornosti, temeljnim pravicam iz Listine EU o temeljnih pravicah ter pravni državi. Lizbonska pogodba služi kot skupno vodilo pri delu. Taista splošna načela, zapisana v Pogodbah, je treba v celoti udejanjiti.

| 3.2 | EESO opozarja, da ambicije in evropske vrednote velikokrat ostanejo zgolj lepo zveneče besede ter da so praksa in zakoni v nasprotju s temi vrednotami (4). EESO poziva Svet in predstavnike držav članic, naj naredijo odločen korak, ki bo več kot le retorika in načelne izjave, in naj sprejmejo konkretne pobude, ki bodo pripeljale do dejanskih rezultatov. To mora potekati v tesnem medinstitucionalnem sodelovanju z Evropsko komisijo in Evropskim parlamentom, pomembni zavezniki pa so tudi socialni partnerji in organizirana civilna družba. |
| --- | --- |

3.2

EESO opozarja, da ambicije in evropske vrednote velikokrat ostanejo zgolj lepo zveneče besede ter da so praksa in zakoni v nasprotju s temi vrednotami (4). EESO poziva Svet in predstavnike držav članic, naj naredijo odločen korak, ki bo več kot le retorika in načelne izjave, in naj sprejmejo konkretne pobude, ki bodo pripeljale do dejanskih rezultatov. To mora potekati v tesnem medinstitucionalnem sodelovanju z Evropsko komisijo in Evropskim parlamentom, pomembni zavezniki pa so tudi socialni partnerji in organizirana civilna družba.

| 3.3 | Izzivi, ki jih predstavlja migracija v Sredozemlju in vzdolž skupnih zunanjih meja EU, so dobro znani in so predmet medijskih in političnih razprav, ki pogosto mejijo na nerazumnost in nacionalistični populizem. EESO poziva k razumni razpravi, ki bo temeljila na objektivnih in neodvisnih podatkih in študijah. Jasno prednost je treba dati temu, kar je dejansko potrebno za utrditev in razvoj resnične skupne in enotne politike na področju priseljevanja, azila in zunanjih meja. EESO meni, da je čas za pripravo nove evropske strategije za skupno evropsko politiko priseljevanja, ki bo povezana s strategijo Evropa 2020 in osredotočena na uveljavljanje načel v praksi. |
| --- | --- |

3.3

Izzivi, ki jih predstavlja migracija v Sredozemlju in vzdolž skupnih zunanjih meja EU, so dobro znani in so predmet medijskih in političnih razprav, ki pogosto mejijo na nerazumnost in nacionalistični populizem. EESO poziva k razumni razpravi, ki bo temeljila na objektivnih in neodvisnih podatkih in študijah. Jasno prednost je treba dati temu, kar je dejansko potrebno za utrditev in razvoj resnične skupne in enotne politike na področju priseljevanja, azila in zunanjih meja. EESO meni, da je čas za pripravo nove evropske strategije za skupno evropsko politiko priseljevanja, ki bo povezana s strategijo Evropa 2020 in osredotočena na uveljavljanje načel v praksi.

| 3.4 | Pri vprašanjih, pri katerih so politični interesi predstavnikov držav članic zelo veliki, je ključnega pomena, da so temeljne pravice vseh državljanov tretjih držav (vključno s priseljenci brez dokumentov), na katere vplivajo te politike, kazalnik vseh prihodnjih politik (5). Prednost je treba dati izzivom na področju izboljšanja življenjskih in delovnih pogojev milijonov priseljencev, ki delajo v EU (6). EESO namenja posebno pozornost vprašanjem, povezanim z vplivom politik priseljevanja na socialne politike in politike zaposlovanja, ter spodbuja pristop, na podlagi katerega se analizirajo zaposlenost ter posledice migracijskih politik na izključevanje ali socialno-gospodarsko vključevanje delavcev in njihovih družin (7). |
| --- | --- |

3.4

Pri vprašanjih, pri katerih so politični interesi predstavnikov držav članic zelo veliki, je ključnega pomena, da so temeljne pravice vseh državljanov tretjih držav (vključno s priseljenci brez dokumentov), na katere vplivajo te politike, kazalnik vseh prihodnjih politik (5). Prednost je treba dati izzivom na področju izboljšanja življenjskih in delovnih pogojev milijonov priseljencev, ki delajo v EU (6). EESO namenja posebno pozornost vprašanjem, povezanim z vplivom politik priseljevanja na socialne politike in politike zaposlovanja, ter spodbuja pristop, na podlagi katerega se analizirajo zaposlenost ter posledice migracijskih politik na izključevanje ali socialno-gospodarsko vključevanje delavcev in njihovih družin (7).

| 3.5 | Politike v zvezi s pogoji vstopa in bivanja državljanov tretjih držav so v deljeni pristojnosti držav članic in EU. V Lizbonski pogodbi je določeno, da mora EU razvijati vse faze skupne politike priseljevanja. EESO meni, da lahko EU s skupno politiko in dobro usklajeno zakonodajo, ki temelji na horizontalnem pristopu namesto na sektorskih predpisih (8), zagotovi pomembno dodano vrednost na področjih zaposlovanja in izobraževanja. Sedanji zakonodajni okvir je razdrobljen, nejasen in razpršen. Ta položaj ustvarja pravno negotovost in neusklajenost politik, ki ju je treba čim prej odpraviti. |
| --- | --- |

3.5

Politike v zvezi s pogoji vstopa in bivanja državljanov tretjih držav so v deljeni pristojnosti držav članic in EU. V Lizbonski pogodbi je določeno, da mora EU razvijati vse faze skupne politike priseljevanja. EESO meni, da lahko EU s skupno politiko in dobro usklajeno zakonodajo, ki temelji na horizontalnem pristopu namesto na sektorskih predpisih (8), zagotovi pomembno dodano vrednost na področjih zaposlovanja in izobraževanja. Sedanji zakonodajni okvir je razdrobljen, nejasen in razpršen. Ta položaj ustvarja pravno negotovost in neusklajenost politik, ki ju je treba čim prej odpraviti.

| 3.6 | EESO meni, da je treba združiti sedanjo zakonodajo v obliki kodeksa o priseljevanju. Kodeks bi moral povečati preglednost in pravno jasnost, kar zadeva pravice in svoboščine državljanov tretjih držav, ki bivajo v EU, ter povezati zakonodajo s pomočjo enotnega in preglednega okvira pravic in skupnih standardov, vključno s tistimi, ki veljajo za priseljence brez dokumentov (9). Obravnavati bi moral tudi socialno-gospodarski položaj delavcev iz tretjih držav, ki se nahajajo v EU (10). Še ena od prednostnih nalog bi moralo biti izboljšanje dostopa do pravic in evropskih standardov ter boj proti diskriminaciji in rasizmu na trgu s pomočjo priročnika o skupnih evropskih smernicah. |
| --- | --- |

3.6

EESO meni, da je treba združiti sedanjo zakonodajo v obliki kodeksa o priseljevanju. Kodeks bi moral povečati preglednost in pravno jasnost, kar zadeva pravice in svoboščine državljanov tretjih držav, ki bivajo v EU, ter povezati zakonodajo s pomočjo enotnega in preglednega okvira pravic in skupnih standardov, vključno s tistimi, ki veljajo za priseljence brez dokumentov (9). Obravnavati bi moral tudi socialno-gospodarski položaj delavcev iz tretjih držav, ki se nahajajo v EU (10). Še ena od prednostnih nalog bi moralo biti izboljšanje dostopa do pravic in evropskih standardov ter boj proti diskriminaciji in rasizmu na trgu s pomočjo priročnika o skupnih evropskih smernicah.

| 3.7 | Poleg tega je treba odpraviti eno najpomembnejših težav, s katero se soočajo številni priseljenci in podjetja v Evropi: priznavanje akademskih in strokovnih nazivov
   (11). EESO poziva k pripravi evropske strategije, s katero bi EU na mednarodni ravni postala bolj privlačna za nadarjene in ki bi bila usmerjena v odpravo neupravičenih ovir za priznavanje poklicnih in akademskih kvalifikacij. Hkrati bi bilo treba sprejeti horizontalno zakonodajo (12). |
| --- | --- |

3.7

Poleg tega je treba odpraviti eno najpomembnejših težav, s katero se soočajo številni priseljenci in podjetja v Evropi: priznavanje akademskih in strokovnih nazivov
   (11). EESO poziva k pripravi evropske strategije, s katero bi EU na mednarodni ravni postala bolj privlačna za nadarjene in ki bi bila usmerjena v odpravo neupravičenih ovir za priznavanje poklicnih in akademskih kvalifikacij. Hkrati bi bilo treba sprejeti horizontalno zakonodajo (12).

| 3.8 | V zvezi s tem bi bilo treba skrbno preučiti demografski položaj, staranje prebivalstva in trge dela v državah članicah. V raziskovalnem mnenju iz leta 2011 (13) o vlogi priseljevanja v aktualnih demografskih razmerah v Evropi je EESO poudaril, da bi se moralo v naslednjih letih povečati priseljevanje delavcev in družin iz tretjih držav. EU potrebuje odprto in prožno zakonodajo, ki bo omogočila priseljevanje delavcev po zakonitih in preglednih poteh, in sicer tako visoko in srednje izobraženih kot tudi nizko kvalificiranih delavcev, dokler bodo države članice svobodno odločale o številu državljanov, ki jih bodo sprejele. EESO izraža željo, da se prednost nameni odpravljanju ovir in diskriminacije na trgu dela za ranljive skupine delavcev migrantov, kot so na primer ženske. Vendar je treba hkrati priznati, da priseljevanje ni edini odgovor na pomanjkanje na trgu dela in da lahko države članice razmislijo o drugih dopolnilnih možnostih, ki so lahko bolj primerne. |
| --- | --- |

3.8

V zvezi s tem bi bilo treba skrbno preučiti demografski položaj, staranje prebivalstva in trge dela v državah članicah. V raziskovalnem mnenju iz leta 2011 (13) o vlogi priseljevanja v aktualnih demografskih razmerah v Evropi je EESO poudaril, da bi se moralo v naslednjih letih povečati priseljevanje delavcev in družin iz tretjih držav. EU potrebuje odprto in prožno zakonodajo, ki bo omogočila priseljevanje delavcev po zakonitih in preglednih poteh, in sicer tako visoko in srednje izobraženih kot tudi nizko kvalificiranih delavcev, dokler bodo države članice svobodno odločale o številu državljanov, ki jih bodo sprejele. EESO izraža željo, da se prednost nameni odpravljanju ovir in diskriminacije na trgu dela za ranljive skupine delavcev migrantov, kot so na primer ženske. Vendar je treba hkrati priznati, da priseljevanje ni edini odgovor na pomanjkanje na trgu dela in da lahko države članice razmislijo o drugih dopolnilnih možnostih, ki so lahko bolj primerne.

| 3.9 | EU bi morala v okviru EESO vzpostaviti stalno evropsko platformo za migracijo delovne sile, v kateri bi socialni partnerji, zavodi držav članic za zaposlovanje, agencije za najemanje delavcev po naročilu in druge zainteresirane strani razpravljali o nacionalnih politikah priseljevanja delavcev in jih analizirali ter kjer bi se izmenjevale prakse z namenom opredeljevanja potreb na trgu dela ter ovir za enakopravno socialno-gospodarsko vključevanje. EESO znova izraža podporo Komisiji (14), Svetu pa predlaga, naj zaprosi za pripravo raziskovalnega mnenja o oblikovanju takšne platforme. |
| --- | --- |

3.9

EU bi morala v okviru EESO vzpostaviti stalno evropsko platformo za migracijo delovne sile, v kateri bi socialni partnerji, zavodi držav članic za zaposlovanje, agencije za najemanje delavcev po naročilu in druge zainteresirane strani razpravljali o nacionalnih politikah priseljevanja delavcev in jih analizirali ter kjer bi se izmenjevale prakse z namenom opredeljevanja potreb na trgu dela ter ovir za enakopravno socialno-gospodarsko vključevanje. EESO znova izraža podporo Komisiji (14), Svetu pa predlaga, naj zaprosi za pripravo raziskovalnega mnenja o oblikovanju takšne platforme.

4.   Skupna politika na področju azila: skupni evropski azilni sistem

| 4.1 | EESO pozdravlja uvedbo druge faze skupnega evropskega azilnega sistema. Vendar kljub visoki ravni usklajenosti zakonodaj še vedno obstaja preveč manevrskega prostora za razlago v okviru nacionalne zakonodaje, kar državam članicam omogoča, da sprejemajo zelo različne politike in teorije (15). Različne tradicije so se ohranile in ravni zaščite se med državami članicami še vedno razlikujejo (16). EU mora prednost nameniti doseganju visoke ravni zaščite, ki zmanjšuje sedanji manevrski prostor za razlago, prosilcem za azil pa zagotoviti dostop do učinkovitega pravnega sredstva, s čimer bodo pravice in načela dostopni v praksi. |
| --- | --- |

4.1

EESO pozdravlja uvedbo druge faze skupnega evropskega azilnega sistema. Vendar kljub visoki ravni usklajenosti zakonodaj še vedno obstaja preveč manevrskega prostora za razlago v okviru nacionalne zakonodaje, kar državam članicam omogoča, da sprejemajo zelo različne politike in teorije (15). Različne tradicije so se ohranile in ravni zaščite se med državami članicami še vedno razlikujejo (16). EU mora prednost nameniti doseganju visoke ravni zaščite, ki zmanjšuje sedanji manevrski prostor za razlago, prosilcem za azil pa zagotoviti dostop do učinkovitega pravnega sredstva, s čimer bodo pravice in načela dostopni v praksi.

| 4.2 | Dublinska konvencija določa, katera država članica je pristojna za obravnavo posamezne prošnje za azil, vendar po mnenju EESO ta sistem ne prispeva k solidarnosti med državami članicami EU. Sistem je bil oblikovan pod predpostavko, da so azilni sistemi držav članic podobni, kar pa še vedno ne drži. Dublinsko konvencijo je treba nadomestiti z bolj solidarnim sistemom v EU, ki bo upošteval želje prosilcev za azil ter zagotavljal bolj sorazmerno porazdelitev odgovornosti med državami članicami (17). |
| --- | --- |

4.2

Dublinska konvencija določa, katera država članica je pristojna za obravnavo posamezne prošnje za azil, vendar po mnenju EESO ta sistem ne prispeva k solidarnosti med državami članicami EU. Sistem je bil oblikovan pod predpostavko, da so azilni sistemi držav članic podobni, kar pa še vedno ne drži. Dublinsko konvencijo je treba nadomestiti z bolj solidarnim sistemom v EU, ki bo upošteval želje prosilcev za azil ter zagotavljal bolj sorazmerno porazdelitev odgovornosti med državami članicami (17).

| 4.3 | Evropski azilni podporni urad (EASO) na Malti bi moral imeti več zmogljivosti za natančno ugotavljanje in ocenjevanje stanja na področju azila v EU (18) ter razlik, ki nastajajo v azilnih postopkih med državami članicami in v njihovih zakonodajah, kot tudi možnost predlagati specifične spremembe, ki so potrebne v okviru skupnega evropskega azilnega sistema. EASO bi se moral še bolj razvijati v smeri centra za spremljanje in analizo rezultatov druge faze skupnega evropskega azilnega sistema, v tesnem sodelovanju z Agencijo EU za temeljne pravice. EESO priporoča, da se okrepijo pristojnosti EASO, hkrati pa zagotovi stalna tehnična in operativna podpora organom tistih držav članic, ki potrebujejo posebno ali nujno pomoč v azilnih sistemih in sistemih sprejema, in sicer v obliki skupnih podpornih skupin za azil
  (asylum support teams). |
| --- | --- |

4.3

Evropski azilni podporni urad (EASO) na Malti bi moral imeti več zmogljivosti za natančno ugotavljanje in ocenjevanje stanja na področju azila v EU (18) ter razlik, ki nastajajo v azilnih postopkih med državami članicami in v njihovih zakonodajah, kot tudi možnost predlagati specifične spremembe, ki so potrebne v okviru skupnega evropskega azilnega sistema. EASO bi se moral še bolj razvijati v smeri centra za spremljanje in analizo rezultatov druge faze skupnega evropskega azilnega sistema, v tesnem sodelovanju z Agencijo EU za temeljne pravice. EESO priporoča, da se okrepijo pristojnosti EASO, hkrati pa zagotovi stalna tehnična in operativna podpora organom tistih držav članic, ki potrebujejo posebno ali nujno pomoč v azilnih sistemih in sistemih sprejema, in sicer v obliki skupnih podpornih skupin za azil
  (asylum support teams).

| 4.4 | Odbor je že večkrat izrazil željo, da bi Evropska unija na podlagi smernic UNHCR (19) ter v tesnem sodelovanju z organizacijami civilne družbe (20) in s sosednjimi državami uvedla regionalne programe zaščite in sprejema, ki jih bo financirala z lastnimi sredstvi. Preden se dodatno podpre ta politika, je treba izvesti neodvisno oceno vseh teh programov in finančnih sredstev, ki so bila predvidena za njihovo izvajanje; šele nato bo mogoče razširiti njihov obseg in jih preoblikovati v nov mehanizem, na podlagi katerega bo EU sprejemala zaveze. Zdi se, da sedanji programi dajejo preprečevanju vstopa prosilcev za azil na ozemlje Unije ter mednarodni zaščiti prednost pred prizadevanji za dejansko izboljšanje zaščite beguncev (21). |
| --- | --- |

4.4

Odbor je že večkrat izrazil željo, da bi Evropska unija na podlagi smernic UNHCR (19) ter v tesnem sodelovanju z organizacijami civilne družbe (20) in s sosednjimi državami uvedla regionalne programe zaščite in sprejema, ki jih bo financirala z lastnimi sredstvi. Preden se dodatno podpre ta politika, je treba izvesti neodvisno oceno vseh teh programov in finančnih sredstev, ki so bila predvidena za njihovo izvajanje; šele nato bo mogoče razširiti njihov obseg in jih preoblikovati v nov mehanizem, na podlagi katerega bo EU sprejemala zaveze. Zdi se, da sedanji programi dajejo preprečevanju vstopa prosilcev za azil na ozemlje Unije ter mednarodni zaščiti prednost pred prizadevanji za dejansko izboljšanje zaščite beguncev (21).

| 4.5 | Te regionalne programe bi bilo mogoče izboljšati s programi za ponovno naselitev, ki uvajajo sistem sprejema oseb, ki jim tretje države priznavajo status begunca, s čimer se jim omogoči stalno bivanje v določeni državi EU. Tudi pred razvojem takih programov je treba upoštevati izkušnje organizirane civilne družbe in mednarodnih organizacij. EESO predlaga, da se izboljšata solidarnost in odgovornost v EU tako, da se ustrezno porazdelijo obveznosti ter uvedejo programi premestitve. Sočasno bi bilo treba izvesti analizo uvedbe sistema skupne obravnave prošenj za azil v EU in preučiti možnost, da se določi načelo vzajemnega priznavanja odobrenih prošenj za azil in prostega gibanja upravičencev do zaščite. |
| --- | --- |

4.5

Te regionalne programe bi bilo mogoče izboljšati s programi za ponovno naselitev, ki uvajajo sistem sprejema oseb, ki jim tretje države priznavajo status begunca, s čimer se jim omogoči stalno bivanje v določeni državi EU. Tudi pred razvojem takih programov je treba upoštevati izkušnje organizirane civilne družbe in mednarodnih organizacij. EESO predlaga, da se izboljšata solidarnost in odgovornost v EU tako, da se ustrezno porazdelijo obveznosti ter uvedejo programi premestitve. Sočasno bi bilo treba izvesti analizo uvedbe sistema skupne obravnave prošenj za azil v EU in preučiti možnost, da se določi načelo vzajemnega priznavanja odobrenih prošenj za azil in prostega gibanja upravičencev do zaščite.

| 4.6 | EESO poleg tega meni, da je treba osebam, ki potrebujejo zaščito, olajšati vstop v EU, ter priporoča bolj usklajeno, dosledno, neodvisno in prožno izdajo vizumov iz humanitarnih razlogov v državah članicah, kakor je opredeljeno v Vizumskem zakoniku, kot tudi vzpostavitev mehanizma spremljanja njegovega izvajanja v praksi ter zagotovitev dostopa prosilcev za azil do učinkovitega pravnega sredstva in pravice do pritožbe v primeru zavrnitve vstopa (22). EESO podpira nov predlog Komisije o reviziji Vizumskega zakonika (23) in izraža željo, da bi pogajanja omogočila izdajo vizumov iz humanitarnih razlogov. |
| --- | --- |

4.6

EESO poleg tega meni, da je treba osebam, ki potrebujejo zaščito, olajšati vstop v EU, ter priporoča bolj usklajeno, dosledno, neodvisno in prožno izdajo vizumov iz humanitarnih razlogov v državah članicah, kakor je opredeljeno v Vizumskem zakoniku, kot tudi vzpostavitev mehanizma spremljanja njegovega izvajanja v praksi ter zagotovitev dostopa prosilcev za azil do učinkovitega pravnega sredstva in pravice do pritožbe v primeru zavrnitve vstopa (22). EESO podpira nov predlog Komisije o reviziji Vizumskega zakonika (23) in izraža željo, da bi pogajanja omogočila izdajo vizumov iz humanitarnih razlogov.

5.   Skupna politika na področju meja

| 5.1 | Oblikovanje schengenskega območja je eden največjih dosežkov projekta evropskega povezovanja. Zunanje meje EU so skupne meje vseh držav, ki sodelujejo v schengenskem območju, zato morajo imeti te države skupno odgovornost za njihov nadzor in spremljanje ter za varstvo načel in pravic pri njihovem upravljanju. Države članice, ki sestavljajo skupno zunanjo mejo, se morajo zaradi svojega geografskega položaja soočati z resnimi težavami, povezanimi z migracijskimi tokovi in prosilci za azil. EESO poudarja pomen načela solidarnosti in pravične porazdelitve odgovornosti, kakor je predvideno v členu 70 Lizbonske pogodbe. Evropska unija mora uvesti postopke za finančno in operativno solidarnost ter solidarnost pri sprejemanju priseljencev, pri tem pa upoštevati gospodarske in socialne razmere v posameznih državah članicah ter podpreti tiste, ki se soočajo z velikimi pritiski na njihove azilne sisteme. |
| --- | --- |

5.1

Oblikovanje schengenskega območja je eden največjih dosežkov projekta evropskega povezovanja. Zunanje meje EU so skupne meje vseh držav, ki sodelujejo v schengenskem območju, zato morajo imeti te države skupno odgovornost za njihov nadzor in spremljanje ter za varstvo načel in pravic pri njihovem upravljanju. Države članice, ki sestavljajo skupno zunanjo mejo, se morajo zaradi svojega geografskega položaja soočati z resnimi težavami, povezanimi z migracijskimi tokovi in prosilci za azil. EESO poudarja pomen načela solidarnosti in pravične porazdelitve odgovornosti, kakor je predvideno v členu 70 Lizbonske pogodbe. Evropska unija mora uvesti postopke za finančno in operativno solidarnost ter solidarnost pri sprejemanju priseljencev, pri tem pa upoštevati gospodarske in socialne razmere v posameznih državah članicah ter podpreti tiste, ki se soočajo z velikimi pritiski na njihove azilne sisteme.

| 5.2 | Zakonik o schengenskih mejah ureja prečkanje in nadzor meja, pri tem pa upošteva zahteve za vstop in bivanje, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav. EU pripravlja sezname držav, katerih državljani potrebujejo vizume, ter izvaja skupno politiko o vizumih za kratkoročno bivanje, kakor je določena v Vizumskem zakoniku. EESO priporoča, da se prednost nameni zagotavljanju skladne, prožne in učinkovite uporabe obeh zakonikov ter da se zagotovi dostop državljanov tretjih držav do zanje predvidenih pravic in jamstev. |
| --- | --- |

5.2

Zakonik o schengenskih mejah ureja prečkanje in nadzor meja, pri tem pa upošteva zahteve za vstop in bivanje, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav. EU pripravlja sezname držav, katerih državljani potrebujejo vizume, ter izvaja skupno politiko o vizumih za kratkoročno bivanje, kakor je določena v Vizumskem zakoniku. EESO priporoča, da se prednost nameni zagotavljanju skladne, prožne in učinkovite uporabe obeh zakonikov ter da se zagotovi dostop državljanov tretjih držav do zanje predvidenih pravic in jamstev.

| 5.3 | EU mora prevzeti večjo odgovornost pri nadzoru zunanjih meja. Vlogo Agencije Frontex je treba okrepiti ne samo s finančnega vidika, temveč tudi z vidika pristojnosti in operativnih nalog. EESO znova poudarja, da bi bilo treba agencijo Frontex (24) preoblikovati v skupno evropsko službo mejne policije
   (25), katere del bi bil evropski organ mejne policije in ki bi pomagala državam članicam (26). Sočasno je treba razviti bolj učinkovit in sistematičen sistem odgovornosti (accountability za dejavnosti agencije ter njene skupne operacije in izmenjavo informacij, tudi v okviru sistema Eurosur (sistem za nadzor zunanjih meja). Krepiti je treba vlogo Posvetovalnega foruma za temeljne pravice (27) ter vzpostaviti mehanizem za pritožbe (28). |
| --- | --- |

5.3

EU mora prevzeti večjo odgovornost pri nadzoru zunanjih meja. Vlogo Agencije Frontex je treba okrepiti ne samo s finančnega vidika, temveč tudi z vidika pristojnosti in operativnih nalog. EESO znova poudarja, da bi bilo treba agencijo Frontex (24) preoblikovati v skupno evropsko službo mejne policije
   (25), katere del bi bil evropski organ mejne policije in ki bi pomagala državam članicam (26). Sočasno je treba razviti bolj učinkovit in sistematičen sistem odgovornosti (accountability za dejavnosti agencije ter njene skupne operacije in izmenjavo informacij, tudi v okviru sistema Eurosur (sistem za nadzor zunanjih meja). Krepiti je treba vlogo Posvetovalnega foruma za temeljne pravice (27) ter vzpostaviti mehanizem za pritožbe (28).

| 5.4 | EESO je izrazil podporo vzpostavitvi pametnih meja, zlasti sistema registracije vstopa/izstopa in programa evidentiranja potnikov (29). Pred razvojem drugih obsežnih informacijskih sistemov bi bilo treba izvesti neodvisno oceno vizumskega informacijskega sistema (VIS) in schengenskega informacijskega sistema (SIS) II (30). Povezave med navedenima sistemoma in svežnjem o pametnih mejah niso jasne, poleg tega pa je nujno, da se ne razvijajo dodatni sistemi, za katere ni dokazano, da so potrebni, sorazmerni in skladni s temeljnimi pravicami (31). |
| --- | --- |

5.4

EESO je izrazil podporo vzpostavitvi pametnih meja, zlasti sistema registracije vstopa/izstopa in programa evidentiranja potnikov (29). Pred razvojem drugih obsežnih informacijskih sistemov bi bilo treba izvesti neodvisno oceno vizumskega informacijskega sistema (VIS) in schengenskega informacijskega sistema (SIS) II (30). Povezave med navedenima sistemoma in svežnjem o pametnih mejah niso jasne, poleg tega pa je nujno, da se ne razvijajo dodatni sistemi, za katere ni dokazano, da so potrebni, sorazmerni in skladni s temeljnimi pravicami (31).

| 5.5 | Pravila, ki se uporabljajo v akcijah iskanja in reševanja kot posledica dejavnosti pomorskega nadzora meja, so temeljni skupni izziv. Države članice morajo v okviru svojih obveznosti na podlagi mednarodnega prava spoštovati človekove pravice prosilcev za azil in priseljencev brez dokumentov. EESO pozdravlja sprejetje in začetek veljavnosti uredbe o pravilih za varovanje zunanjih morskih meja v okviru operativnega sodelovanja, ki ga usklajuje agencija Frontex (32). EESO meni, da je treba dati prednost dejanski uporabi navedenih pravil o varovanju in reševanju v praksi. |
| --- | --- |

5.5

Pravila, ki se uporabljajo v akcijah iskanja in reševanja kot posledica dejavnosti pomorskega nadzora meja, so temeljni skupni izziv. Države članice morajo v okviru svojih obveznosti na podlagi mednarodnega prava spoštovati človekove pravice prosilcev za azil in priseljencev brez dokumentov. EESO pozdravlja sprejetje in začetek veljavnosti uredbe o pravilih za varovanje zunanjih morskih meja v okviru operativnega sodelovanja, ki ga usklajuje agencija Frontex (32). EESO meni, da je treba dati prednost dejanski uporabi navedenih pravil o varovanju in reševanju v praksi.

| 5.6 | Boj proti nezakoniti trgovini z ljudmi in tihotapljenju ljudi je vedno treba izvajati tako, da se žrtvam zagotovi zaščita v okviru mednarodne humanitarne zakonodaje in evropskih konvencij o človekovih pravicah. Odbor meni, da oseba brez dokumentov ni oseba brez pravic ali kriminalec. EU in države članice morajo zaščititi njihove temeljne pravice. Izraza „nezakonito priseljevanje“ se ne sme uporabljati za osebe, ki se izselijo in imajo neurejen upravni status. Povezovanje nezakonitega priseljevanja s kriminalom ustvarja strah in podžiga ksenofobičen odnos. |
| --- | --- |

5.6

Boj proti nezakoniti trgovini z ljudmi in tihotapljenju ljudi je vedno treba izvajati tako, da se žrtvam zagotovi zaščita v okviru mednarodne humanitarne zakonodaje in evropskih konvencij o človekovih pravicah. Odbor meni, da oseba brez dokumentov ni oseba brez pravic ali kriminalec. EU in države članice morajo zaščititi njihove temeljne pravice. Izraza „nezakonito priseljevanje“ se ne sme uporabljati za osebe, ki se izselijo in imajo neurejen upravni status. Povezovanje nezakonitega priseljevanja s kriminalom ustvarja strah in podžiga ksenofobičen odnos.

6.   Zunanje razsežnosti politike priseljevanja

| 6.1 | EESO je predlagal (33), da bi morala EU spodbujati vzpostavitev mednarodnega pravnega okvira za migracije, ki bi temeljil na Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, paktu o državljanskih in političnih pravicah ter paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah. Ta mednarodni pravni okvir bi moral vključevati najpomembnejše konvencije Mednarodne organizacije dela in Mednarodno konvencijo Združenih narodov o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin, ki je države članice EU še niso ratificirale (34). |
| --- | --- |

6.1

EESO je predlagal (33), da bi morala EU spodbujati vzpostavitev mednarodnega pravnega okvira za migracije, ki bi temeljil na Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, paktu o državljanskih in političnih pravicah ter paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah. Ta mednarodni pravni okvir bi moral vključevati najpomembnejše konvencije Mednarodne organizacije dela in Mednarodno konvencijo Združenih narodov o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin, ki je države članice EU še niso ratificirale (34).

| 6.2 | EESO poziva evropske institucije, naj sklenejo strateško zavezništvo z drugimi vpletenimi mednarodnimi akterji pri vprašanjih, povezanih z mobilnostjo oseb in človekovimi pravicami, kot so Združeni narodi ali Svet Evrope. EU mora spodbujati skupne mednarodne standarde za pravice in svoboščine migrantov, prosilcev za azil in beguncev, ki jih sprejemajo mednarodne organizacije, kot so OZN, Svet Evrope in MOD. |
| --- | --- |

6.2

EESO poziva evropske institucije, naj sklenejo strateško zavezništvo z drugimi vpletenimi mednarodnimi akterji pri vprašanjih, povezanih z mobilnostjo oseb in človekovimi pravicami, kot so Združeni narodi ali Svet Evrope. EU mora spodbujati skupne mednarodne standarde za pravice in svoboščine migrantov, prosilcev za azil in beguncev, ki jih sprejemajo mednarodne organizacije, kot so OZN, Svet Evrope in MOD.

| 6.3 | EESO je večkrat podprl globalni pristop k priseljevanju in mobilnosti
   (35) ter podpis različnih partnerstev za mobilnost. Izzivov, ki so posledica čezmejne mobilnosti oseb, ni mogoče obravnavati zgolj z vidika izvajanja mejnega nadzora ali tako, da se ta nadzor prepusti tretjim državam kot „zunanjim izvajalcem“. EESO je ob številnih priložnostih podprl globalni pristop k priseljevanju in mobilnosti kot najustreznejši okvir. Skupna politika priseljevanja mora temeljiti na globalnem pristopu, ki je širši od pristopa na podlagi varnosti ali kazenskega pregona, v skladu s katerimi se mobilnost oseb obravnava kot kaznivo dejanje in se jo umetno povezuje z drugimi grožnjami, s katerimi se sooča EU. |
| --- | --- |

6.3

EESO je večkrat podprl globalni pristop k priseljevanju in mobilnosti
   (35) ter podpis različnih partnerstev za mobilnost. Izzivov, ki so posledica čezmejne mobilnosti oseb, ni mogoče obravnavati zgolj z vidika izvajanja mejnega nadzora ali tako, da se ta nadzor prepusti tretjim državam kot „zunanjim izvajalcem“. EESO je ob številnih priložnostih podprl globalni pristop k priseljevanju in mobilnosti kot najustreznejši okvir. Skupna politika priseljevanja mora temeljiti na globalnem pristopu, ki je širši od pristopa na podlagi varnosti ali kazenskega pregona, v skladu s katerimi se mobilnost oseb obravnava kot kaznivo dejanje in se jo umetno povezuje z drugimi grožnjami, s katerimi se sooča EU.

| 6.4 | V partnerstva za mobilnost je treba na bolj celovit in uravnotežen način vključiti vidike, povezane z mobilnostjo in zakonito migracijo, ki mora biti tudi ena od njihovih glavnih prednostnih nalog. EESO podpira partnerstva za mobilnost, ki so bila vzpostavljena z nekaterimi državami izvora (36), vendar meni, da morajo biti bolj uravnotežena in za podpisnice pravno zavezujoča. Doslej je bila pozornost usmerjena v varnost, vračanje, ponovni sprejem priseljencev z neurejenim položajem in mejni nadzor. EU mora tudi tem državam in njihovim državljanom s pomočjo zakonitih, prožnih in preglednih postopkov ponuditi možnosti za priseljevanje za namene iskanja dela in izobraževanja. |
| --- | --- |

6.4

V partnerstva za mobilnost je treba na bolj celovit in uravnotežen način vključiti vidike, povezane z mobilnostjo in zakonito migracijo, ki mora biti tudi ena od njihovih glavnih prednostnih nalog. EESO podpira partnerstva za mobilnost, ki so bila vzpostavljena z nekaterimi državami izvora (36), vendar meni, da morajo biti bolj uravnotežena in za podpisnice pravno zavezujoča. Doslej je bila pozornost usmerjena v varnost, vračanje, ponovni sprejem priseljencev z neurejenim položajem in mejni nadzor. EU mora tudi tem državam in njihovim državljanom s pomočjo zakonitih, prožnih in preglednih postopkov ponuditi možnosti za priseljevanje za namene iskanja dela in izobraževanja.

| 6.5 | EESO zlasti tudi predlaga, da bi morala EU partnerskim državam ponuditi odprtje poti za lažjo mobilnost oseb, pridobitev vizumov in sprejetje novih priseljencev. Odbor se zavzema za to, da se v nova partnerstva za mobilnost vključijo še druge teme:






  — | izboljšanje dostopa do informacij o prostih delovnih mestih v EU, |
| --- | --- | --- |

6.5

EESO zlasti tudi predlaga, da bi morala EU partnerskim državam ponuditi odprtje poti za lažjo mobilnost oseb, pridobitev vizumov in sprejetje novih priseljencev. Odbor se zavzema za to, da se v nova partnerstva za mobilnost vključijo še druge teme:

—

izboljšanje dostopa do informacij o prostih delovnih mestih v EU,

| — | izboljšanje zmogljivosti za uravnoteženje ponudbe delovne sile in povpraševanja po njej, |
| --- | --- |

—

izboljšanje zmogljivosti za uravnoteženje ponudbe delovne sile in povpraševanja po njej,

| — | priznavanje akademskih in strokovnih kompetenc in kvalifikacij, |
| --- | --- |

—

priznavanje akademskih in strokovnih kompetenc in kvalifikacij,

| — | priprava in izvajanje pravnih okvirov, ki omogočajo boljši prenos pokojninskih pravic, |
| --- | --- |

—

priprava in izvajanje pravnih okvirov, ki omogočajo boljši prenos pokojninskih pravic,

| — | ukrepi za izboljšanje sodelovanja na področju kompetenc ter izravnava ponudbe delovne sile in povpraševanja po njej, |
| --- | --- |

—

ukrepi za izboljšanje sodelovanja na področju kompetenc ter izravnava ponudbe delovne sile in povpraševanja po njej,

| — | zagotavljanje večje prožnosti zakonodaje na področju sprejema in statusa rezidenta za daljši čas, da se pospeši prostovoljna vrnitev, ne da bi priseljenci s tem izgubili pravico do prebivanja. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje večje prožnosti zakonodaje na področju sprejema in statusa rezidenta za daljši čas, da se pospeši prostovoljna vrnitev, ne da bi priseljenci s tem izgubili pravico do prebivanja.

| 6.6 | Politika na področju priseljevanja in azila mora zagotoviti večjo usklajenost med prednostnimi nalogami zunanje politike ter politike EU na področju priseljevanja. Evropska služba za zunanje delovanje mora opravljati naloge, za katere je pristojna, ter vključiti politike na področju priseljevanja, azila in mejnega nadzora, da se zagotovi večja skladnost, kot jo izražajo stališča ministrov za notranje zadeve držav članic. Poleg tega je treba okrepiti vlogo Parlamenta na tem področju, da se poveča demokratični nadzor (37). |
| --- | --- |

6.6

Politika na področju priseljevanja in azila mora zagotoviti večjo usklajenost med prednostnimi nalogami zunanje politike ter politike EU na področju priseljevanja. Evropska služba za zunanje delovanje mora opravljati naloge, za katere je pristojna, ter vključiti politike na področju priseljevanja, azila in mejnega nadzora, da se zagotovi večja skladnost, kot jo izražajo stališča ministrov za notranje zadeve držav članic. Poleg tega je treba okrepiti vlogo Parlamenta na tem področju, da se poveča demokratični nadzor (37).

V Bruslju, 11. septembra 2014.

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  EESO, Immigration: Integration and Fundamental Rights (Priseljevanje: vključevanje in temeljne pravice), 2012 http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/qe-30-12-822-en-c.pdf

1

Immigration: Integration and Fundamental Rights

(2)  http://ec.europa.eu/ewsi/en/policy/legal.cfm

2

(3)  Sklepi Evropskega sveta, program iz Tampereja, 15. in 16. oktober 1999, SN 200/99.

3

(4)  CESE 343/2009 – SOC/320 (UL C 218 z dne 11.9.2009, str. 78).

4

(5)  UL C 128 z dne 18.5.2010, str. 29.

5

(6)  Evropska konfederacija sindikatov (ETUC), Akcijski načrt za migracijo, ki ga je sprejel izvršni odbor ETUC, 5. in 6. marec 2013, http://www.etuc.org/documents/action-plan-migration#.U_MOE-JU3To

6

(7)  Mnenje EESO z dne 17.3.2010, CESE 450/2010 (UL C 354 z dne 28.12.2010, str. 16).

7

(8)  UL C 286 z dne 17.11.2005, str. 20.

8

(9)  Mnenje EESO z dne 15.9.2010, SOC/373 (UL C 48 z dne 15.2.2011, str. 6). EESO je podprl potrebo po uskladitvi pravic priseljencev brez dokumentov v EU. Glej točko 11.2 mnenja.

9

(10)  Evropska konfederacija sindikatov (ETUC), Akcijski načrt za migracijo, ki ga je sprejel izvršni odbor ETUC, 5. in 6. marec 2013, str. 15 http://www.etuc.org/documents/action-plan-migration#.U_MOE-JU3To

10

(11)  Mnenje EESO z dne 15.9.2010, SOC/373 (UL C 48 z dne 15.2.2011, str. 6).

11

(12)  UL C 80 z dne 3.4.2002, str. 37. Mnenje EESO z dne 15.9.2010, SOC/373 (UL C 48 z dne 15.2.2011, str. 6).

12

(13)  UL C 48 z dne 15.2.2011, str. 6.

13

(14)  Mnenje EESO z dne 4.11.2009, SOC/352, točka 4.4.14 (UL C 128 z dne 18.5.2010, str. 80). Komisija je v sporočilu št. 154 z dne 11. marca 2014 [COM(2014) 154 final] znova predložila pobudo za oblikovanje platforme, ki jo je Svet v Stockholmskem programu zavrnil.

14

(15)  http://www.unhcr.org/pages/49c3646c4d6.html

15

(16)  Glej mnenje EESO z dne 12.3.2008 o zeleni knjigi o prihodnjem skupnem evropskem azilnem sistemu (poročevalka: ga. LE NOUAIL-MARLIÈRE), UL C 204 z dne 9.8.2008, str. 77, točka 1.1.

16

zeleni knjigi o prihodnjem skupnem evropskem azilnem sistemu

(17)  Glej mnenje EESO z dne 12.3.2008 o zeleni knjigi o prihodnjem skupnem evropskem azilnem sistemu (poročevalka: ga. LE NOUAIL-MARLIÈRE), UL C 204 z dne 9.8.2008, str. 77.

17

zeleni knjigi o prihodnjem skupnem evropskem azilnem sistemu

(18)  http://easo.europa.eu/wp-content/uploads/EASO-AR-final1.pdf

18

(19)  UNHCR Resettlement Handbook, julij 2011 (revidirani različici 2013 in 2014), na voljo na spletni strani: http://www.unhcr.org/4a2ccf4c6.html

19

(20)  Mnenje EESO z dne 25.2.2008, SOC/320 (UL C 218 z dne 11.9.2009, str. 78).

20

(21)  Glej prav tam, točka 7.2.2.

21

(22)  Člena 19.4 in 25.1 Vizumskega zakonika. Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik), UL L 243 z dne 15.9.2009, str. 1.

22

(23)  Evropska komisija, Predlog uredbe o vizumskem zakoniku Unije (Vizumski zakonik) (prenovitev) {SWD(2014) 67 final} {SWD(2014) 68 final}, COM(2014) 164 final, 1. april 2014, Bruselj.

23

(24)  UL C 44 z dne 11.2.2011, str. 162.

24

(25)  S sklepi Evropskega sveta z dne 26. in 27. junija je bil določen cilj, da se preučita možnosti in izvedljivost vzpostavitve te službe, in sicer kot ena od političnih prednostnih nalog prihodnjega programa za območje svobode, varnosti in pravice do leta 2020. Sklepi Evropskega sveta, 26. in 27. junij 2014, EUCO 79/14, Bruselj, 27. junij 2014.

25

(26)  S. Carrera (2010): Towards a Common European Border Service, CEPS Working Documents, Center za evropske politične študije, Bruselj.

26

Towards a Common European Border Service,

(27)  http://frontex.europa.eu/news/first-annual-report-of-the-frontex-consultative-forum-on-fundamental-rights-published-WDPSJn

27

(28)  http://www.ombudsman.europa.eu/en/cases/specialreport.faces/en/52465/html.bookmark

28

(29)  UL C 271 z dne 19.9.2013, str. 97.

29

(30)  Mnenje EESO z dne 11.7.2012, SOC/456, točka 16.2, UL C 299 z dne 4.10.2012, str. 108.

30

(31)  http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/ege_opinion_28_ethics_security_surveillance_technologies.pdf Glej poročilo Evropskega računskega sodišča http://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/sr14_03/sr14_03_sl.pdf

31

(32)  Uredba št. 656/2014 z dne 15. maja 2014 o določitvi pravil za varovanje zunanjih morskih meja v okviru operativnega sodelovanja, ki ga usklajuje Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, 27.6.2014, UL L 189 z dne 27.6.2014, str. 93.

32

(33)  Mnenje EESO, UL C 44 z dne 16.2.2008, str. 91.

33

(34)  Mnenje EESO; UL C 302 z dne 7.12.2004, str. 49.

34

(35)  REX/351, UL C 191 z dne 29.6.2012, str. 134.

35

(36)  Mnenje EESO o evropski politiki priseljevanja in odnosih s tretjimi državami (še ni objavljeno v UL).

36

evropski politiki priseljevanja in odnosih s tretjimi državami

(37)  Mnenje EESO o evropski politiki priseljevanja in odnosih s tretjimi državami (še ni objavljeno v UL).

37

evropski politiki priseljevanja in odnosih s tretjimi državami

---

| 19.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/14

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o naložbah s socialnim učinkom

(mnenje na lastno pobudo)

(2014/C 458/03)

| Glavna poročevalka: | Ariane RODERT |
| --- | --- |

Glavna poročevalka:

Ariane RODERT

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 5. junija 2014 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o naslednji temi:

Naložbe s socialnim učinkom

(mnenje na lastno pobudo).

Predsedstvo Odbora je 3. junija 2014 strokovno skupino za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo zadolžilo za pripravo dela na tem področju.

Zaradi nujnosti postopka je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 501. plenarnem zasedanju 10. in 11. septembra 2014 (seja z dne 11. septembra) za glavno poročevalko imenoval go. Rodert ter mnenje sprejel s 176 glasovi za, 37 glasovi proti in 19 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO izraža zadovoljstvo zaradi zanimanja za naložbe s socialnim učinkom, vendar poudarja, da je treba to temo obravnavati v povezavi s svežnjem o socialnih naložbah (Social Investment Package, SIP) in pobudo za socialno podjetništvo (Social Business Initiative, SBI). |
| --- | --- |

1.1

EESO izraža zadovoljstvo zaradi zanimanja za naložbe s socialnim učinkom, vendar poudarja, da je treba to temo obravnavati v povezavi s svežnjem o socialnih naložbah (Social Investment Package, SIP) in pobudo za socialno podjetništvo (Social Business Initiative, SBI).

| 1.2 | Po mnenju EESO gre pri naložbah s socialnim učinkom za združevanje različnih medsektorskih virov, da se doseže socialni učinek. Meni tudi, da so tovrstne naložbe ena od komponent socialno usmerjenega finančnega ekosistema. |
| --- | --- |

1.2

Po mnenju EESO gre pri naložbah s socialnim učinkom za združevanje različnih medsektorskih virov, da se doseže socialni učinek. Meni tudi, da so tovrstne naložbe ena od komponent socialno usmerjenega finančnega ekosistema.

| 1.3 | Namen naložb s socialnim učinkom ne sme biti, da se odpravi javna odgovornost za financiranje osnovnih dejavnosti na socialnem področju, temveč morajo biti te naložbe dopolnitev ostalih virov financiranja. EESO podpira razpravo v Komisiji o tem, da se pri javnofinančnih pravilih EMU v smislu „zlatega pravila“ za financiranje tudi socialne naložbe izvzamejo iz izračuna državnega neto primanjkljaja. |
| --- | --- |

1.3

Namen naložb s socialnim učinkom ne sme biti, da se odpravi javna odgovornost za financiranje osnovnih dejavnosti na socialnem področju, temveč morajo biti te naložbe dopolnitev ostalih virov financiranja. EESO podpira razpravo v Komisiji o tem, da se pri javnofinančnih pravilih EMU v smislu „zlatega pravila“ za financiranje tudi socialne naložbe izvzamejo iz izračuna državnega neto primanjkljaja.

| 1.4 | Glede na to, da je dostop do finančnih sredstev splošen problem za vsa MSP, bi bilo treba razviti usmerjene finančne ekosisteme, prilagojene različnim modelom podjetij. Vendar EESO poudarja, da cilj naložb s socialnim učinkom ni družbena odgovornost podjetij, temveč gre za naložbe v socialna podjetja v skladu z opredelitvijo iz pobude za socialno podjetništvo. |
| --- | --- |

1.4

Glede na to, da je dostop do finančnih sredstev splošen problem za vsa MSP, bi bilo treba razviti usmerjene finančne ekosisteme, prilagojene različnim modelom podjetij. Vendar EESO poudarja, da cilj naložb s socialnim učinkom ni družbena odgovornost podjetij, temveč gre za naložbe v socialna podjetja v skladu z opredelitvijo iz pobude za socialno podjetništvo.

| 1.5 | EESO poziva zainteresirane strani, naj se pri merjenju socialnega učinka kot elementa donosnosti naložb oprejo na delo, ki sta ga na tem področju že opravila Komisija in EESO, ter na načela, ki sta jih opredelila, in naj ne razvijajo novih metod. |
| --- | --- |

1.5

EESO poziva zainteresirane strani, naj se pri merjenju socialnega učinka kot elementa donosnosti naložb oprejo na delo, ki sta ga na tem področju že opravila Komisija in EESO, ter na načela, ki sta jih opredelila, in naj ne razvijajo novih metod.

| 1.6 | Po mnenju EESO so hibridne kapitalske rešitve, kot je mešani „potrpežljivi kapital“, pogosto z zajamčenim elementom, najboljši modeli za naložbe s socialnim učinkom. Komisija bi morala preučiti obsežni finančni ekosistem inovativnih instrumentov, ki zdaj nastajajo, ter preveriti, ali pozitivno vplivajo na zagotavljanje kapitala za podjetja socialnega gospodarstva in inovacije v socialni politiki. |
| --- | --- |

1.6

Po mnenju EESO so hibridne kapitalske rešitve, kot je mešani „potrpežljivi kapital“, pogosto z zajamčenim elementom, najboljši modeli za naložbe s socialnim učinkom. Komisija bi morala preučiti obsežni finančni ekosistem inovativnih instrumentov, ki zdaj nastajajo, ter preveriti, ali pozitivno vplivajo na zagotavljanje kapitala za podjetja socialnega gospodarstva in inovacije v socialni politiki.

| 1.7 | Pri razvoju novih naložbenih instrumentov je treba upoštevati posebnosti socialnih podjetij, da se zagotovi dostop do visokokakovostnih storitev in njihova kontinuiteta. |
| --- | --- |

1.7

Pri razvoju novih naložbenih instrumentov je treba upoštevati posebnosti socialnih podjetij, da se zagotovi dostop do visokokakovostnih storitev in njihova kontinuiteta.

| 1.8 | Socialno gospodarstvo in socialna podjetja so v mnogih državah članicah premalo razvita, zato je razvoj trga za socialne naložbe manj pomemben od polnega izvajanja pobude za socialno podjetništvo na nacionalni ravni, ki vključuje enako pomembne ukrepe, kot so krepitev zmogljivosti, priznavanje in prepoznavnost. |
| --- | --- |

1.8

Socialno gospodarstvo in socialna podjetja so v mnogih državah članicah premalo razvita, zato je razvoj trga za socialne naložbe manj pomemben od polnega izvajanja pobude za socialno podjetništvo na nacionalni ravni, ki vključuje enako pomembne ukrepe, kot so krepitev zmogljivosti, priznavanje in prepoznavnost.

| 1.9 | Podjetja socialnega gospodarstva so tesno povezana s civilno družbo. Priznavanje in ohranjanje njenega dela ter posebnih modelov v socialnem gospodarstvu sta ključnega pomena za zagotovitev zelo potrebnih inovativnih partnerstev med sektorji, ki temeljijo na zaupanju. |
| --- | --- |

1.9

Podjetja socialnega gospodarstva so tesno povezana s civilno družbo. Priznavanje in ohranjanje njenega dela ter posebnih modelov v socialnem gospodarstvu sta ključnega pomena za zagotovitev zelo potrebnih inovativnih partnerstev med sektorji, ki temeljijo na zaupanju.

2.   Uvod

| 2.1 | Evropa veliko prepočasi okreva po krizi, kakršne še ni bilo, in se sooča z velikimi družbenimi izzivi, ki zahtevajo socialne inovacije, strukturne spremembe ter stabilne in trajnostne socialne sisteme. Zato je potrebna mobilizacija vseh zainteresiranih strani in virov v družbi, da se poiščejo nove trajnostne rešitve za podporo in izboljšanje socialnih razmer v Evropi. |
| --- | --- |

2.1

Evropa veliko prepočasi okreva po krizi, kakršne še ni bilo, in se sooča z velikimi družbenimi izzivi, ki zahtevajo socialne inovacije, strukturne spremembe ter stabilne in trajnostne socialne sisteme. Zato je potrebna mobilizacija vseh zainteresiranih strani in virov v družbi, da se poiščejo nove trajnostne rešitve za podporo in izboljšanje socialnih razmer v Evropi.

| 2.2 | Komisija v svežnju o socialnih naložbah (1) tako opozarja na pomen dobro pripravljenih socialnih sistemov, ki podpirajo socialna podjetja in socialne podjetnike (2) kot pionirje, ki prinašajo spremembe in inovacije za dopolnitev prizadevanj javnega sektorja. |
| --- | --- |

2.2

Komisija v svežnju o socialnih naložbah (1) tako opozarja na pomen dobro pripravljenih socialnih sistemov, ki podpirajo socialna podjetja in socialne podjetnike (2) kot pionirje, ki prinašajo spremembe in inovacije za dopolnitev prizadevanj javnega sektorja.

| 2.3 | Komisija v pobudi za socialno podjetništvo (3) daje prednost ustvarjanju ugodnega okolja za rast in razvoj socialnih podjetij ter socialnega gospodarstva v Evropi. EESO je v preteklih letih posredoval specifično strokovno znanje s tega področja (4). Oba politična okvira EU jasno navajata, da podjetja socialnega gospodarstva, tako kot na splošno MSP, potrebujejo boljši dostop do njim prilagojenega financiranja. |
| --- | --- |

2.3

Komisija v pobudi za socialno podjetništvo (3) daje prednost ustvarjanju ugodnega okolja za rast in razvoj socialnih podjetij ter socialnega gospodarstva v Evropi. EESO je v preteklih letih posredoval specifično strokovno znanje s tega področja (4). Oba politična okvira EU jasno navajata, da podjetja socialnega gospodarstva, tako kot na splošno MSP, potrebujejo boljši dostop do njim prilagojenega financiranja.

| 2.4 | Tudi vlagatelji se vse bolj zanimajo za to, da bi finančni donos naložb združili s socialnimi ali okoljskimi koristmi (5). Junija 2013 je bila na forumu skupine držav G-8, namenjenemu naložbam s socialnim učinkom, ustanovljena delovna skupina za naložbe s socialnim učinkom (6), katere naloga je spodbuditi razvoj trga s tovrstnimi naložbami. Skupina trenutno pripravlja poročilo s priporočili, ki bo predvidoma objavljeno septembra 2014. |
| --- | --- |

2.4

Tudi vlagatelji se vse bolj zanimajo za to, da bi finančni donos naložb združili s socialnimi ali okoljskimi koristmi (5). Junija 2013 je bila na forumu skupine držav G-8, namenjenemu naložbam s socialnim učinkom, ustanovljena delovna skupina za naložbe s socialnim učinkom (6), katere naloga je spodbuditi razvoj trga s tovrstnimi naložbami. Skupina trenutno pripravlja poročilo s priporočili, ki bo predvidoma objavljeno septembra 2014.

| 2.5 | To mnenje analizira perspektive, ki jih ponujajo podjetja socialnega gospodarstva in naložbe s socialnim učinkom, saj so primerni za izpolnjevanje socialnih potreb in dopolnjujejo javna prizadevanja za krepitev socialne politike. Mnenje je prispevek k delu delovne skupine za naložbe s socialnim učinkom, upoštevalo pa naj bi se tudi v širši razpravi o dostopu podjetij socialnega gospodarstva do financiranja. |
| --- | --- |

2.5

To mnenje analizira perspektive, ki jih ponujajo podjetja socialnega gospodarstva in naložbe s socialnim učinkom, saj so primerni za izpolnjevanje socialnih potreb in dopolnjujejo javna prizadevanja za krepitev socialne politike. Mnenje je prispevek k delu delovne skupine za naložbe s socialnim učinkom, upoštevalo pa naj bi se tudi v širši razpravi o dostopu podjetij socialnega gospodarstva do financiranja.

3.   Naložbe s socialnim učinkom

| 3.1 | EESO pozdravlja zanimanje za naložbe s socialnim učinkom, vendar poudarja, da je treba to temo obravnavati v okviru svežnja o socialnih naložbah in pobude za socialno podjetništvo ter se osredotočiti na podporo socialnih inovacij za izpolnjevanje socialnih potreb in ne na ustvarjanje dobička. EESO priporoča, naj se najprej opredelijo socialne potrebe, nato najboljše rešitve in kot tretji korak najboljši način za financiranje ukrepov. |
| --- | --- |

3.1

EESO pozdravlja zanimanje za naložbe s socialnim učinkom, vendar poudarja, da je treba to temo obravnavati v okviru svežnja o socialnih naložbah in pobude za socialno podjetništvo ter se osredotočiti na podporo socialnih inovacij za izpolnjevanje socialnih potreb in ne na ustvarjanje dobička. EESO priporoča, naj se najprej opredelijo socialne potrebe, nato najboljše rešitve in kot tretji korak najboljši način za financiranje ukrepov.

| 3.2 | Po mnenju EESO gre pri naložbah s socialnim učinkom za združevanje različnih medsektorskih virov, tj. virov javnega, zasebnega in socialnega gospodarstva, cilj pa je doseči socialni učinek. S tega vidika so naložbe s socialnim učinkom sestavni del socialnega finančnega ekosistema. |
| --- | --- |

3.2

Po mnenju EESO gre pri naložbah s socialnim učinkom za združevanje različnih medsektorskih virov, tj. virov javnega, zasebnega in socialnega gospodarstva, cilj pa je doseči socialni učinek. S tega vidika so naložbe s socialnim učinkom sestavni del socialnega finančnega ekosistema.

| 3.3 | Ker pa gre za področje, ki šele nastaja, Odbor poziva različne zainteresirane strani, naj ga ne opredelijo prehitro ali preozko. Namesto tega je treba poiskati skupne značilnosti in spremljati razvoj tega področja v državah članicah. Zelo pomembno je, da se z zasebnimi socialnimi naložbami ne poskuša odpraviti javne odgovornosti za financiranje osnovnih dejavnosti na socialnem področju na podlagi socialnega prava in zakonitih pravic. |
| --- | --- |

3.3

Ker pa gre za področje, ki šele nastaja, Odbor poziva različne zainteresirane strani, naj ga ne opredelijo prehitro ali preozko. Namesto tega je treba poiskati skupne značilnosti in spremljati razvoj tega področja v državah članicah. Zelo pomembno je, da se z zasebnimi socialnimi naložbami ne poskuša odpraviti javne odgovornosti za financiranje osnovnih dejavnosti na socialnem področju na podlagi socialnega prava in zakonitih pravic.

| 3.4 | Zanimanje za naložbe s socialnim učinkom je sicer že realnost, vendar je še vedno novost, ki se razvija. Prvi izziv je opisati to zasnovo in načrtovane naložbene cilje. V sedanji razpravi na ravni G-8 so glavni naslovniki socialna podjetja, pojavljajo pa se tudi različne naložbene „podskupine“. Pri teh se socialni cilji na različne načine povezujejo s ciljem ustvariti dobiček: so bodisi njihova glavna dejavnost (socialna podjetja, usmerjena v socialne cilje) bodisi stranska (MSP, ustvarjanje dobička, namenjenega socialnim ciljem). Treba je poudariti, da so socialna podjetja kljub posebnim značilnostim še vedno običajni sestavni del gospodarstva. |
| --- | --- |

3.4

Zanimanje za naložbe s socialnim učinkom je sicer že realnost, vendar je še vedno novost, ki se razvija. Prvi izziv je opisati to zasnovo in načrtovane naložbene cilje. V sedanji razpravi na ravni G-8 so glavni naslovniki socialna podjetja, pojavljajo pa se tudi različne naložbene „podskupine“. Pri teh se socialni cilji na različne načine povezujejo s ciljem ustvariti dobiček: so bodisi njihova glavna dejavnost (socialna podjetja, usmerjena v socialne cilje) bodisi stranska (MSP, ustvarjanje dobička, namenjenega socialnim ciljem). Treba je poudariti, da so socialna podjetja kljub posebnim značilnostim še vedno običajni sestavni del gospodarstva.

| 3.5 | Veliko podjetij se danes na tak ali drugačen način zavzema tudi za socialne ali okoljske cilje, vendar vseh ni mogoče opredeliti kot socialnih podjetij. Nekatera podjetja so dejavna na področju družbene odgovornosti gospodarskih družb, ki jo Komisija opredeljuje kot odgovornost podjetij za učinek, ki ga imajo na družbo in okolje (7). Gre za prostovoljne dejavnosti podjetij, ki so sicer usmerjena predvsem v ustvarjanje dobička. |
| --- | --- |

3.5

Veliko podjetij se danes na tak ali drugačen način zavzema tudi za socialne ali okoljske cilje, vendar vseh ni mogoče opredeliti kot socialnih podjetij. Nekatera podjetja so dejavna na področju družbene odgovornosti gospodarskih družb, ki jo Komisija opredeljuje kot odgovornost podjetij za učinek, ki ga imajo na družbo in okolje (7). Gre za prostovoljne dejavnosti podjetij, ki so sicer usmerjena predvsem v ustvarjanje dobička.

| 3.6 | EESO zato poudarja, da morajo vse pobude na tem področju ustrezati opredelitvi socialnih podjetij v pobudi za socialno podjetništvo, saj ta zajema različne modele socialnih podjetij v državah članicah. V skladu s to opredelitvijo je „za socialna podjetja kot akterje socialnega gospodarstva socialni vpliv pomembnejši od ustvarjanja dobička za lastnike ali delničarje“. Hkrati izpolnjujejo tri glavna merila (8). |
| --- | --- |

3.6

EESO zato poudarja, da morajo vse pobude na tem področju ustrezati opredelitvi socialnih podjetij v pobudi za socialno podjetništvo, saj ta zajema različne modele socialnih podjetij v državah članicah. V skladu s to opredelitvijo je „za socialna podjetja kot akterje socialnega gospodarstva socialni vpliv pomembnejši od ustvarjanja dobička za lastnike ali delničarje“. Hkrati izpolnjujejo tri glavna merila (8).

| 3.7 | Glede na navedeno EESO meni, da je nujno zagotoviti prilagojene finančne ekosisteme s široko paleto instrumentov, modelov in proizvodov za vse različne oblike in strukture podjetij, od socialno odgovornih do podjetij socialnega gospodarstva, ki so aktivna na socialnem področju, hkrati pa upoštevati, da niso vedno enaka. Čeprav so pobude za naložbe s socialnim učinkom običajno namenjene tem zadnjim, pa je treba opozoriti, da imajo MSP podobne težave glede dostopa do financiranja, za katere je treba ravno tako poiskati učinkovito rešitev. |
| --- | --- |

3.7

Glede na navedeno EESO meni, da je nujno zagotoviti prilagojene finančne ekosisteme s široko paleto instrumentov, modelov in proizvodov za vse različne oblike in strukture podjetij, od socialno odgovornih do podjetij socialnega gospodarstva, ki so aktivna na socialnem področju, hkrati pa upoštevati, da niso vedno enaka. Čeprav so pobude za naložbe s socialnim učinkom običajno namenjene tem zadnjim, pa je treba opozoriti, da imajo MSP podobne težave glede dostopa do financiranja, za katere je treba ravno tako poiskati učinkovito rešitev.

| 3.8 | Po mnenju EESO je treba pri financiranju socialnih inovacij upoštevati celoten spekter virov financiranja, od subvencij do naložb, povezanih z različnimi pričakovanji glede donosa, pri čemer je treba upoštevati sedanje poslovne modele socialnih podjetnikov. To je v nasprotju z opredelitvijo mreže GIIN (9), ki se najpogosteje uporablja in po kateri so „naložbe z učinkom naložbe v podjetja, organizacije in sklade z namenom, da se poleg finančnega dobička dosežejo merljive socialne in okoljske koristi“. Po mnenju EESO ta opredelitev ne zajema raznolikih socialnih naložb, ki se že izvajajo in jih je treba razvijati, pa tudi ne upošteva cilja, da se poiščejo novi viri financiranja za socialni napredek. Socialne naložbe obravnava predvsem z vidika zasebnih vlagateljev, povezave z inovacijami na področju socialne politike pa ni. |
| --- | --- |

3.8

Po mnenju EESO je treba pri financiranju socialnih inovacij upoštevati celoten spekter virov financiranja, od subvencij do naložb, povezanih z različnimi pričakovanji glede donosa, pri čemer je treba upoštevati sedanje poslovne modele socialnih podjetnikov. To je v nasprotju z opredelitvijo mreže GIIN (9), ki se najpogosteje uporablja in po kateri so „naložbe z učinkom naložbe v podjetja, organizacije in sklade z namenom, da se poleg finančnega dobička dosežejo merljive socialne in okoljske koristi“. Po mnenju EESO ta opredelitev ne zajema raznolikih socialnih naložb, ki se že izvajajo in jih je treba razvijati, pa tudi ne upošteva cilja, da se poiščejo novi viri financiranja za socialni napredek. Socialne naložbe obravnava predvsem z vidika zasebnih vlagateljev, povezave z inovacijami na področju socialne politike pa ni.

| 3.9 | Pomemben element naložb s socialnim učinkom je merjenje socialnega učinka ukrepov. EESO v mnenju o tem vprašanju (10) navaja, da mora tovrstno merjenje podpreti naloge na socialnem področju in da mora biti sorazmerno. Poleg tega je treba upoštevati, da je učinek mogoče meriti na veliko različnih načinov, odvisno od dejavnosti podjetja. Podobna načela vsebuje tudi poročilo podskupine GECES, sprejeto junija 2014 (11). EESO poziva države članice in ustrezne akterje, naj se oprejo na to evropsko delo in prakso in naj ne snujejo novih metod. Poleg tega morajo biti vsa nova pravila za podporo evropskega sklada za socialno podjetništvo sorazmerna ter upoštevati potrebe in omejene vire socialnih podjetij, v katera se vlaga. |
| --- | --- |

3.9

Pomemben element naložb s socialnim učinkom je merjenje socialnega učinka ukrepov. EESO v mnenju o tem vprašanju (10) navaja, da mora tovrstno merjenje podpreti naloge na socialnem področju in da mora biti sorazmerno. Poleg tega je treba upoštevati, da je učinek mogoče meriti na veliko različnih načinov, odvisno od dejavnosti podjetja. Podobna načela vsebuje tudi poročilo podskupine GECES, sprejeto junija 2014 (11). EESO poziva države članice in ustrezne akterje, naj se oprejo na to evropsko delo in prakso in naj ne snujejo novih metod. Poleg tega morajo biti vsa nova pravila za podporo evropskega sklada za socialno podjetništvo sorazmerna ter upoštevati potrebe in omejene vire socialnih podjetij, v katera se vlaga.

4.   Vidik socialnih podjetij

| 4.1 | Za popolno sprostitev potenciala socialnega podjetništva je potreben medsebojno povezan finančni ekosistem, ki je nadgradnja sedanjega etičnega in alternativnega finančnega sistema in ne uporablja običajnih finančnih instrumentov ter logike, ki upošteva predvsem vidik vlagateljev. |
| --- | --- |

4.1

Za popolno sprostitev potenciala socialnega podjetništva je potreben medsebojno povezan finančni ekosistem, ki je nadgradnja sedanjega etičnega in alternativnega finančnega sistema in ne uporablja običajnih finančnih instrumentov ter logike, ki upošteva predvsem vidik vlagateljev.

| 4.2 | Kot je EESO že navedel v enem od prejšnjih mnenj (12), obstaja nevarnost, da bodo socialne naložbe, zasnovane kot lastniški instrumenti, za mnoga socialna podjetja težko dostopne, saj lastništvo in nadzor morebiti ne bosta skladna z njihovimi modeli, vrednotami in pravnimi oblikami. |
| --- | --- |

4.2

Kot je EESO že navedel v enem od prejšnjih mnenj (12), obstaja nevarnost, da bodo socialne naložbe, zasnovane kot lastniški instrumenti, za mnoga socialna podjetja težko dostopne, saj lastništvo in nadzor morebiti ne bosta skladna z njihovimi modeli, vrednotami in pravnimi oblikami.

| 4.3 | EESO zato meni, da bi morale naložbe s socialnim učinkom spodbujati hibridne kapitalske rešitve. Takšen model mešanega kapitala združuje nepovratna sredstva z dolgoročnimi, t. i. „potrpežljivimi“ posojili in podobnim, javno lastništvo ali garancije pa zagotavljajo dolgoročnost in trajnost. |
| --- | --- |

4.3

EESO zato meni, da bi morale naložbe s socialnim učinkom spodbujati hibridne kapitalske rešitve. Takšen model mešanega kapitala združuje nepovratna sredstva z dolgoročnimi, t. i. „potrpežljivimi“ posojili in podobnim, javno lastništvo ali garancije pa zagotavljajo dolgoročnost in trajnost.

| 4.4 | EESO poziva Komisijo, naj kot prvi korak na tem novem področju spodbuja primere najboljše politične prakse v zvezi z različnimi modeli naložb in financiranja s socialnim učinkom, ki se zdaj razvijajo. Pri tem bi se lahko ocenile priložnosti in izzivi, povezani s specifičnimi instrumenti in oblikami kapitala ter njihovimi viri, kot so obveznice s socialnim učinkom (13), t. i. Community Reinvestment Acts (zakon o vlaganju v lokalne skupnosti) ali italijanske socialne obveznice, o katerih se trenutno razpravlja (14). |
| --- | --- |

4.4

EESO poziva Komisijo, naj kot prvi korak na tem novem področju spodbuja primere najboljše politične prakse v zvezi z različnimi modeli naložb in financiranja s socialnim učinkom, ki se zdaj razvijajo. Pri tem bi se lahko ocenile priložnosti in izzivi, povezani s specifičnimi instrumenti in oblikami kapitala ter njihovimi viri, kot so obveznice s socialnim učinkom (13), t. i. Community Reinvestment Acts (zakon o vlaganju v lokalne skupnosti) ali italijanske socialne obveznice, o katerih se trenutno razpravlja (14).

| 4.5 | Ker se ti inovativni finančni instrumenti zaenkrat pojavljajo le na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, je čezmejni interes zanje majhen. EESO zato meni, da v tem trenutku EU ni treba uvajati dodatnih spodbud za evropski trg za naložbe s socialnim učinkom. |
| --- | --- |

4.5

Ker se ti inovativni finančni instrumenti zaenkrat pojavljajo le na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, je čezmejni interes zanje majhen. EESO zato meni, da v tem trenutku EU ni treba uvajati dodatnih spodbud za evropski trg za naložbe s socialnim učinkom.

| 4.6 | V zvezi z naložbami s socialnim učinkom je treba upoštevati tudi druge posebne značilnosti socialnih podjetij. Mednje sodijo odprodaja, dolgoročne namesto kratkoročne naložbe, posledice za kontinuiteto zagotavljanja storitev in za družbeno poslanstvo socialnih podjetij ipd. |
| --- | --- |

4.6

V zvezi z naložbami s socialnim učinkom je treba upoštevati tudi druge posebne značilnosti socialnih podjetij. Mednje sodijo odprodaja, dolgoročne namesto kratkoročne naložbe, posledice za kontinuiteto zagotavljanja storitev in za družbeno poslanstvo socialnih podjetij ipd.

| 4.7 | Kot enega od elementov modela za ustvarjanje donosa je treba podrobneje preučiti tudi spodbude, na primer na davčnem področju, ter vprašanje, kako uravnotežiti spodbude za vlagatelje in njihova pričakovanja glede tržnega donosa. V primeru javnih skladov ali spodbud donos ne bi smel biti višji od trenutne tržne stopnje. Komisija bi morala pregledati vrste kapitalskih spodbud ter finančni in/ali socialni donos v državah članicah. Morebiti bi bilo koristno pozvati pokojninske sklade, naj razmislijo o tovrstnih naložbah kot o delu diverzificiranega portfelja. |
| --- | --- |

4.7

Kot enega od elementov modela za ustvarjanje donosa je treba podrobneje preučiti tudi spodbude, na primer na davčnem področju, ter vprašanje, kako uravnotežiti spodbude za vlagatelje in njihova pričakovanja glede tržnega donosa. V primeru javnih skladov ali spodbud donos ne bi smel biti višji od trenutne tržne stopnje. Komisija bi morala pregledati vrste kapitalskih spodbud ter finančni in/ali socialni donos v državah članicah. Morebiti bi bilo koristno pozvati pokojninske sklade, naj razmislijo o tovrstnih naložbah kot o delu diverzificiranega portfelja.

| 4.8 | Pomembno je tudi, da Komisija redno spremlja napredek v zvezi z naložbami s socialnim učinkom in tako zagotovi, da imajo glavne ciljne skupine socialnih podjetij in socialnega gospodarstva dejansko boljši dostop do ustreznega kapitala. |
| --- | --- |

4.8

Pomembno je tudi, da Komisija redno spremlja napredek v zvezi z naložbami s socialnim učinkom in tako zagotovi, da imajo glavne ciljne skupine socialnih podjetij in socialnega gospodarstva dejansko boljši dostop do ustreznega kapitala.

5.   Dodatne ugotovitve o naložbah s socialnim učinkom in o političnem okviru

| 5.1 | Glede na to, kako pomemben je dostop do primernega financiranja za podjetje skozi njegov celoten življenjski cikel, morajo vsakršne spremembe potekati znotraj političnega okvira za socialno financiranje in naložbe, ki podpira socialna podjetja na ravni držav članic. S tem se prepreči, da bi nekatere države članice, namesto da bi uvedle širok politični okvir, zgolj preskušale posamezne instrumente. |
| --- | --- |

5.1

Glede na to, kako pomemben je dostop do primernega financiranja za podjetje skozi njegov celoten življenjski cikel, morajo vsakršne spremembe potekati znotraj političnega okvira za socialno financiranje in naložbe, ki podpira socialna podjetja na ravni držav članic. S tem se prepreči, da bi nekatere države članice, namesto da bi uvedle širok politični okvir, zgolj preskušale posamezne instrumente.

| 5.2 | Ravno tako pomembno je, da se vključijo vse vrste vlagateljev – javni, zasebni in civilna družba. Za zagotovitev najboljših partnerstev in rezultatov je treba upoštevati njihove različne motive in pričakovanja. Najpomembnejše pa je, da vzpostavitev infrastrukture za naložbe z učinkom pozitivno vpliva na modele socialne varnosti v Evropi. Politiko je treba skrbno pripraviti v nacionalnem okviru s ciljem, da socialna podjetja in javni sektor skupaj krepijo sisteme socialne varnosti, hkrati pa je zagotovljen splošen dostop do kakovostnih in cenovno dostopnih storitev. |
| --- | --- |

5.2

Ravno tako pomembno je, da se vključijo vse vrste vlagateljev – javni, zasebni in civilna družba. Za zagotovitev najboljših partnerstev in rezultatov je treba upoštevati njihove različne motive in pričakovanja. Najpomembnejše pa je, da vzpostavitev infrastrukture za naložbe z učinkom pozitivno vpliva na modele socialne varnosti v Evropi. Politiko je treba skrbno pripraviti v nacionalnem okviru s ciljem, da socialna podjetja in javni sektor skupaj krepijo sisteme socialne varnosti, hkrati pa je zagotovljen splošen dostop do kakovostnih in cenovno dostopnih storitev.

| 5.3 | Pri tem imajo vlade glavno vlogo kot „kupec“ socialnih učinkov, predvsem pa imajo temeljno odgovornost za to, da so socialne pravice zagotovljene. Pobude za trg s socialnimi naložbami morajo temeljiti na pristopu, da je treba doseči pozitiven socialni učinek za splošno dobro, ne pa vlade oprostiti obveznosti za izvajanje socialne politike ter zagotavljanje socialne varnosti in socialnih storitev. |
| --- | --- |

5.3

Pri tem imajo vlade glavno vlogo kot „kupec“ socialnih učinkov, predvsem pa imajo temeljno odgovornost za to, da so socialne pravice zagotovljene. Pobude za trg s socialnimi naložbami morajo temeljiti na pristopu, da je treba doseči pozitiven socialni učinek za splošno dobro, ne pa vlade oprostiti obveznosti za izvajanje socialne politike ter zagotavljanje socialne varnosti in socialnih storitev.

| 5.3.1 | EESO podpira razpravo v Komisiji o tem, da se pri javnofinančnih pravilih EMU v smislu „zlatega pravila“ za financiranje tudi socialne naložbe izvzamejo iz izračuna državnega neto primanjkljaja (15). |
| --- | --- |

5.3.1

EESO podpira razpravo v Komisiji o tem, da se pri javnofinančnih pravilih EMU v smislu „zlatega pravila“ za financiranje tudi socialne naložbe izvzamejo iz izračuna državnega neto primanjkljaja (15).

| 5.4 | V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati mnenje EESO o svežnju o socialnih naložbah (16) in s tem povezano delo. Odbor je pozval k inovativnem financiranju in priznal, da dobro načrtovane, učinkovite in uspešne socialne naložbe v največji možni meri povečujejo socialne učinke ter da naložbe v socialno državo prinašajo družbeni napredek in zmanjšujejo prihodnje socialne stroške. |
| --- | --- |

5.4

V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati mnenje EESO o svežnju o socialnih naložbah (16) in s tem povezano delo. Odbor je pozval k inovativnem financiranju in priznal, da dobro načrtovane, učinkovite in uspešne socialne naložbe v največji možni meri povečujejo socialne učinke ter da naložbe v socialno državo prinašajo družbeni napredek in zmanjšujejo prihodnje socialne stroške.

| 5.5 | Vlaganje v socialna podjetja je še posebej zapleteno, saj so ponujene storitve pogosto namenjene ljudem v stiski. Uspeh ukrepov je odvisen od virov ter sposobnosti prilagajanja razmeram, ki se spreminjajo, in zagotavljanja kontinuitete storitev. Uporaba tradicionalne naložbene in tržne logike na tem področju terja temeljit razmislek, da se preprečijo negativne posledice za glavno ciljno skupino, tj. končne potrošnike. |
| --- | --- |

5.5

Vlaganje v socialna podjetja je še posebej zapleteno, saj so ponujene storitve pogosto namenjene ljudem v stiski. Uspeh ukrepov je odvisen od virov ter sposobnosti prilagajanja razmeram, ki se spreminjajo, in zagotavljanja kontinuitete storitev. Uporaba tradicionalne naložbene in tržne logike na tem področju terja temeljit razmislek, da se preprečijo negativne posledice za glavno ciljno skupino, tj. končne potrošnike.

| 5.6 | Naložbe s socialnim učinkom je treba poleg tega preučevati v širšem okviru financiranja, kot so javni razpisi in javna naročila. Naložbe s socialnim učinkom za spodbujanje inovacij zahtevajo drugačen odnos med akterji, ki temelji na enakovrednem partnerstvu med njimi in pri katerem imajo javni organi glavno vlogo. |
| --- | --- |

5.6

Naložbe s socialnim učinkom je treba poleg tega preučevati v širšem okviru financiranja, kot so javni razpisi in javna naročila. Naložbe s socialnim učinkom za spodbujanje inovacij zahtevajo drugačen odnos med akterji, ki temelji na enakovrednem partnerstvu med njimi in pri katerem imajo javni organi glavno vlogo.

| 5.7 | Ker je socialno gospodarstvo v mnogih državah še vedno slabo razvito, je treba o vsaki pobudi v zvezi z naložbami s socialnim učinkom temeljito razmisliti. Trg s socialnimi naložbami potrebuje ponudbo in povpraševanje in torej dobro razvito socialno gospodarstvo. Razvoj trajnostnega socialnega gospodarstva je pomembnejši od razvoja trga za naložbe. |
| --- | --- |

5.7

Ker je socialno gospodarstvo v mnogih državah še vedno slabo razvito, je treba o vsaki pobudi v zvezi z naložbami s socialnim učinkom temeljito razmisliti. Trg s socialnimi naložbami potrebuje ponudbo in povpraševanje in torej dobro razvito socialno gospodarstvo. Razvoj trajnostnega socialnega gospodarstva je pomembnejši od razvoja trga za naložbe.

| 5.8 | Pri tem je treba omeniti tudi, da socialna podjetja nastajajo v okviru civilne družbe. Podpora neodvisne in trajnostne civilne družbe je zato ključna za razvoj socialnih podjetij – ravno tako kot dialog s socialnim gospodarstvom na vseh ravneh. |
| --- | --- |

5.8

Pri tem je treba omeniti tudi, da socialna podjetja nastajajo v okviru civilne družbe. Podpora neodvisne in trajnostne civilne družbe je zato ključna za razvoj socialnih podjetij – ravno tako kot dialog s socialnim gospodarstvom na vseh ravneh.

| 5.9 | Celo če je na voljo primerno financiranje (naložbe s socialnim učinkom ali druge), ta trg ne bo ustrezno deloval brez okrepitve zmogljivosti na področju merjenja socialnega učinka in brez programov za spodbujanje pripravljenosti za naložbe. Spodbujati bi bilo treba nastanek ponudnikov tovrstnih storitev za krepitev zmogljivosti, ki so pogosto socialna podjetja. Poleg tega je treba ustvariti povezave med socialnimi podjetji in svetom socialnim naložb, pri čemer morajo imeti posebni posredniki glavno vlogo. Vendar pa EESO svari pred prevelikim številom vmesnih ravni ali akterjev, ki delujejo v velikem obsegu, saj se resnična partnerstva za socialne inovacije opirajo na neposredne in tesne stike med akterji (ki so pogosto majhni in delujejo na lokalni ravni), ki ustvarjajo zaupanje, in se pri tem ne obračajo na posrednike. |
| --- | --- |

5.9

Celo če je na voljo primerno financiranje (naložbe s socialnim učinkom ali druge), ta trg ne bo ustrezno deloval brez okrepitve zmogljivosti na področju merjenja socialnega učinka in brez programov za spodbujanje pripravljenosti za naložbe. Spodbujati bi bilo treba nastanek ponudnikov tovrstnih storitev za krepitev zmogljivosti, ki so pogosto socialna podjetja. Poleg tega je treba ustvariti povezave med socialnimi podjetji in svetom socialnim naložb, pri čemer morajo imeti posebni posredniki glavno vlogo. Vendar pa EESO svari pred prevelikim številom vmesnih ravni ali akterjev, ki delujejo v velikem obsegu, saj se resnična partnerstva za socialne inovacije opirajo na neposredne in tesne stike med akterji (ki so pogosto majhni in delujejo na lokalni ravni), ki ustvarjajo zaupanje, in se pri tem ne obračajo na posrednike.

| 5.10 | EESO poudarja, da je treba jasno razlikovati med socialnimi učinki, ki jih dosežejo socialna podjetja kot taka, in socialnimi učinki, ki se dosežejo s posebno dejavnostjo ali programom v podjetju. Socialna podjetja bi morala vedno spoštovati delovno pravo, pravice delavcev in zanje veljavne kolektivne pogodbe. |
| --- | --- |

5.10

EESO poudarja, da je treba jasno razlikovati med socialnimi učinki, ki jih dosežejo socialna podjetja kot taka, in socialnimi učinki, ki se dosežejo s posebno dejavnostjo ali programom v podjetju. Socialna podjetja bi morala vedno spoštovati delovno pravo, pravice delavcev in zanje veljavne kolektivne pogodbe.

| 5.11 | Podpora socialnega gospodarstva in socialnih podjetij zahteva holističen pristop glede vprašanj, od kje izvirajo odlične ideje, kdo jih razvija in kako se širijo. Vsako od teh vprašanj je izziv za vlade in zasebne vlagatelje, da razmišljajo drugače in zagotavljajo naložbeni kapital, ki omogoča izkoristek celotnega potenciala socialnega gospodarstva ter družbe. Poleg dostopa do financiranja so za razvoj ugodnega okolja za socialno gospodarstvo v Evropi potrebni še drugi ključni elementi. Zato EESO poziva države članice, naj izkoristijo možnosti, ki jih daje pobuda za socialno podjetništvo, ter razvijejo nacionalne načrte za podporo temu sektorju. Komisijo pa poziva, naj eno od vodilnih enot zadolži za pripravo druge faze pobude za socialno podjetništvo za prihodnje obdobje. |
| --- | --- |

5.11

Podpora socialnega gospodarstva in socialnih podjetij zahteva holističen pristop glede vprašanj, od kje izvirajo odlične ideje, kdo jih razvija in kako se širijo. Vsako od teh vprašanj je izziv za vlade in zasebne vlagatelje, da razmišljajo drugače in zagotavljajo naložbeni kapital, ki omogoča izkoristek celotnega potenciala socialnega gospodarstva ter družbe. Poleg dostopa do financiranja so za razvoj ugodnega okolja za socialno gospodarstvo v Evropi potrebni še drugi ključni elementi. Zato EESO poziva države članice, naj izkoristijo možnosti, ki jih daje pobuda za socialno podjetništvo, ter razvijejo nacionalne načrte za podporo temu sektorju. Komisijo pa poziva, naj eno od vodilnih enot zadolži za pripravo druge faze pobude za socialno podjetništvo za prihodnje obdobje.

V Bruslju, 11. septembra 2014.

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 83 final.

1

(2)  Socialno gospodarstvo, o katerem se pogosto govori tudi kot o „tretjem sektorju“, sestavljajo nevladni akterji, kot so organizacije skupnosti, prostovoljske organizacije in socialna podjetja, ki izvajajo dejavnosti v korist družbe. Socialna podjetja imajo predvsem socialne cilje, presežke pa običajno vložijo nazaj v podjetje ali v skupnost in jih ne porazdelijo kot dobiček med lastnike in delničarje.

2

(3)  COM(2011) 682 final.

3

(4)  UL C 318, 23.12.2009, str. 22, UL C 24, 28.1.2012, str. 1, UL C 229, 31.7.2012, str. 44, UL C 229, 31.7.2012, str. 55 in UL C 170, 5.6.2014, str.18.

4

(5)  Zanimanje je zaznati tudi med zasebnimi vlagatelji, od dobaviteljev tveganega kapitala do pokojninskih skladov, ustanov, javnih in zasebnih bank ter mrež, kot so TONIIC, EVPA in Ashoka Support Network.

5

(6)  https://www.gov.uk/government/groups/social-impact-investment-taskforce

6

(7)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/corporate-social-responsibility/index_en.htm

7

(8)  COM(2011) 682 final, str. 2.

8

(9)  Opredelitev mreže Global Impact Investment Network, http://www.thegiin.org/cgi-bin/iowa/aboutus/index.html

9

(10)  UL C 170, 5.6.2014, str.18.

10

(11)  http://ec.europa.eu/internal_market/social_business/docs/expert-group/social_impact/140605-sub-group-report_en.pdf

11

(12)  UL C 229, 31.7.2012, str. 55.

12

(13)  https://www.gov.uk/social-impact-bonds

13

(14)  http://www.ubibanca.com/page/ubicomunita-social-bond

14

(15)  UL C 226, 16.7.2014, str. 21.

15

(16)  UL C 271, 19.9.2013, str. 91 in UL C 226, 16.7.2014, str. 21.

16

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

501. plenarno zasedanje EESO – 10. in 11. September 2014

| 19.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/19

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom

(COM(2014) 212 final – 2014/0120 (COD))

(2014/C 458/04)

| Poročevalec: | Oliver RÖPKE |
| --- | --- |

Poročevalec:

Oliver RÖPKE

Evropski parlament in Svet sta 16. aprila oziroma 6. maja 2014 sklenila, da v skladu s členom 50 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom

COM(2014) 212 final – 2014/0120 (COD).

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 15. julija 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 501. plenarnem zasedanju 10. in 11. septembra 2014 (seja z dne 10. septembra) s 127 glasovi za, 50 glasovi proti in 15 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Predlog Evropske komisije za direktivo o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (Societas Unius Personae – SUP) (1) naj bi malim in srednje velikim podjetjem (MSP) olajšal čezmejno poslovanje. EESO meni, da predlog v sedanji obliki ni domišljen, saj vsebuje celo vrsto določb, ki lahko močno ogrozijo pravilno poslovanje na enotnem trgu ter interese upnikov, potrošnikov in delojemalcev. Zato EESO izrecno priporoča Komisiji, naj upošteva in uresniči predloge, podane v tem mnenju. |
| --- | --- |

1.1

Predlog Evropske komisije za direktivo o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (Societas Unius Personae – SUP) (1) naj bi malim in srednje velikim podjetjem (MSP) olajšal čezmejno poslovanje. EESO meni, da predlog v sedanji obliki ni domišljen, saj vsebuje celo vrsto določb, ki lahko močno ogrozijo pravilno poslovanje na enotnem trgu ter interese upnikov, potrošnikov in delojemalcev. Zato EESO izrecno priporoča Komisiji, naj upošteva in uresniči predloge, podane v tem mnenju.

| 1.2 | Izbrana pravna podlaga (člen 50 PDEU) ni utemeljena in zdi se, da je edini cilj zaobiti zahtevo po soglasju v Svetu ter preprečiti neuspeh, kakršnega je doživel predlog o evropski zasebni družbi (SPE). Čeprav naj bi se SUP formalno vključila v nacionalne zakonodaje kot alternativna oblika družbe, pa njene glavne in bistvene značilnosti še vedno jasno določa nadnacionalno pravo. Ustrezna pravna podlaga bi bil zato člen 352 PDEU. |
| --- | --- |

1.2

Izbrana pravna podlaga (člen 50 PDEU) ni utemeljena in zdi se, da je edini cilj zaobiti zahtevo po soglasju v Svetu ter preprečiti neuspeh, kakršnega je doživel predlog o evropski zasebni družbi (SPE). Čeprav naj bi se SUP formalno vključila v nacionalne zakonodaje kot alternativna oblika družbe, pa njene glavne in bistvene značilnosti še vedno jasno določa nadnacionalno pravo. Ustrezna pravna podlaga bi bil zato člen 352 PDEU.

| 1.3 | EESO podpira željo, da se zlasti MSP omogoči čim bolj enostavno ustanavljanje družb. Toda predvideni minimalni kapital za SUP, ki znaša 1 EUR, in prepoved obveznosti, da SUP oblikujejo zakonske rezerve, dejansko pomenita omejitev odgovornosti „brez stroškov“ ter lahko povzročita, da bodo udeleženci na trgu potrebovali osebna jamstva lastnikov družb, da bi prepričali tretje strani (potrošnike, dobavitelje, upnike), kar bo izničilo prednosti omejene odgovornosti. |
| --- | --- |

1.3

EESO podpira željo, da se zlasti MSP omogoči čim bolj enostavno ustanavljanje družb. Toda predvideni minimalni kapital za SUP, ki znaša 1 EUR, in prepoved obveznosti, da SUP oblikujejo zakonske rezerve, dejansko pomenita omejitev odgovornosti „brez stroškov“ ter lahko povzročita, da bodo udeleženci na trgu potrebovali osebna jamstva lastnikov družb, da bi prepričali tretje strani (potrošnike, dobavitelje, upnike), kar bo izničilo prednosti omejene odgovornosti.

| 1.4 | EESO poudarja, da je treba spodbujati ustanavljanje stabilnih podjetij, in zato predlaga, da se za SUP zahteva precejšen znesek osnovnega kapitala, ki je primeren za namene poslovanja, kot nekakšno „merilo resnosti“. Tako se zaščitijo tudi interesi upnikov, potrošnikov, delojemalcev in splošne javnosti ter prepreči, da bi bilo poslovanje ogroženo. Pri tem se je mogoče opreti na izkušnje v nekaterih državah članicah, ki so zmanjšanje osnovnega kapitala, ki ga je treba vplačati takoj, nadomestile z „modelom varčevanja“, pri katerem je treba v naslednjih letih ustvariti rezerve in s tem preprečiti trajno podkapitaliziranost. Zaradi jasnosti bi bilo treba imenu SUP dodati tudi referenco o omejitvi odgovornosti in državi, v kateri je družba registrirana. |
| --- | --- |

1.4

EESO poudarja, da je treba spodbujati ustanavljanje stabilnih podjetij, in zato predlaga, da se za SUP zahteva precejšen znesek osnovnega kapitala, ki je primeren za namene poslovanja, kot nekakšno „merilo resnosti“. Tako se zaščitijo tudi interesi upnikov, potrošnikov, delojemalcev in splošne javnosti ter prepreči, da bi bilo poslovanje ogroženo. Pri tem se je mogoče opreti na izkušnje v nekaterih državah članicah, ki so zmanjšanje osnovnega kapitala, ki ga je treba vplačati takoj, nadomestile z „modelom varčevanja“, pri katerem je treba v naslednjih letih ustvariti rezerve in s tem preprečiti trajno podkapitaliziranost. Zaradi jasnosti bi bilo treba imenu SUP dodati tudi referenco o omejitvi odgovornosti in državi, v kateri je družba registrirana.

| 1.5 | EESO meni, da SUP ne bi smela biti registrirana v kraju, v katerem ne opravlja nobene poslovne dejavnosti (poštni nabiralnik). Ločitev registriranega sedeža od sedeža uprave, ki se za kakršno koli evropsko obliko družbe predvideva prvič, je precedenčni primer, ki v EESO zbuja zaskrbljenost. Skupaj s pravilom, da za SUP velja pravo države, v kateri je registrirana, lahko ogrozi pravice delojemalcev do soodločanja in povzroči izogibanje davčnim predpisom držav članic. |
| --- | --- |

1.5

EESO meni, da SUP ne bi smela biti registrirana v kraju, v katerem ne opravlja nobene poslovne dejavnosti (poštni nabiralnik). Ločitev registriranega sedeža od sedeža uprave, ki se za kakršno koli evropsko obliko družbe predvideva prvič, je precedenčni primer, ki v EESO zbuja zaskrbljenost. Skupaj s pravilom, da za SUP velja pravo države, v kateri je registrirana, lahko ogrozi pravice delojemalcev do soodločanja in povzroči izogibanje davčnim predpisom držav članic.

| 1.6 | Nevarnosti, da bodo zaradi morebitne formalne preselitve registriranega sedeža in s tem povezane spremembe statuta družbe spodkopane pravice do soodločanja v organih družbe (nadzorni svet ali upravni odbor), ni mogoče izključiti. Zato se EESO izrecno zavzema za enotni registrirani sedež in sedež uprave SUP, kot to velja za druge nadnacionalne pravne oblike družbe (evropska družba (SE) in evropska zadruga (SCE)). Poleg tega poziva k temu, da se zajamči spoštovanje pravic delojemalcev do soodločanja v državi članici, v kateri SUP opravlja glavno poslovno dejavnost, ter k odločnemu boju proti nepošteni konkurenci. Zato meni, da bi bilo treba za SUP uvesti enotna pravila tudi glede soodločanja delojemalcev. |
| --- | --- |

1.6

Nevarnosti, da bodo zaradi morebitne formalne preselitve registriranega sedeža in s tem povezane spremembe statuta družbe spodkopane pravice do soodločanja v organih družbe (nadzorni svet ali upravni odbor), ni mogoče izključiti. Zato se EESO izrecno zavzema za enotni registrirani sedež in sedež uprave SUP, kot to velja za druge nadnacionalne pravne oblike družbe (evropska družba (SE) in evropska zadruga (SCE)). Poleg tega poziva k temu, da se zajamči spoštovanje pravic delojemalcev do soodločanja v državi članici, v kateri SUP opravlja glavno poslovno dejavnost, ter k odločnemu boju proti nepošteni konkurenci. Zato meni, da bi bilo treba za SUP uvesti enotna pravila tudi glede soodločanja delojemalcev.

| 1.7 | Po mnenju EESO je treba v interesu ustanoviteljev družb zagotoviti, da je mogoče družbo ustanoviti hitro in v primernem času. Vendar pa lahko registracija SUP, ki se v celoti izvede elektronsko, prinese težave in tveganja, če se identiteta ustanovitelja družbe ne preveri. Opustitev preverjanja identitete bi povečala nepreglednost v razmerju do poslovnih partnerjev, omejila resnost pravnih poslov in oslabila interese potrošnikov. Na ta način bi se spodbudilo in olajšalo ustanavljanje „slamnatih podjetij“ in navidezno samozaposlovanje. Da pa se kljub temu upošteva želja po elektronski registraciji, bi morale imeti države članice možnost, da takšen postopek predvidijo na prostovoljni osnovi. Vendar bi bilo treba v tem primeru obvezno predhodno preveriti identiteto, pristojni organ in/ali notarji pa bi morali ustanovitelju zagotoviti informacije in svetovanje. |
| --- | --- |

1.7

Po mnenju EESO je treba v interesu ustanoviteljev družb zagotoviti, da je mogoče družbo ustanoviti hitro in v primernem času. Vendar pa lahko registracija SUP, ki se v celoti izvede elektronsko, prinese težave in tveganja, če se identiteta ustanovitelja družbe ne preveri. Opustitev preverjanja identitete bi povečala nepreglednost v razmerju do poslovnih partnerjev, omejila resnost pravnih poslov in oslabila interese potrošnikov. Na ta način bi se spodbudilo in olajšalo ustanavljanje „slamnatih podjetij“ in navidezno samozaposlovanje. Da pa se kljub temu upošteva želja po elektronski registraciji, bi morale imeti države članice možnost, da takšen postopek predvidijo na prostovoljni osnovi. Vendar bi bilo treba v tem primeru obvezno predhodno preveriti identiteto, pristojni organ in/ali notarji pa bi morali ustanovitelju zagotoviti informacije in svetovanje.

| 1.8 | EESO podpira namen, da se predvsem MSP (vključno z zagonskimi in mikropodjetji) z novo pravno obliko družbe olajša poslovanje na enotnem trgu. Da bo direktiva tem podjetjem zares koristila, bi moralo biti njeno področje uporabe omejeno zgolj nanje, saj ni njen namen, da bi mednarodnim skupinam podjetij omogočila vodenje hčerinskih družb s stotimi ali tisočimi delojemalci kot SUP. EESO zato predlaga, naj bo oblika SUP na voljo samo podjetjem, ki izpolnjujejo merila iz člena 3(2) (2) Direktive 2013/34/EU (računovodska direktiva) (3). To bi pomenilo, da bi bilo treba SUP, ko bi dosegla določeno velikost, spremeniti v drugo pravno obliko. |
| --- | --- |

1.8

EESO podpira namen, da se predvsem MSP (vključno z zagonskimi in mikropodjetji) z novo pravno obliko družbe olajša poslovanje na enotnem trgu. Da bo direktiva tem podjetjem zares koristila, bi moralo biti njeno področje uporabe omejeno zgolj nanje, saj ni njen namen, da bi mednarodnim skupinam podjetij omogočila vodenje hčerinskih družb s stotimi ali tisočimi delojemalci kot SUP. EESO zato predlaga, naj bo oblika SUP na voljo samo podjetjem, ki izpolnjujejo merila iz člena 3(2) (2) Direktive 2013/34/EU (računovodska direktiva) (3). To bi pomenilo, da bi bilo treba SUP, ko bi dosegla določeno velikost, spremeniti v drugo pravno obliko.

| 1.9 | Na splošno je treba ugotoviti, da bo predlog direktive, če bo sprejet, v mnogih državah članicah zbudil dvom o nacionalnih načelih prava družb, ki veljajo za kapitalske družbe. V zvezi z izbrano pravno podlago EESO izraža tudi dvom o združljivosti predloga z načelom subsidiarnosti. Zato poziva, naj bo SUP možen le za podjetja s čezmejnim poslovanjem, ki v trenutku registracije poslujejo vsaj v dveh državah članicah ali zadovoljivo dokažejo, da bodo v določenem časovnem obdobju (na primer v dveh letih) po registraciji delovala v vsaj dveh državah članicah Predlog uredbe o statute evropske fundacije (FE) (4) in vmesno poročilo Evropskega parlamenta lahko pri tem služita za zgled. |
| --- | --- |

1.9

Na splošno je treba ugotoviti, da bo predlog direktive, če bo sprejet, v mnogih državah članicah zbudil dvom o nacionalnih načelih prava družb, ki veljajo za kapitalske družbe. V zvezi z izbrano pravno podlago EESO izraža tudi dvom o združljivosti predloga z načelom subsidiarnosti. Zato poziva, naj bo SUP možen le za podjetja s čezmejnim poslovanjem, ki v trenutku registracije poslujejo vsaj v dveh državah članicah ali zadovoljivo dokažejo, da bodo v določenem časovnem obdobju (na primer v dveh letih) po registraciji delovala v vsaj dveh državah članicah Predlog uredbe o statute evropske fundacije (FE) (4) in vmesno poročilo Evropskega parlamenta lahko pri tem služita za zgled.

| 1.10 | EESO iz navedenih razlogov sicer ceni prizadevanja Komisije za podporo MSP na področju prava družb, vendar meni, da je treba o konkretni vsebini direktive še precej razpravljati. EESO bo lahko predlog ocenil za pozitivnega samo, če bodo predlogi, podani v tem mnenju, upoštevani. Predvsem bi bilo treba v tesnem sodelovanju z zainteresiranimi stranmi, s katerimi se Komisija predhodno žal ni enakovredno posvetovala, poiskati uravnoteženo rešitev. |
| --- | --- |

1.10

EESO iz navedenih razlogov sicer ceni prizadevanja Komisije za podporo MSP na področju prava družb, vendar meni, da je treba o konkretni vsebini direktive še precej razpravljati. EESO bo lahko predlog ocenil za pozitivnega samo, če bodo predlogi, podani v tem mnenju, upoštevani. Predvsem bi bilo treba v tesnem sodelovanju z zainteresiranimi stranmi, s katerimi se Komisija predhodno žal ni enakovredno posvetovala, poiskati uravnoteženo rešitev.

2.   Splošne pripombe k predlogu direktive

| 2.1 | Evropska komisija je že leta 2008 želela s predlogom o statutu evropske zasebne družbe (5) malim in srednje velikim podjetjem zagotoviti instrument, ki bi jim olajšal čezmejno poslovanje ter bi bil preprost, prilagodljiv in enoten v vseh državah članicah. Pobuda je na koncu propadla v Svetu, nato pa je Komisija v okviru programa REFIT napovedala, da bo predlog umaknila (6). |
| --- | --- |

2.1

Evropska komisija je že leta 2008 želela s predlogom o statutu evropske zasebne družbe (5) malim in srednje velikim podjetjem zagotoviti instrument, ki bi jim olajšal čezmejno poslovanje ter bi bil preprost, prilagodljiv in enoten v vseh državah članicah. Pobuda je na koncu propadla v Svetu, nato pa je Komisija v okviru programa REFIT napovedala, da bo predlog umaknila (6).

| 2.2 | Komisija je nato v splošnem javnem posvetovanju o prihodnosti prava družb (februar 2012) in obsežnem spletnem posvetovanju o družbah z enim družbenikom (junij 2013) zainteresiranim krogom dala možnost, da izrazijo svoje mnenje. 13. septembra 2013 so se predstavniki GD za notranji trg in storitve sestali s predstavniki podjetij, da bi razpravljali o načrtovani pobudi Komisije. Po navedbah Komisije so se srečanja med drugimi udeležili predstavniki konfederacije Businesseurope, Evropskega združenja malih podjetij (European Small Business Alliance), industrijskih in trgovinskih zbornic ter združenja Eurochambers. Predstavniki delojemalcev očitno niso bili povabljeni; ravno tako niso bila organizirana podobna posvetovanja s predstavniki sindikatov in potrošniškimi združenji. |
| --- | --- |

2.2

Komisija je nato v splošnem javnem posvetovanju o prihodnosti prava družb (februar 2012) in obsežnem spletnem posvetovanju o družbah z enim družbenikom (junij 2013) zainteresiranim krogom dala možnost, da izrazijo svoje mnenje. 13. septembra 2013 so se predstavniki GD za notranji trg in storitve sestali s predstavniki podjetij, da bi razpravljali o načrtovani pobudi Komisije. Po navedbah Komisije so se srečanja med drugimi udeležili predstavniki konfederacije Businesseurope, Evropskega združenja malih podjetij (European Small Business Alliance), industrijskih in trgovinskih zbornic ter združenja Eurochambers. Predstavniki delojemalcev očitno niso bili povabljeni; ravno tako niso bila organizirana podobna posvetovanja s predstavniki sindikatov in potrošniškimi združenji.

| 2.3 | Komisija je 9. aprila 2014 predstavila predlog direktive o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (SUP), ki se izrecno opisuje kot alternativa evropski zasebni družbi. Cilj je malim in srednje velikim podjetjem olajšati ustanavljanje družb v tujini. |
| --- | --- |

2.3

Komisija je 9. aprila 2014 predstavila predlog direktive o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (SUP), ki se izrecno opisuje kot alternativa evropski zasebni družbi. Cilj je malim in srednje velikim podjetjem olajšati ustanavljanje družb v tujini.

| 2.4 | Države članice naj bi torej v svoje pravne sisteme uvedle nacionalno pravno obliko družbe, za katero bi v vsej EU veljala enaka pravila in bi se uporabljala enaka kratica, tj. SUP (Societas Unius Personae). Jasen cilj predloga je znižanje stroškov ustanovitve in poslovanja. Predlog predvideva poenostavljen elektronski postopek registracije in skoraj popolnoma odpravlja zahtevo po najnižjem znesku kapitala, potrebnega za ustanovitev. Upniki naj bi bili zaščiteni z obveznostjo direktorja/direktorjev, da nadzoruje(jo) izplačila dobička. |
| --- | --- |

2.4

Države članice naj bi torej v svoje pravne sisteme uvedle nacionalno pravno obliko družbe, za katero bi v vsej EU veljala enaka pravila in bi se uporabljala enaka kratica, tj. SUP (Societas Unius Personae). Jasen cilj predloga je znižanje stroškov ustanovitve in poslovanja. Predlog predvideva poenostavljen elektronski postopek registracije in skoraj popolnoma odpravlja zahtevo po najnižjem znesku kapitala, potrebnega za ustanovitev. Upniki naj bi bili zaščiteni z obveznostjo direktorja/direktorjev, da nadzoruje(jo) izplačila dobička.

| 2.5 | Države članice ne bi več smele zahtevati, da se registrirani sedež in glavna uprava družbe nahajata v isti državi članici. To je prvič, da se evropski obliki družbe dovoli ločitev sedežev. Pri tem naj bi za SUP veljalo pravo države članice, v kateri je registrirana. Pravice delojemalcev do soodločanja v predlogu Komisije niso omenjene niti z besedico. |
| --- | --- |

2.5

Države članice ne bi več smele zahtevati, da se registrirani sedež in glavna uprava družbe nahajata v isti državi članici. To je prvič, da se evropski obliki družbe dovoli ločitev sedežev. Pri tem naj bi za SUP veljalo pravo države članice, v kateri je registrirana. Pravice delojemalcev do soodločanja v predlogu Komisije niso omenjene niti z besedico.

| 2.6 | Komisija trdi, da s predlogom „ne uvaja nove nadnacionalne pravne oblike za družbe z enim družbenikom“, temveč postopoma odpravlja omejitve „svobode ustanavljanja“. Podlaga za predlog je zato člen 50(2)(f) PDEU. |
| --- | --- |

2.6

Komisija trdi, da s predlogom „ne uvaja nove nadnacionalne pravne oblike za družbe z enim družbenikom“, temveč postopoma odpravlja omejitve „svobode ustanavljanja“. Podlaga za predlog je zato člen 50(2)(f) PDEU.

3.   Predhodne ugotovitve

| 3.1 | Izkušnje v posameznih državah kažejo, da je v nekaterih panogah za posamezna podjetja privlačnejša rešitev, če naročijo ustanovitev samostojne „delniške družbe JAZ“ (orig. nem. Ich-AG), kot pa da nekoga zaposlijo. Pogosto se tako izognejo kolektivnim pogodbam v državah članicah. Zaradi enostavnega ustanavljanja SUP, omejene odgovornosti brez kapitalskih zahtev in možnosti, da sta registrirani sedež in sedež uprave ločena, bi predlog direktive takšno navidezno samozaposlovanje še spodbudil. Kot običajno to prizadene tudi osebe, ki imajo slab položaj na trgu dela in za katere je zaščita v okviru delovnega prava in kolektivnih pogodb najpomembnejša. |
| --- | --- |

3.1

Izkušnje v posameznih državah kažejo, da je v nekaterih panogah za posamezna podjetja privlačnejša rešitev, če naročijo ustanovitev samostojne „delniške družbe JAZ“ (orig. nem. Ich-AG), kot pa da nekoga zaposlijo. Pogosto se tako izognejo kolektivnim pogodbam v državah članicah. Zaradi enostavnega ustanavljanja SUP, omejene odgovornosti brez kapitalskih zahtev in možnosti, da sta registrirani sedež in sedež uprave ločena, bi predlog direktive takšno navidezno samozaposlovanje še spodbudil. Kot običajno to prizadene tudi osebe, ki imajo slab položaj na trgu dela in za katere je zaščita v okviru delovnega prava in kolektivnih pogodb najpomembnejša.

| 3.2 | EESO se zaveda, da velika večina podjetij in delojemalcev v EU spoštuje pravni sistem, ki velja zanje. Vendar pa predlagana struktura SUP po mnenju Odbora prinaša tveganje, da se bo povečalo število podjetniških prevar in drugih kriminalnih početij (npr. pranje denarja) ali navideznih samozaposlitev. Tako bi lahko na primer posamezniki poljubno izbirali ali prenašali „virtualen“ registrirani sedež ali pa bi z razvejano strukturo, posejano po vsej Evropi, prikrili svojo identiteto. Predlog direktive je zato tudi v nasprotju z evropskimi prizadevanji za boj proti pranju denarja. |
| --- | --- |

3.2

EESO se zaveda, da velika večina podjetij in delojemalcev v EU spoštuje pravni sistem, ki velja zanje. Vendar pa predlagana struktura SUP po mnenju Odbora prinaša tveganje, da se bo povečalo število podjetniških prevar in drugih kriminalnih početij (npr. pranje denarja) ali navideznih samozaposlitev. Tako bi lahko na primer posamezniki poljubno izbirali ali prenašali „virtualen“ registrirani sedež ali pa bi z razvejano strukturo, posejano po vsej Evropi, prikrili svojo identiteto. Predlog direktive je zato tudi v nasprotju z evropskimi prizadevanji za boj proti pranju denarja.

| 3.3 | Vprašanje je, ali bodo – sicer pozitivna – prizadevanja Komisije, da spodbudi čezmejne dejavnosti MSP, s tem predlogom direktive uspešna. EESO se zaveda, da so nekatere države članice že v pogajanjih o evropski zasebni družbi pozivale k znatnemu osnovnemu kapitalu, enotnemu registriranemu sedežu in sedežu uprave ter enotnim standardom glede soodločanja. Po mnenju EESO ni smiselno, da se upravičene zahteve teh držav članic v sedanjem predlogu ne upoštevajo. |
| --- | --- |

3.3

Vprašanje je, ali bodo – sicer pozitivna – prizadevanja Komisije, da spodbudi čezmejne dejavnosti MSP, s tem predlogom direktive uspešna. EESO se zaveda, da so nekatere države članice že v pogajanjih o evropski zasebni družbi pozivale k znatnemu osnovnemu kapitalu, enotnemu registriranemu sedežu in sedežu uprave ter enotnim standardom glede soodločanja. Po mnenju EESO ni smiselno, da se upravičene zahteve teh držav članic v sedanjem predlogu ne upoštevajo.

4.   Posebne ugotovitve

4.1   Pravna podlaga in področje uporabe

| 4.1.1 | Komisija z novim predlogom direktive o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom dejansko želi na drug način uresničiti predlog o evropski zasebni družbi. Predpisi za novo pravno obliko, SUP, so v bistvu enako podrobni kot predpisi, ki so bili predvideni za evropsko zasebno družbo. SUP naj bi imele ime, enotno v vsej Evropi, poleg tega pa vse njihove bistvene značilnosti (ustanovitev, najnižji osnovni kapital, registrirani sedež, statut družbe) določa nadnacionalno pravo. Z materialnega vidika je SUP gotovo nadnacionalna pravna oblika, za katero bi bila primerna pravna podlaga člen 352 PDEU. |
| --- | --- |

4.1.1

Komisija z novim predlogom direktive o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom dejansko želi na drug način uresničiti predlog o evropski zasebni družbi. Predpisi za novo pravno obliko, SUP, so v bistvu enako podrobni kot predpisi, ki so bili predvideni za evropsko zasebno družbo. SUP naj bi imele ime, enotno v vsej Evropi, poleg tega pa vse njihove bistvene značilnosti (ustanovitev, najnižji osnovni kapital, registrirani sedež, statut družbe) določa nadnacionalno pravo. Z materialnega vidika je SUP gotovo nadnacionalna pravna oblika, za katero bi bila primerna pravna podlaga člen 352 PDEU.

| 4.1.2 | Čeprav naj bi v okviru predloga o SUP dejansko nastalo 28 različnih SUP, to še ne pomeni, da gre za nacionalno pravno obliko. Tudi evropska družba (SE) ima 28 različnih oblik in o njeni nadnacionalni naravi ni nobenega dvoma. Zato je zelo vprašljivo, ali je pravilno, da je Komisija kot pravno podlago za ta predlog uporabila člen 50 PDEU. |
| --- | --- |

4.1.2

Čeprav naj bi v okviru predloga o SUP dejansko nastalo 28 različnih SUP, to še ne pomeni, da gre za nacionalno pravno obliko. Tudi evropska družba (SE) ima 28 različnih oblik in o njeni nadnacionalni naravi ni nobenega dvoma. Zato je zelo vprašljivo, ali je pravilno, da je Komisija kot pravno podlago za ta predlog uporabila člen 50 PDEU.

| 4.1.3 | Predlog Komisije tudi ni v skladu z načelom subsidiarnosti iz Pogodbe o EU, saj v nasprotju s SE ali SCE ne postavlja zahtev glede čezmejne narave in je tako primeren ne le za čezmejne, temveč tudi za čisto nacionalne danosti. To pomeni, da bo lahko tudi oseba, ki namerava poslovati izključno v svoji državi, „iz nič“ ustanovila SUP. Direktiva naj bi omogočila tudi preoblikovanje nacionalnih pravnih oblik v SUP brez kakršne koli čezmejne povezave. Pravo Skupnosti tako uvaja novo nacionalno obliko družbe, ki neposredno tekmuje z nacionalnimi pravnimi oblikami. Ne glede na neskladje z načelom subsidiarnosti že člen 50(2)(f) PDEU navaja, da je treba omogočiti ustanavljanje podjetij v različnih državah članicah. Zato EESO poziva, naj bo SUP možen le za podjetja s čezmejnim poslovanjem, ki v trenutku registracije poslujejo vsaj v dveh državah članicah ali zadovoljivo dokažejo, da bodo v določenem časovnem obdobju (na primer v dveh letih) po registraciji delovala v vsaj dveh državah članicah. Predlog uredbe o statutu evropske fundacije (FE) (7) in vmesno poročilo Evropskega parlamenta lahko pri tem služita za zgled. |
| --- | --- |

4.1.3

Predlog Komisije tudi ni v skladu z načelom subsidiarnosti iz Pogodbe o EU, saj v nasprotju s SE ali SCE ne postavlja zahtev glede čezmejne narave in je tako primeren ne le za čezmejne, temveč tudi za čisto nacionalne danosti. To pomeni, da bo lahko tudi oseba, ki namerava poslovati izključno v svoji državi, „iz nič“ ustanovila SUP. Direktiva naj bi omogočila tudi preoblikovanje nacionalnih pravnih oblik v SUP brez kakršne koli čezmejne povezave. Pravo Skupnosti tako uvaja novo nacionalno obliko družbe, ki neposredno tekmuje z nacionalnimi pravnimi oblikami. Ne glede na neskladje z načelom subsidiarnosti že člen 50(2)(f) PDEU navaja, da je treba omogočiti ustanavljanje podjetij v različnih državah članicah. Zato EESO poziva, naj bo SUP možen le za podjetja s čezmejnim poslovanjem, ki v trenutku registracije poslujejo vsaj v dveh državah članicah ali zadovoljivo dokažejo, da bodo v določenem časovnem obdobju (na primer v dveh letih) po registraciji delovala v vsaj dveh državah članicah. Predlog uredbe o statutu evropske fundacije (FE) (7) in vmesno poročilo Evropskega parlamenta lahko pri tem služita za zgled.

| 4.1.4 | Komisija poudarja, da bo predlog direktive MSP olajšal čezmejno poslovanje in ustanavljanje hčerinskih družb v drugih državah članicah. Vendar pa ne omejuje področja uporabe direktive in s tem tudi ne zagotavlja ustrezno načrtovane podpore za MSP. Da bo direktiva tem podjetjem zares koristila, bi moralo biti njeno področje uporabe omejeno zgolj nanje. Kot merilo za njihovo opredelitev je primerna Direktiva 2013/34/EU (računovodska direktiva) (8), ki velja za vse kapitalske družbe in se uporablja v celotni Uniji. Samo podjetja, ki izpolnjujejo merila glede velikosti iz člena 3(2) (9) Direktive 2013/34/EU (10), naj bi bila upravičena, da poslujejo kot SUP. To bi pomenilo, da bi bilo treba SUP, ko bi dosegla določeno velikost, spremeniti v drugo pravno obliko. Glede na zahteve po poročanju je mogoče upoštevanje teh meril enostavno preverjati in nadzorovati. |
| --- | --- |

4.1.4

Komisija poudarja, da bo predlog direktive MSP olajšal čezmejno poslovanje in ustanavljanje hčerinskih družb v drugih državah članicah. Vendar pa ne omejuje področja uporabe direktive in s tem tudi ne zagotavlja ustrezno načrtovane podpore za MSP. Da bo direktiva tem podjetjem zares koristila, bi moralo biti njeno področje uporabe omejeno zgolj nanje. Kot merilo za njihovo opredelitev je primerna Direktiva 2013/34/EU (računovodska direktiva) (8), ki velja za vse kapitalske družbe in se uporablja v celotni Uniji. Samo podjetja, ki izpolnjujejo merila glede velikosti iz člena 3(2) (9) Direktive 2013/34/EU (10), naj bi bila upravičena, da poslujejo kot SUP. To bi pomenilo, da bi bilo treba SUP, ko bi dosegla določeno velikost, spremeniti v drugo pravno obliko. Glede na zahteve po poročanju je mogoče upoštevanje teh meril enostavno preverjati in nadzorovati.

4.2   Spletno ustanavljanje družbe in najnižji osnovni kapital

| 4.2.1 | Postopek obvezne elektronske registracije, kot ga predvideva Komisija, lahko poveča nepreglednost SUP, če se ne zahteva preverjanje identitete ustanovitelja družbe. Za ustanovitelja družbe je svetovanje o pravicah in obveznostih, ki izhajajo iz ustanovitve družbe, izrednega pomena. Identiteto posameznika je težko preveriti po elektronski poti; ustanavljanje družb prek spleta brez preverjanja identitete je tudi v nasprotju s prizadevanji Komisije za boj proti pranju denarja. |
| --- | --- |

4.2.1

Postopek obvezne elektronske registracije, kot ga predvideva Komisija, lahko poveča nepreglednost SUP, če se ne zahteva preverjanje identitete ustanovitelja družbe. Za ustanovitelja družbe je svetovanje o pravicah in obveznostih, ki izhajajo iz ustanovitve družbe, izrednega pomena. Identiteto posameznika je težko preveriti po elektronski poti; ustanavljanje družb prek spleta brez preverjanja identitete je tudi v nasprotju s prizadevanji Komisije za boj proti pranju denarja.

| 4.2.2 | Po mnenju EESO je za MSP pomembno, da se določi primerno časovno obdobje za ustanovitev SUP. Državam članicam bi bilo treba prepustiti odločitev o tem, ali bodo predvidele možnost registracije SUP z elektronskim postopkom. V tem primeru pa bi bilo treba izvajati predhodna preverjanja. Tako bi lahko pristojni organi in/ali notarji predvsem preverili identiteto ustanovitelja in mu pojasnili pomembne pravne posledice. |
| --- | --- |

4.2.2

Po mnenju EESO je za MSP pomembno, da se določi primerno časovno obdobje za ustanovitev SUP. Državam članicam bi bilo treba prepustiti odločitev o tem, ali bodo predvidele možnost registracije SUP z elektronskim postopkom. V tem primeru pa bi bilo treba izvajati predhodna preverjanja. Tako bi lahko pristojni organi in/ali notarji predvsem preverili identiteto ustanovitelja in mu pojasnili pomembne pravne posledice.

| 4.2.3 | Z ukinitvijo zahteve po minimalnemu kapitalu in hkratni ohranitvi omejene odgovornosti družbenika se ustanovitelju signalizira, da bo podjetniško tveganje prevzela javnost. Takšen signal je napačen in v skrajnem nasprotju z načeli tržnega gospodarstva. Minimalni kapital je zelo pomemben tudi kot merilo za resnost, saj za ustanovitelje družb pomeni, da morajo zagotoviti znaten prispevek za tveganje, če se želijo sklicevati na omejitev odgovornosti, in obenem skrbno pretehtati priložnosti in tveganja projektov. Znaten znesek minimalnega kapitala, ki je primeren za namene poslovanja, je torej bistveni element vsake družbe. Tudi obveznost za ustvarjanje rezerv bi bila primeren ukrep za povečanje lastnega kapitala družb in preprečevanje plačilne nesposobnosti. |
| --- | --- |

4.2.3

Z ukinitvijo zahteve po minimalnemu kapitalu in hkratni ohranitvi omejene odgovornosti družbenika se ustanovitelju signalizira, da bo podjetniško tveganje prevzela javnost. Takšen signal je napačen in v skrajnem nasprotju z načeli tržnega gospodarstva. Minimalni kapital je zelo pomemben tudi kot merilo za resnost, saj za ustanovitelje družb pomeni, da morajo zagotoviti znaten prispevek za tveganje, če se želijo sklicevati na omejitev odgovornosti, in obenem skrbno pretehtati priložnosti in tveganja projektov. Znaten znesek minimalnega kapitala, ki je primeren za namene poslovanja, je torej bistveni element vsake družbe. Tudi obveznost za ustvarjanje rezerv bi bila primeren ukrep za povečanje lastnega kapitala družb in preprečevanje plačilne nesposobnosti.

| 4.2.4 | EESO meni, da izjava o plačilni sposobnosti, ki jo podpiše direktor, ne more nadomestiti znatnega minimalnega kapitala z ustreznimi predpisi za ohranjanje kapitala, zlasti ker takšna izjava na splošno vzbuja negotovost, tveganje nepravilne napovedi pa nosi upnik. Izjavo o plačilni sposobnosti bi moral podpisati neodvisni zunanji revizor. |
| --- | --- |

4.2.4

EESO meni, da izjava o plačilni sposobnosti, ki jo podpiše direktor, ne more nadomestiti znatnega minimalnega kapitala z ustreznimi predpisi za ohranjanje kapitala, zlasti ker takšna izjava na splošno vzbuja negotovost, tveganje nepravilne napovedi pa nosi upnik. Izjavo o plačilni sposobnosti bi moral podpisati neodvisni zunanji revizor.

4.3   Registrirani sedež

| 4.3.1 | Z ločitvijo registriranega sedeža in sedeža uprave se lahko SUP brez težav izmakne pravnemu redu, v katerem dejansko posluje. Različni primeri kažejo, da to negativno vpliva na varstvo upnikov in potrošnikov, pa tudi na soodločanje delojemalcev, ki se mu je mogoče na ta način zelo enostavno izogniti. Popolnoma prosta izbira registriranega sedeža, ki ni vezana na lokalne dejavnosti, poleg tega povečuje nevarnost zlorab, tudi zato, ker se je tako mogoče veliko lažje izogniti nadzoru organov. Pravice do soodločanja v državi članici, v kateri SUP opravlja glavno poslovno dejavnost, ne smejo biti spodkopane tako, da se družbo registrira v drugi državi članici. Poleg tega še vedno ni enotnega evropskega registra podjetij. To stanje bi bilo treba nujno izboljšati, preden se razmišlja o nadaljnji liberalizaciji. |
| --- | --- |

4.3.1

Z ločitvijo registriranega sedeža in sedeža uprave se lahko SUP brez težav izmakne pravnemu redu, v katerem dejansko posluje. Različni primeri kažejo, da to negativno vpliva na varstvo upnikov in potrošnikov, pa tudi na soodločanje delojemalcev, ki se mu je mogoče na ta način zelo enostavno izogniti. Popolnoma prosta izbira registriranega sedeža, ki ni vezana na lokalne dejavnosti, poleg tega povečuje nevarnost zlorab, tudi zato, ker se je tako mogoče veliko lažje izogniti nadzoru organov. Pravice do soodločanja v državi članici, v kateri SUP opravlja glavno poslovno dejavnost, ne smejo biti spodkopane tako, da se družbo registrira v drugi državi članici. Poleg tega še vedno ni enotnega evropskega registra podjetij. To stanje bi bilo treba nujno izboljšati, preden se razmišlja o nadaljnji liberalizaciji.

| 4.3.2 | Ločitev registriranega sedeža od sedeža glavne uprave oteži uveljavljanje pritožb, saj je morebiti treba pritožbo vložiti na registriranem sedežu ali pa ker je treba pravico, ki je bila pravnomočno priznana, izvršiti v državi, kjer je registrirani sedež. Glede na dosedanje izkušnje je mednarodna dostava dokumentov kljub evropskim predpisom (uredba o vročanju pisanj, uredba o evropskem nalogu za izvršbo) težavna naloga, tako da bi sodno uveljavljanje zahtev trajalo veliko več časa in bi bilo tudi težavnejše. Direktiva bi zato nujno morala vsebovati zahtevo, da sta registrirani sedežu in sedež uprave na istem mestu, kar je po evropski zakonodaji predvideno tudi za evropske družbe (SE) in evropske zadruge (SCE). |
| --- | --- |

4.3.2

Ločitev registriranega sedeža od sedeža glavne uprave oteži uveljavljanje pritožb, saj je morebiti treba pritožbo vložiti na registriranem sedežu ali pa ker je treba pravico, ki je bila pravnomočno priznana, izvršiti v državi, kjer je registrirani sedež. Glede na dosedanje izkušnje je mednarodna dostava dokumentov kljub evropskim predpisom (uredba o vročanju pisanj, uredba o evropskem nalogu za izvršbo) težavna naloga, tako da bi sodno uveljavljanje zahtev trajalo veliko več časa in bi bilo tudi težavnejše. Direktiva bi zato nujno morala vsebovati zahtevo, da sta registrirani sedežu in sedež uprave na istem mestu, kar je po evropski zakonodaji predvideno tudi za evropske družbe (SE) in evropske zadruge (SCE).

4.4   Soodločanje in upravljanje družb

| 4.4.1 | Odvisno od velikosti podjetja morajo za pravno obliko, ki ima v vsej Uniji enako oznako in enake glavne značilnosti, tudi v vsej Uniji veljati enotni minimalni standardi v zvezi z ustanovitvijo nadzornega organa in soodločanjem delojemalcev. Zato bi bilo treba uvesti enotna pravila glede obvezne ustanovitve nadzornega organa (to so lahko nadzorni svet oz. člani upravnega odbora, ki niso izvršni direktorji) in soodločanja v SUP (če gre za preoblikovanje, po vzoru uredbe o evropski družbi). V nasprotnem primeru bo predlog direktive spodbudil in povečal prakso, ko se izbira najugodnejša ureditev (t. i. forum-shopping), s tem pa zaostril konkurenco, ki bo vodila v slabitev in uničenje nacionalnih standardov na področju prava družb ter v izogibanje soodločanju delojemalcev. Soodločanje delojemalcev v nadzornem odboru je temelj evropskega socialnega modela in element evropskega upravljanja podjetij ter ga je treba ščititi pred strukturami, ki omogočajo, da se ga zaobide. Zaradi jasnosti bi bilo treba imenu SUP dodati tudi referenco o omejitvi odgovornosti in državi, v kateri je družba registrirana. |
| --- | --- |

4.4.1

Odvisno od velikosti podjetja morajo za pravno obliko, ki ima v vsej Uniji enako oznako in enake glavne značilnosti, tudi v vsej Uniji veljati enotni minimalni standardi v zvezi z ustanovitvijo nadzornega organa in soodločanjem delojemalcev. Zato bi bilo treba uvesti enotna pravila glede obvezne ustanovitve nadzornega organa (to so lahko nadzorni svet oz. člani upravnega odbora, ki niso izvršni direktorji) in soodločanja v SUP (če gre za preoblikovanje, po vzoru uredbe o evropski družbi). V nasprotnem primeru bo predlog direktive spodbudil in povečal prakso, ko se izbira najugodnejša ureditev (t. i. forum-shopping), s tem pa zaostril konkurenco, ki bo vodila v slabitev in uničenje nacionalnih standardov na področju prava družb ter v izogibanje soodločanju delojemalcev. Soodločanje delojemalcev v nadzornem odboru je temelj evropskega socialnega modela in element evropskega upravljanja podjetij ter ga je treba ščititi pred strukturami, ki omogočajo, da se ga zaobide. Zaradi jasnosti bi bilo treba imenu SUP dodati tudi referenco o omejitvi odgovornosti in državi, v kateri je družba registrirana.

V Bruslju, 10. septembra 2014.

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2014) 212 final.

1

(2)  Na dan bilance stanja podjetje ne sme prekoračiti dveh od naslednjih treh meril: bilančna vsota: 4 0 00  000 EUR, čisti prihodek: 8 0 00  000 EUR, povprečno število zaposlenih v poslovnem letu: 50.

2

(3)  UL L 182, 29.6.2013, str. 19.

3

(4)  COM(2012) 35 final.

4

(5)  COM(2008) 396 final.

5

(6)  Glej COM(2013) 685 final, Priloga.

6

(7)  Glej opombo pod črto 4.

7

(8)  Glej opombo pod črto 3.

8

(9)  Na dan bilance stanja podjetje ne sme prekoračiti dveh od naslednjih treh meril: bilančna vsota: 4 0 00  000 EUR, čisti prihodek: 8 0 00  000 EUR, povprečno število zaposlenih v poslovnem letu: 50.

9

(10)  Glej opombo pod črto 3.

10

---

| 19.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/25

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o napravah na plinasto gorivo

(COM(2014) 258 final – 2014/0136 (COD))

(2014/C 458/05)

| Poročevalec: | Pierre-Jean COULON |
| --- | --- |

Poročevalec:

Pierre-Jean COULON

Svet in Evropski parlament sta 22. maja 2014 oziroma 3. julija 2014 sklenila, da v skladu s členom 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o napravah na plinasto gorivo

COM(2014) 258 final – 2014/0136 (COD).

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 15. julija 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 501. plenarnem zasedanju 10. in 11. septembra 2014 (seja z dne 10. septembra) s 142 glasovi za, 1 glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Ta predlog sodi v okvir novih prizadevanj Komisije, da bi spodbudila prosti pretok blaga. |
| --- | --- |

1.1

Ta predlog sodi v okvir novih prizadevanj Komisije, da bi spodbudila prosti pretok blaga.

| 1.2 | EESO pozdravlja, da je bila kot zakonodajni instrument izbrana uredba, kar temu vprašanju, ki zadeva veliko večino državljanov Unije in je povezano s konkurenčnostjo evropskih podjetij, daje posebno težo. |
| --- | --- |

1.2

EESO pozdravlja, da je bila kot zakonodajni instrument izbrana uredba, kar temu vprašanju, ki zadeva veliko večino državljanov Unije in je povezano s konkurenčnostjo evropskih podjetij, daje posebno težo.

| 1.3 | EESO odločno poudarja, da je treba vztrajati na varnosti oseb, živali in blaga skozi celotno verigo zasnove, proizvodnje, distribucije, namestitve in uporabe zadevnih naprav. |
| --- | --- |

1.3

EESO odločno poudarja, da je treba vztrajati na varnosti oseb, živali in blaga skozi celotno verigo zasnove, proizvodnje, distribucije, namestitve in uporabe zadevnih naprav.

| 1.4 | EESO poziva tudi, da moramo biti izredno pozorni glede poskusov ponarejanja, zlasti v primeru naprav, proizvedenih zunaj EU. |
| --- | --- |

1.4

EESO poziva tudi, da moramo biti izredno pozorni glede poskusov ponarejanja, zlasti v primeru naprav, proizvedenih zunaj EU.

| 1.5 | Dosledno je treba uporabljati pravila o kaznih ter natančno opredeliti naravo in minimalni prag za te kazni. |
| --- | --- |

1.5

Dosledno je treba uporabljati pravila o kaznih ter natančno opredeliti naravo in minimalni prag za te kazni.

| 1.6 | EESO poziva Komisijo, naj posebej spremlja izvajanje določb glede oskrbe s plinom v državah članicah. To spremljanje je treba zagotavljati z učinkovitim usklajevanjem med različnimi generalnimi direktorati. |
| --- | --- |

1.6

EESO poziva Komisijo, naj posebej spremlja izvajanje določb glede oskrbe s plinom v državah članicah. To spremljanje je treba zagotavljati z učinkovitim usklajevanjem med različnimi generalnimi direktorati.

2.   Predlog uredbe, njegove posledice in ugotovitve

| 2.1 | Direktiva 2009/142/ES je kodifikacija Direktive 90/396/EGS v zvezi z napravami na plinsko gorivo. To je bila ena od prvih direktiv za uskladitev zakonodaje, ki temeljijo na načelih „novega pristopa“. |
| --- | --- |

2.1

Direktiva 2009/142/ES je kodifikacija Direktive 90/396/EGS v zvezi z napravami na plinsko gorivo. To je bila ena od prvih direktiv za uskladitev zakonodaje, ki temeljijo na načelih „novega pristopa“.

| 2.2 | EESO meni, da bi lahko predlog omogočil, da se zagotovi zaupanje potrošnikov v kakovost proizvodov na trgu in izpostavi pomen okrepljenega nadzora trga. |
| --- | --- |

2.2

EESO meni, da bi lahko predlog omogočil, da se zagotovi zaupanje potrošnikov v kakovost proizvodov na trgu in izpostavi pomen okrepljenega nadzora trga.

| 2.3 | Pretekle izkušnje so pokazale, da je treba posodobiti in pojasniti nekatere določbe Direktive, ne da bi se pri tem spremenilo področje uporabe: sektorske opredelitve, vsebina in oblika sporočil držav članic o pogojih dobave plina na njihovem ozemlju, povezave z drugo zakonodajo Unije za uskladitev predpisov, ki se uporabljajo za plinske naprave. Predlog uredbe ustrezno temelji na členu 114 Pogodbe. |
| --- | --- |

2.3

Pretekle izkušnje so pokazale, da je treba posodobiti in pojasniti nekatere določbe Direktive, ne da bi se pri tem spremenilo področje uporabe: sektorske opredelitve, vsebina in oblika sporočil držav članic o pogojih dobave plina na njihovem ozemlju, povezave z drugo zakonodajo Unije za uskladitev predpisov, ki se uporabljajo za plinske naprave. Predlog uredbe ustrezno temelji na členu 114 Pogodbe.

| 2.4 | EESO podpira nadomestitev trenutno veljavne direktive z uredbo, ki posodablja in pojasnjuje nekatere določbe Direktive, zagotavlja enotno izvajanje predlagane zakonodaje po vsej Uniji in odpravlja različno obravnavo gospodarskih subjektov v Uniji. |
| --- | --- |

2.4

EESO podpira nadomestitev trenutno veljavne direktive z uredbo, ki posodablja in pojasnjuje nekatere določbe Direktive, zagotavlja enotno izvajanje predlagane zakonodaje po vsej Uniji in odpravlja različno obravnavo gospodarskih subjektov v Uniji.

| 2.5 | Po drugi strani morajo biti bistvene obvezne zahteve in postopki ocenjevanja skladnosti, ki jih morajo upoštevati proizvajalci, enaki v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

2.5

Po drugi strani morajo biti bistvene obvezne zahteve in postopki ocenjevanja skladnosti, ki jih morajo upoštevati proizvajalci, enaki v vseh državah članicah.

| 2.6 | S predlagano uredbo naj bi Direktivo 2009/142/ES uskladili z določbami Sklepa št. 768/2008/ES glede „novega zakonodajnega okvira“ in z zakonodajnim svežnjem za proizvode (pogosto imenovanim „sveženj Verheugen“), sprejetim leta 2008. V predlogu sta upoštevana tudi Uredba (EU) št. 1025/2012 in predlog uredbe o nadzoru trga proizvodov, ki ga je Komisija sprejela 13. februarja 2013 in katerega namen je določiti enoten pravni instrument za dejavnosti nadzora trga na področju neživilskih proizvodov. |
| --- | --- |

2.6

S predlagano uredbo naj bi Direktivo 2009/142/ES uskladili z določbami Sklepa št. 768/2008/ES glede „novega zakonodajnega okvira“ in z zakonodajnim svežnjem za proizvode (pogosto imenovanim „sveženj Verheugen“), sprejetim leta 2008. V predlogu sta upoštevana tudi Uredba (EU) št. 1025/2012 in predlog uredbe o nadzoru trga proizvodov, ki ga je Komisija sprejela 13. februarja 2013 in katerega namen je določiti enoten pravni instrument za dejavnosti nadzora trga na področju neživilskih proizvodov.

| 2.7 | Zlasti sta predvidena:






  — | črtanje omejitve temperature na 105 C; |
| --- | --- | --- |

2.7

Zlasti sta predvidena:

—

črtanje omejitve temperature na 105 C;

| — | uvedba trenutno manjkajočih opredelitev v Direktivi 2009/142/ES ter usklajene vsebine in oblike sporočil držav članic.
  Ta predlog bo prispeval k okrepitvi konkurenčnosti evropskih podjetij. |
| --- | --- |

—

uvedba trenutno manjkajočih opredelitev v Direktivi 2009/142/ES ter usklajene vsebine in oblike sporočil držav članic.

Ta predlog bo prispeval k okrepitvi konkurenčnosti evropskih podjetij.

| 2.8 | Izboljšanje razumljivosti določb glede dobave plina v državah članicah |
| --- | --- |

2.8

Izboljšanje razumljivosti določb glede dobave plina v državah članicah

| 2.8.1 | Omenimo naj, da doslej objavljene informacije niso zadostne. Predlog določa parametre, ki jih je treba vključiti v sporočila, da bi se bolje zagotovila skladnost naprav z različnimi vrstami plina, ki se dobavlja v državah članicah, ter predstavlja usklajen obrazec za navedena sporočila. EESO meni, da je to vprašanje bistvenega pomena, tako z vidika zagotavljanja boljšega dostopa do plina za potrošnike kot tudi z vidika diverzifikacije virov oskrbe v državah članicah. Pri obravnavi tega vprašanja je potrebno učinkovito usklajevanje med različnimi generalnimi direktorati (GD za podjetništvo, GD za energetiko itd.). |
| --- | --- |

2.8.1

Omenimo naj, da doslej objavljene informacije niso zadostne. Predlog določa parametre, ki jih je treba vključiti v sporočila, da bi se bolje zagotovila skladnost naprav z različnimi vrstami plina, ki se dobavlja v državah članicah, ter predstavlja usklajen obrazec za navedena sporočila. EESO meni, da je to vprašanje bistvenega pomena, tako z vidika zagotavljanja boljšega dostopa do plina za potrošnike kot tudi z vidika diverzifikacije virov oskrbe v državah članicah. Pri obravnavi tega vprašanja je potrebno učinkovito usklajevanje med različnimi generalnimi direktorati (GD za podjetništvo, GD za energetiko itd.).

| 2.9 | Dajanje plinskih naprav in opreme na trg, obveznosti gospodarskih subjektov, oznaka CE, prosti pretok:
  Predlog v skladu s sklepom o „novem zakonodajnem okviru“ vsebuje značilne določbe za zakonodajo EU za uskladitev predpisov za proizvode in določa obveznosti ustreznih gospodarskih subjektov (proizvajalcev, pooblaščenih predstavnikov, uvoznikov, distributerjev itd.).
  Ohranja določbo, v skladu s katero oprema nima oznake CE. Vendar pa je certifikat, priložen opremi, zdaj opredeljen kot „certifikat o skladnosti opreme“, da se bolj izčrpno in natančno opredeli njegova vsebina. |
| --- | --- |

2.9

Dajanje plinskih naprav in opreme na trg, obveznosti gospodarskih subjektov, oznaka CE, prosti pretok:

Predlog v skladu s sklepom o „novem zakonodajnem okviru“ vsebuje značilne določbe za zakonodajo EU za uskladitev predpisov za proizvode in določa obveznosti ustreznih gospodarskih subjektov (proizvajalcev, pooblaščenih predstavnikov, uvoznikov, distributerjev itd.).

Ohranja določbo, v skladu s katero oprema nima oznake CE. Vendar pa je certifikat, priložen opremi, zdaj opredeljen kot „certifikat o skladnosti opreme“, da se bolj izčrpno in natančno opredeli njegova vsebina.

| 2.10 | Usklajevanje, priglasitev, skladnost |
| --- | --- |

2.10

Usklajevanje, priglasitev, skladnost

| 2.10.1 | Uredba (EU) št. 1025/2012 določa horizontalni pravni okvir za standardizacijo. Tako določbe Direktive 2009/142/ES, ki zajemajo enake vidike, v ta predlog niso bile vključene zaradi pravne varnosti. Predlog v skladu s sklepom o novem zakonodajnem okviru zaostruje merila za priglasitev za priglašene organe in uvaja posebne zahteve za priglasitvene organe. Ohranja pa postopke za ugotavljanje skladnosti. Ne smemo pozabiti, da se s skladnostjo prispeva k odgovornosti. S tem se zagotovi višja raven zaščite javnih interesov (varnost, racionalna poraba energije, varstvo potrošnikov itd.). |
| --- | --- |

2.10.1

Uredba (EU) št. 1025/2012 določa horizontalni pravni okvir za standardizacijo. Tako določbe Direktive 2009/142/ES, ki zajemajo enake vidike, v ta predlog niso bile vključene zaradi pravne varnosti. Predlog v skladu s sklepom o novem zakonodajnem okviru zaostruje merila za priglasitev za priglašene organe in uvaja posebne zahteve za priglasitvene organe. Ohranja pa postopke za ugotavljanje skladnosti. Ne smemo pozabiti, da se s skladnostjo prispeva k odgovornosti. S tem se zagotovi višja raven zaščite javnih interesov (varnost, racionalna poraba energije, varstvo potrošnikov itd.).

| 2.11 | EESO v zvezi z obveznostmi proizvajalcev poziva k uvedbi:






  — | obveznosti in ne zgolj možnosti vodenja registra, v katerem se beležijo pritožbe glede naprav in odpoklicev; |
| --- | --- | --- |

2.11

EESO v zvezi z obveznostmi proizvajalcev poziva k uvedbi:

—

obveznosti in ne zgolj možnosti vodenja registra, v katerem se beležijo pritožbe glede naprav in odpoklicev;

| — | postopkov preverjanja racionalne porabe energije. Zadevne naprave je treba vključiti v politiko varčevanja z energijo in energetske učinkovitosti, za kar se EESO še posebej zavzema. |
| --- | --- |

—

postopkov preverjanja racionalne porabe energije. Zadevne naprave je treba vključiti v politiko varčevanja z energijo in energetske učinkovitosti, za kar se EESO še posebej zavzema.

| 2.12 | Predlagana uredba se bo začela uporabljati dve leti po začetku njene veljavnosti, da bodo proizvajalci, priglašeni organi, države članice in evropski organi za standardizacijo imeli na voljo dovolj časa, da sprejmejo te nove predpise. |
| --- | --- |

2.12

Predlagana uredba se bo začela uporabljati dve leti po začetku njene veljavnosti, da bodo proizvajalci, priglašeni organi, države članice in evropski organi za standardizacijo imeli na voljo dovolj časa, da sprejmejo te nove predpise.

V Bruslju, 10. septembra 2014.

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 19.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/27

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo

(COM(2014) 357 final)

in

strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo: raziskave, razvoj in inovacije v MSP

(raziskovalno mnenje na zaprosilo italijanskega predsedstva Sveta EU)

(2014/C 458/06)

| Poročevalec: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Stefano PALMIERI

Evropska komisija je 14. marca 2014 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo

COM(2014) 357 final.

Italijansko predsedstvo Sveta EU je 3. junija 2014 zaprosilo Evropski ekonomsko-socialni odbor za pripravo raziskovalnega mnenja o naslednji temi:

Strategija Evropske unije za jadransko-jonsko regijo: raziskave, razvoj in inovacije v MSP.

Predsedstvo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora je 25. februarja 2014 oziroma 8. julija 2014 zadolžilo strokovno skupino za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo za pripravo mnenja na to temo.

Zaradi nujnosti postopka je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 501. plenarnem zasedanju 10. in 11. septembra 2014 (seja z dne 11. septembra) za glavnega poročevalca imenoval Stefana PALMIERIJA ter mnenje sprejel s 163 glasovi za, 5 glasovi proti in 4 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozitivno sprejema strategijo Evropske unije za jadransko-jonsko regijo – EUSAIR (1), saj gre po njegovem mnenju za koristen instrument, ki bo spodbujal in podpiral konkurenčnost in rast zaposlovanja, kar bo zajamčilo gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo na tem območju. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozitivno sprejema strategijo Evropske unije za jadransko-jonsko regijo – EUSAIR (1), saj gre po njegovem mnenju za koristen instrument, ki bo spodbujal in podpiral konkurenčnost in rast zaposlovanja, kar bo zajamčilo gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo na tem območju.

| 1.2 | EESO ugotavlja, da je za jadransko-jonsko regijo značilna kulturna, socialna in gospodarska raznolikost, zaradi katere je izvajanje strategije EUSAIR posebno zapleteno. Za takšno regijo je pomembno določiti upravljanje na več ravneh, ki bo lahko učinkovito vključilo „vertikalno razsežnost“ (sodelovanje osrednje vlade, regij in lokalnih oblasti) in „horizontalno razsežnost“ (sodelovanje civilne družbe). EESO meni, da bi bilo s tega vidika treba razmisliti tudi o možnosti vzpostavitve stalnega foruma. |
| --- | --- |

1.2

EESO ugotavlja, da je za jadransko-jonsko regijo značilna kulturna, socialna in gospodarska raznolikost, zaradi katere je izvajanje strategije EUSAIR posebno zapleteno. Za takšno regijo je pomembno določiti upravljanje na več ravneh, ki bo lahko učinkovito vključilo „vertikalno razsežnost“ (sodelovanje osrednje vlade, regij in lokalnih oblasti) in „horizontalno razsežnost“ (sodelovanje civilne družbe). EESO meni, da bi bilo s tega vidika treba razmisliti tudi o možnosti vzpostavitve stalnega foruma.

| 1.3 | EESO meni, da bi morala usmeritev strategije EUSAIR na območje Balkana in Podonavja očitno spremljati tudi enako pomembna usmerjenost k drugim delom Sredozemlja, zlasti zaradi vključitve regij ob Tirenskem in Egejskem morju v strategijo. Takšno vključevanje bi povečalo strateški pomen in obseg možnosti za razvoj. |
| --- | --- |

1.3

EESO meni, da bi morala usmeritev strategije EUSAIR na območje Balkana in Podonavja očitno spremljati tudi enako pomembna usmerjenost k drugim delom Sredozemlja, zlasti zaradi vključitve regij ob Tirenskem in Egejskem morju v strategijo. Takšno vključevanje bi povečalo strateški pomen in obseg možnosti za razvoj.

| 1.4 | EESO ocenjuje, da je treba EUSAIR dopolniti z drugima strategijama, ki bi se lahko nanašali na zahodni in vzhodni del Sredozemlja. Tako bi s povezovanjem treh strategij učinkovito zajamčili gospodarski in socialni razvoj celotnega sredozemskega bazena. |
| --- | --- |

1.4

EESO ocenjuje, da je treba EUSAIR dopolniti z drugima strategijama, ki bi se lahko nanašali na zahodni in vzhodni del Sredozemlja. Tako bi s povezovanjem treh strategij učinkovito zajamčili gospodarski in socialni razvoj celotnega sredozemskega bazena.

| 1.5 | EESO ceni močno politično podporo, ki jo ima strategija EUSAIR in ki je po njegovem mnenju ključna za učinkovito povezovanje med strategijo Evropa 2020, evropsko politiko širitve in strategijami regionalnega razvoja. |
| --- | --- |

1.5

EESO ceni močno politično podporo, ki jo ima strategija EUSAIR in ki je po njegovem mnenju ključna za učinkovito povezovanje med strategijo Evropa 2020, evropsko politiko širitve in strategijami regionalnega razvoja.

| 1.6 | EESO opozarja, da se proces sodelovanja, ki se je začel v fazi načrtovanja in priprave strategije EUSAIR, ni enakomerno razvil v vseh vključenih regijah. Posebne težave je mogoče ugotoviti pri balkanskih državah, zlati glede sodelovanja in vključevanja malih in srednjih podjetij (MSP), sindikatov in združenj, ki predstavljajo interese družbe. |
| --- | --- |

1.6

EESO opozarja, da se proces sodelovanja, ki se je začel v fazi načrtovanja in priprave strategije EUSAIR, ni enakomerno razvil v vseh vključenih regijah. Posebne težave je mogoče ugotoviti pri balkanskih državah, zlati glede sodelovanja in vključevanja malih in srednjih podjetij (MSP), sindikatov in združenj, ki predstavljajo interese družbe.

| 1.7 | EESO meni, da bi bilo treba v različnih fazah izvajanja strategije EUSAIR javnim in zasebnim gospodarskim akterjem, družbenim akterjem in različnim organizacijam civilne družbe zajamčiti ustrezno pomoč z ad hoc programi za usposabljanje ter za organizacijsko in tehnično podporo. |
| --- | --- |

1.7

EESO meni, da bi bilo treba v različnih fazah izvajanja strategije EUSAIR javnim in zasebnim gospodarskim akterjem, družbenim akterjem in različnim organizacijam civilne družbe zajamčiti ustrezno pomoč z ad hoc programi za usposabljanje ter za organizacijsko in tehnično podporo.

| 1.8 | EESO izraža zadovoljstvo, ker se strategija EUSAIR in Pomorska strategija za Jadransko in Jonsko morje dopolnjujeta. Strategiji sta učinkovito povezani s prednostnimi nalogami in možnostmi za razvoj notranjosti. Takšno povezovanje bi bilo treba tudi v prihodnje podpirati, saj predstavlja dodano vrednost pri spodbujanju konkurenčnosti MSP, varstva okolja in dobrobiti državljanov. |
| --- | --- |

1.8

EESO izraža zadovoljstvo, ker se strategija EUSAIR in Pomorska strategija za Jadransko in Jonsko morje dopolnjujeta. Strategiji sta učinkovito povezani s prednostnimi nalogami in možnostmi za razvoj notranjosti. Takšno povezovanje bi bilo treba tudi v prihodnje podpirati, saj predstavlja dodano vrednost pri spodbujanju konkurenčnosti MSP, varstva okolja in dobrobiti državljanov.

| 1.9 | EESO ugotavlja, da si udeležba civilne družbe v strategiji EUSAIR zasluži večjo pozornost, zlasti v povezavi z dejavnostmi krepitve zmogljivosti in upravljanja. Bistveno je izboljšati usklajevanje obstoječih mehanizmov sodelovanja in financiranja. |
| --- | --- |

1.9

EESO ugotavlja, da si udeležba civilne družbe v strategiji EUSAIR zasluži večjo pozornost, zlasti v povezavi z dejavnostmi krepitve zmogljivosti in upravljanja. Bistveno je izboljšati usklajevanje obstoječih mehanizmov sodelovanja in financiranja.

| 1.10 | EESO priznava koristnost dejavnosti, ki jih je razvila Evropska komisija v fazi priprave in predstavitve EUSAIR, ter meni, da je njena podpora potrebna tudi v fazi izvajanja strategije, pri čemer je treba v celoti spoštovati institucionalne funkcije, ki jih imajo sodelujoče države. |
| --- | --- |

1.10

EESO priznava koristnost dejavnosti, ki jih je razvila Evropska komisija v fazi priprave in predstavitve EUSAIR, ter meni, da je njena podpora potrebna tudi v fazi izvajanja strategije, pri čemer je treba v celoti spoštovati institucionalne funkcije, ki jih imajo sodelujoče države.

| 1.11 | EESO sicer meni, da so struktura in cilji EUSAIR ustrezni za to, da se partnerjem v regiji pomaga pri odzivu na izzive, ki jih ni mogoče učinkovito reševati z običajnimi sredstvi, vendar meni, da jih je treba izboljšati in okrepiti. |
| --- | --- |

1.11

EESO sicer meni, da so struktura in cilji EUSAIR ustrezni za to, da se partnerjem v regiji pomaga pri odzivu na izzive, ki jih ni mogoče učinkovito reševati z običajnimi sredstvi, vendar meni, da jih je treba izboljšati in okrepiti.

| 1.12 | Temeljnega pomena je konkretneje podpreti ukrepe za pomoč MSP, pri čemer je posebno pozornost treba posvetiti težavam z dostopom do kredita, razviti metodologijo za večje dopolnjevanje in sinergijo med različnimi programi financiranja ter se pri štirih stebrih odločiti za splošno vključevanje in spodbujanje ukrepov za podporo delovnih pogojev, vprašanj spola, invalidov in priseljencev. |
| --- | --- |

1.12

Temeljnega pomena je konkretneje podpreti ukrepe za pomoč MSP, pri čemer je posebno pozornost treba posvetiti težavam z dostopom do kredita, razviti metodologijo za večje dopolnjevanje in sinergijo med različnimi programi financiranja ter se pri štirih stebrih odločiti za splošno vključevanje in spodbujanje ukrepov za podporo delovnih pogojev, vprašanj spola, invalidov in priseljencev.

| 1.13 | V okviru „modre rasti“ je treba spodbujati specifične ukrepe, ki so bolj usmerjeni v spodbujanje ustvarjanja novih gospodarskih možnosti in delovnih mest. |
| --- | --- |

1.13

V okviru „modre rasti“ je treba spodbujati specifične ukrepe, ki so bolj usmerjeni v spodbujanje ustvarjanja novih gospodarskih možnosti in delovnih mest.

| 1.14 | Pri stebru „povezovanje regije“ je treba bolj podpreti vprašanja varnosti pomorskega prometa, povezav morskih in obalnih območij z notranjostjo ter razširitve in medsebojnega povezovanja energetskih omrežij. |
| --- | --- |

1.14

Pri stebru „povezovanje regije“ je treba bolj podpreti vprašanja varnosti pomorskega prometa, povezav morskih in obalnih območij z notranjostjo ter razširitve in medsebojnega povezovanja energetskih omrežij.

| 1.15 | Glede „kakovosti okolja“ je treba pri ukrepih predvideti več medsebojnih povezav med „okoljema“ (morsko in kopensko okolje) in med „cilji“ (varovanje živalstva, zdravje in varnost ljudi). |
| --- | --- |

1.15

Glede „kakovosti okolja“ je treba pri ukrepih predvideti več medsebojnih povezav med „okoljema“ (morsko in kopensko okolje) in med „cilji“ (varovanje živalstva, zdravje in varnost ljudi).

| 1.16 | Glede „trajnostnega turizma“ je bistveno podpreti ukrepe, s katerimi se izkoristi turistična razsežnost „ozemeljskega kapitala“ regije (naravna, kulturna in umetniška dediščina). |
| --- | --- |

1.16

Glede „trajnostnega turizma“ je bistveno podpreti ukrepe, s katerimi se izkoristi turistična razsežnost „ozemeljskega kapitala“ regije (naravna, kulturna in umetniška dediščina).

| 1.17 | EESO ugotavlja, da možnosti za MSP, ki jih prinašajo raziskovalne in inovativne dejavnosti, v okviru EUSAIR ne zadostujejo za to, da se zajamči oživitev konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest na tem območju. Zato meni, da je treba sprejeti ukrepe za olajšanje dostopa MSP do kredita, pritegovanja zasebnih naložb, vključevanja v programe financiranja EU ter sodelovanja z raziskovalnimi središči in univerzami. |
| --- | --- |

1.17

EESO ugotavlja, da možnosti za MSP, ki jih prinašajo raziskovalne in inovativne dejavnosti, v okviru EUSAIR ne zadostujejo za to, da se zajamči oživitev konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest na tem območju. Zato meni, da je treba sprejeti ukrepe za olajšanje dostopa MSP do kredita, pritegovanja zasebnih naložb, vključevanja v programe financiranja EU ter sodelovanja z raziskovalnimi središči in univerzami.

| 1.17.1 | Po mnenju EESO si je za to, da se izkoristijo priložnosti, ki jih ponujajo dejavnosti na področju raziskav in inovacij, treba zastaviti naslednje prednostne naloge:






  — | vzpostavitev nadnacionalne platforme za raziskave, razvoj in inovacije, ki bi zagotavljala aktivno sodelovanje MSP, univerz, raziskovalnih središč ter tehnoloških in poslovnih inkubatorjev v procesu, katerega namen je okrepiti konkurenčnost MSP s preoblikovanjem inovativnih idej v proizvode, ki gredo lahko na trg; |
| --- | --- | --- |

1.17.1

Po mnenju EESO si je za to, da se izkoristijo priložnosti, ki jih ponujajo dejavnosti na področju raziskav in inovacij, treba zastaviti naslednje prednostne naloge:

—

vzpostavitev nadnacionalne platforme za raziskave, razvoj in inovacije, ki bi zagotavljala aktivno sodelovanje MSP, univerz, raziskovalnih središč ter tehnoloških in poslovnih inkubatorjev v procesu, katerega namen je okrepiti konkurenčnost MSP s preoblikovanjem inovativnih idej v proizvode, ki gredo lahko na trg;

| — | razvoj analiz pametne specializacije na nadnacionalni ravni, da se opredelijo inovativne in poslovne zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

razvoj analiz pametne specializacije na nadnacionalni ravni, da se opredelijo inovativne in poslovne zmogljivosti;

| — | spodbujanje večjega vključevanja podjetij v proces odločanja pri oblikovanju politik za raziskave, razvoj in inovacije; |
| --- | --- |

—

spodbujanje večjega vključevanja podjetij v proces odločanja pri oblikovanju politik za raziskave, razvoj in inovacije;

| — | vzpostavitev jadransko-jonske platforme za navezovanje stikov, da se olajša dostop MSP in mladih podjetnikov do financiranja za inovacije. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev jadransko-jonske platforme za navezovanje stikov, da se olajša dostop MSP in mladih podjetnikov do financiranja za inovacije.

| 1.18 | EESO kritizira dejstvo, da v EUSAIR niso predvideni posebni ukrepi za to, da se v regiji izkoristi socialna razsežnost. Zaželena je integracija prednostnih nalog in ukrepov v podporo vključevanju invalidov, za preprečevanje diskriminacije na podlagi rase, etnične pripadnosti, starosti, spolne usmeritve ali spola, ter za obravnavanje socialnih problemov, ki jih povzročajo nedovoljeni migracijski tokovi, zlasti v južnem delu regije. |
| --- | --- |

1.18

EESO kritizira dejstvo, da v EUSAIR niso predvideni posebni ukrepi za to, da se v regiji izkoristi socialna razsežnost. Zaželena je integracija prednostnih nalog in ukrepov v podporo vključevanju invalidov, za preprečevanje diskriminacije na podlagi rase, etnične pripadnosti, starosti, spolne usmeritve ali spola, ter za obravnavanje socialnih problemov, ki jih povzročajo nedovoljeni migracijski tokovi, zlasti v južnem delu regije.

| 1.18.1 | EESO meni, da je treba vključevanje in okrepitev socialne razsežnosti strategije EUSAIR – v skladu s tem, kar predlaga Komisija – uresničiti s spodbujanjem socialnih naložb in primerno modernizacijo lastnih sistemov socialne zaščite, da bi:






  — | zajamčili, da sistemi socialne zaščite ustrezajo potrebam ljudi v kritičnih trenutkih njihovega življenja; |
| --- | --- | --- |

1.18.1

EESO meni, da je treba vključevanje in okrepitev socialne razsežnosti strategije EUSAIR – v skladu s tem, kar predlaga Komisija – uresničiti s spodbujanjem socialnih naložb in primerno modernizacijo lastnih sistemov socialne zaščite, da bi:

—

zajamčili, da sistemi socialne zaščite ustrezajo potrebam ljudi v kritičnih trenutkih njihovega življenja;

| — | zagotovili ustreznost in vzdržnost sistemov socialne zaščite; |
| --- | --- |

—

zagotovili ustreznost in vzdržnost sistemov socialne zaščite;

| — | izpopolnili strategije aktivnega vključevanja. |
| --- | --- |

—

izpopolnili strategije aktivnega vključevanja.

| 1.19 | Po mnenju EESO je primerno opredeliti kazalnike ad hoc, ki bodo omogočili spremljanje, izvajanje in oceno programov in ukrepov v okviru EUSAIR. |
| --- | --- |

1.19

Po mnenju EESO je primerno opredeliti kazalnike ad hoc, ki bodo omogočili spremljanje, izvajanje in oceno programov in ukrepov v okviru EUSAIR.

2.   Strategija EU za jadransko-jonsko regijo: splošne ugotovitve

| 2.1 | Cilj mnenja je z vidika organizirane civilne družbe oceniti strategijo Evropske unije za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR) in z njo povezan akcijski načrt. Mnenje se opira na sklepe posvetovanja, ki je 27. maja 2014 potekalo v Palermu (2) v Italiji, pa tudi na druga mnenja EESO (3). |
| --- | --- |

2.1

Cilj mnenja je z vidika organizirane civilne družbe oceniti strategijo Evropske unije za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR) in z njo povezan akcijski načrt. Mnenje se opira na sklepe posvetovanja, ki je 27. maja 2014 potekalo v Palermu (2) v Italiji, pa tudi na druga mnenja EESO (3).

| 2.2 | Strategija EUSAIR se začenja izvajati v času, ki ga zaznamujejo negativne posledice finančne krize za realno gospodarstvo in strukturne spremembe na gospodarski, družbeni in okoljski ravni, zaradi katerih je treba ukrepati, da bi podprli gospodarski razvoj in dobrobit državljanov. |
| --- | --- |

2.2

Strategija EUSAIR se začenja izvajati v času, ki ga zaznamujejo negativne posledice finančne krize za realno gospodarstvo in strukturne spremembe na gospodarski, družbeni in okoljski ravni, zaradi katerih je treba ukrepati, da bi podprli gospodarski razvoj in dobrobit državljanov.

| 2.3 | Za EUSAIR je značilna očitna usmeritev na Balkan in Podonavje. V strategijo so sicer vključene regije ob Tirenskem in Egejskem morju, vendar pa manjka povezovanje z razvojnimi in kohezijskimi politikami drugih delov Sredozemlja. Brez učinkovite usmeritve v razvojne politike celotnega sredozemskega območja obstaja nevarnost postopne marginalizacije jadransko-jonske regije. |
| --- | --- |

2.3

Za EUSAIR je značilna očitna usmeritev na Balkan in Podonavje. V strategijo so sicer vključene regije ob Tirenskem in Egejskem morju, vendar pa manjka povezovanje z razvojnimi in kohezijskimi politikami drugih delov Sredozemlja. Brez učinkovite usmeritve v razvojne politike celotnega sredozemskega območja obstaja nevarnost postopne marginalizacije jadransko-jonske regije.

| 2.4 | Strategija EUSAIR ne sme veljati samo za instrument podpore procesu pridruževanja balkanskih držav EU, saj je njena strateška vrednost povezana z možnostjo, da se doseže večja skladnost med evropsko makroekonomsko politiko, politiko širitve in strategijo regionalnega razvoja. |
| --- | --- |

2.4

Strategija EUSAIR ne sme veljati samo za instrument podpore procesu pridruževanja balkanskih držav EU, saj je njena strateška vrednost povezana z možnostjo, da se doseže večja skladnost med evropsko makroekonomsko politiko, politiko širitve in strategijo regionalnega razvoja.

| 2.5 | Vsi javni, gospodarski in socialni akterji niso mogli ustrezno sodelovati v procesu načrtovanja strategije EUSAIR, pri čemer imamo v mislih na primer MSP, sindikate in združenja, ki zastopajo interese družbe na območju Balkana. |
| --- | --- |

2.5

Vsi javni, gospodarski in socialni akterji niso mogli ustrezno sodelovati v procesu načrtovanja strategije EUSAIR, pri čemer imamo v mislih na primer MSP, sindikate in združenja, ki zastopajo interese družbe na območju Balkana.

| 2.6 | Izzivi, ki jih bo morala jadransko-jonska regija reševati v naslednjih letih, terjajo ne samo trdno politično podporo, ampak tudi večje sodelovanje civilne družbe v procesu upravljanja in izvajanja EUSAIR ter podjetniški sistem, okrepljen z ukrepi za povečanje konkurenčnosti MSP. |
| --- | --- |

2.6

Izzivi, ki jih bo morala jadransko-jonska regija reševati v naslednjih letih, terjajo ne samo trdno politično podporo, ampak tudi večje sodelovanje civilne družbe v procesu upravljanja in izvajanja EUSAIR ter podjetniški sistem, okrepljen z ukrepi za povečanje konkurenčnosti MSP.

| 2.6.1 | V teh razmerah je treba javnim in zasebnim gospodarskim akterjem, družbenim akterjem in različnim organizacijam civilne družbe zajamčiti ustrezno pomoč v različnih fazah izvajanja strategije z ad hoc programi za usposabljanje ter za organizacijsko in tehnično podporo. |
| --- | --- |

2.6.1

V teh razmerah je treba javnim in zasebnim gospodarskim akterjem, družbenim akterjem in različnim organizacijam civilne družbe zajamčiti ustrezno pomoč v različnih fazah izvajanja strategije z ad hoc programi za usposabljanje ter za organizacijsko in tehnično podporo.

3.   Strategija EU za jadransko-jonsko regijo: analiza in ocena

| 3.1 | Strategija EUSAIR ima podobno shemo kot strategiji za območje Baltskega morja (4) in Podonavje (5). Skladna je s Pomorsko strategijo za Jadransko in Jonsko morje (6) in pomorskemu sodelovanju dodaja kopensko sodelovanje, s čimer nastajajo nove možnosti razvoja v podporo konkurenčnosti in koheziji regije. |
| --- | --- |

3.1

Strategija EUSAIR ima podobno shemo kot strategiji za območje Baltskega morja (4) in Podonavje (5). Skladna je s Pomorsko strategijo za Jadransko in Jonsko morje (6) in pomorskemu sodelovanju dodaja kopensko sodelovanje, s čimer nastajajo nove možnosti razvoja v podporo konkurenčnosti in koheziji regije.

| 3.2 | Izzivi, ki jih navaja EUSAIR, se nanašajo na socialno-ekonomske razlike, ki so značilne za to regijo, na pomanjkljivosti prometne infrastrukture, na obremenjenost pomorskega prometnega omrežja, na neustrezne povezave med električnimi omrežji, na neobstoj mrež med raziskovalnimi središči in podjetji v podporo MSP, na nevzdržnost ribolova, na ogrožanje okolja zaradi onesnaževanja, na nujnost zaščite izredno raznolikega morskega okolja, na negativne učinke podnebnih sprememb in nezadostne institucionalne in upravne zmogljivosti. |
| --- | --- |

3.2

Izzivi, ki jih navaja EUSAIR, se nanašajo na socialno-ekonomske razlike, ki so značilne za to regijo, na pomanjkljivosti prometne infrastrukture, na obremenjenost pomorskega prometnega omrežja, na neustrezne povezave med električnimi omrežji, na neobstoj mrež med raziskovalnimi središči in podjetji v podporo MSP, na nevzdržnost ribolova, na ogrožanje okolja zaradi onesnaževanja, na nujnost zaščite izredno raznolikega morskega okolja, na negativne učinke podnebnih sprememb in nezadostne institucionalne in upravne zmogljivosti.

| 3.3 | Jadransko-jonska regija ima velike možnosti za razvoj, na katere se je treba opreti pri podpiranju konkurenčnosti in kohezije: modro gospodarstvo, zlasti trajnostna proizvodnja in poraba ribiških proizvodov, morski in obalni turizem, modre tehnologije, obnovljivi viri energije, povezave kopno-morje, intermodalni promet, naravna, zgodovinska in kulturna dediščina. |
| --- | --- |

3.3

Jadransko-jonska regija ima velike možnosti za razvoj, na katere se je treba opreti pri podpiranju konkurenčnosti in kohezije: modro gospodarstvo, zlasti trajnostna proizvodnja in poraba ribiških proizvodov, morski in obalni turizem, modre tehnologije, obnovljivi viri energije, povezave kopno-morje, intermodalni promet, naravna, zgodovinska in kulturna dediščina.

| 3.4 | Po analizi ciljev štirih prednostnih stebrov in dveh medsektorskih vidikov EESO meni, da bi bilo treba EUSAIR dopolniti s posebnimi pobudami, katerih namen je strategijo preoblikovati v uspešen dejavnik za konkurenčnost in kohezijo celotne regije. |
| --- | --- |

3.4

Po analizi ciljev štirih prednostnih stebrov in dveh medsektorskih vidikov EESO meni, da bi bilo treba EUSAIR dopolniti s posebnimi pobudami, katerih namen je strategijo preoblikovati v uspešen dejavnik za konkurenčnost in kohezijo celotne regije.

| 3.4.1 | Da bi iz potenciala modrega gospodarstva nastale dejanske možnosti za razvoj, je treba podpreti ukrepe, ki bodo MSP omogočili lažji dostop do kreditov in javnega financiranja, spodbujati mobilnost in kvalificiranost delovne sile ter podpreti dejavnosti, povezane s trajnostnim in odgovornim ribolovom. |
| --- | --- |

3.4.1

Da bi iz potenciala modrega gospodarstva nastale dejanske možnosti za razvoj, je treba podpreti ukrepe, ki bodo MSP omogočili lažji dostop do kreditov in javnega financiranja, spodbujati mobilnost in kvalificiranost delovne sile ter podpreti dejavnosti, povezane s trajnostnim in odgovornim ribolovom.

| 3.4.2 | Pomembno je izboljšati prometno infrastrukturo in povezave med morskim in obalnim okoljem ter zaledjem, kar velja za mobilnost tako blaga kot oseb. |
| --- | --- |

3.4.2

Pomembno je izboljšati prometno infrastrukturo in povezave med morskim in obalnim okoljem ter zaledjem, kar velja za mobilnost tako blaga kot oseb.

| 3.4.3 | Bistveno je bolj odločno podpreti ukrepe za skupno varstvo morskega okolja in območij v zaledju, saj lahko na varstvo morskega ekosistema negativno vplivajo neekološke dejavnosti, ki potekajo v notranjosti. |
| --- | --- |

3.4.3

Bistveno je bolj odločno podpreti ukrepe za skupno varstvo morskega okolja in območij v zaledju, saj lahko na varstvo morskega ekosistema negativno vplivajo neekološke dejavnosti, ki potekajo v notranjosti.

| 3.4.3.1 | Glede na geološko strukturo morskega prostora, na katerega se nanaša strategija EUSAIR, je treba nove dejavnosti iskanja in izkoriščanja nahajališč ogljikovodikov skrbno načrtovati, s čimer se morajo strinjati vse zainteresirane države. Opraviti je treba strateško presojo vplivov na okolje. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Glede na geološko strukturo morskega prostora, na katerega se nanaša strategija EUSAIR, je treba nove dejavnosti iskanja in izkoriščanja nahajališč ogljikovodikov skrbno načrtovati, s čimer se morajo strinjati vse zainteresirane države. Opraviti je treba strateško presojo vplivov na okolje.

| 3.4.4 | Treba je izboljšati povezanost turizma z naravno, kulturno in umetniško dediščino jadransko-jonske regije, da se ozemeljski kapital izkoristi v smislu konkurenčnosti in ustvarjanja trdnih delovnih mest. |
| --- | --- |

3.4.4

Treba je izboljšati povezanost turizma z naravno, kulturno in umetniško dediščino jadransko-jonske regije, da se ozemeljski kapital izkoristi v smislu konkurenčnosti in ustvarjanja trdnih delovnih mest.

| 3.4.5 | Z ukrepi bi bilo treba premagati omejitve, ki vplivajo na zmogljivosti MSP glede dejavnosti raziskav in inovacij, ter podpreti zmožnosti za pritegnitev zasebnih naložb. |
| --- | --- |

3.4.5

Z ukrepi bi bilo treba premagati omejitve, ki vplivajo na zmogljivosti MSP glede dejavnosti raziskav in inovacij, ter podpreti zmožnosti za pritegnitev zasebnih naložb.

| 3.4.6 | Prednostnega pomena je, da se v dejavnosti krepitve zmogljivosti poleg javnih uprav pritegnejo tudi predstavniki civilne družbe. Te dejavnosti bi bilo mogoče uresničiti z delovanjem stalnega foruma, v katerem bi bili zastopani socialni in ekonomski akterji, kot je že primer za univerze (7), gospodarske zbornice (8) in mesta (9). |
| --- | --- |

3.4.6

Prednostnega pomena je, da se v dejavnosti krepitve zmogljivosti poleg javnih uprav pritegnejo tudi predstavniki civilne družbe. Te dejavnosti bi bilo mogoče uresničiti z delovanjem stalnega foruma, v katerem bi bili zastopani socialni in ekonomski akterji, kot je že primer za univerze (7), gospodarske zbornice (8) in mesta (9).

| 3.4.7 | Da bi bilo mogoče posodabljati strategijo EUSAIR glede na nove probleme, pomanjkljivosti in razvojne težnje, je ob procesu krepitve zmogljivosti potreben tudi učinkovit sistem spremljanja, s katerim bo mogoče na podlagi kvalitativne in kvantitativne analize rezultatov oceniti napredek in nujnost prilagajanja strategije. Zato je bistveno opredeliti kazalnike ad hoc, ki bodo omogočili spremljanje, prilagajanje in oceno programov in ukrepov v okviru EUSAIR. |
| --- | --- |

3.4.7

Da bi bilo mogoče posodabljati strategijo EUSAIR glede na nove probleme, pomanjkljivosti in razvojne težnje, je ob procesu krepitve zmogljivosti potreben tudi učinkovit sistem spremljanja, s katerim bo mogoče na podlagi kvalitativne in kvantitativne analize rezultatov oceniti napredek in nujnost prilagajanja strategije. Zato je bistveno opredeliti kazalnike ad hoc, ki bodo omogočili spremljanje, prilagajanje in oceno programov in ukrepov v okviru EUSAIR.

| 3.4.8 | Glede na poročilo o upravljanju makroregionalnih strategij (10) je treba upravljanju na več ravneh pri strategiji EUSAIR dodati učinkovito horizontalno razsežnost (sodelovanje civilne družbe), ki bo vključila in opredelila vertikalno razsežnost (sodelovanje regij in lokalnih oblasti) ob polnem spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti (11). |
| --- | --- |

3.4.8

Glede na poročilo o upravljanju makroregionalnih strategij (10) je treba upravljanju na več ravneh pri strategiji EUSAIR dodati učinkovito horizontalno razsežnost (sodelovanje civilne družbe), ki bo vključila in opredelila vertikalno razsežnost (sodelovanje regij in lokalnih oblasti) ob polnem spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti (11).

| 3.4.9 | Ob upoštevanju izkušenj s strategijama za območje Baltskega morja in Podonavje je temeljnega pomena, da se tehnična pomoč Evropske komisije ne konča s fazo načrtovanja, ampak nadaljuje tudi v fazi izvajanja strategije. |
| --- | --- |

3.4.9

Ob upoštevanju izkušenj s strategijama za območje Baltskega morja in Podonavje je temeljnega pomena, da se tehnična pomoč Evropske komisije ne konča s fazo načrtovanja, ampak nadaljuje tudi v fazi izvajanja strategije.

| 3.4.10 | EUSAIR mora imeti finančne vire, ki so potrebni za uresničitev ciljev. Poleg evropskih strukturnih in investicijskih skladov (12) in instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) za obdobje 2014–2020 (13) so pomembni tudi naslednji skladi in programi EU:






  — | modra rast: Evropski sklad za pomorske zadeve in ribištvo (14) in Obzorje 2020 (15); |
| --- | --- | --- |

3.4.10

EUSAIR mora imeti finančne vire, ki so potrebni za uresničitev ciljev. Poleg evropskih strukturnih in investicijskih skladov (12) in instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) za obdobje 2014–2020 (13) so pomembni tudi naslednji skladi in programi EU:

—

modra rast: Evropski sklad za pomorske zadeve in ribištvo (14) in Obzorje 2020 (15);

| — | povezovanje regije: instrument za povezovanje Evrope (IPE) 2014–2020 (16); |
| --- | --- |

—

povezovanje regije: instrument za povezovanje Evrope (IPE) 2014–2020 (16);

| — | kakovost okolja: program LIFE (17); |
| --- | --- |

—

kakovost okolja: program LIFE (17);

| — | trajnostni turizem: program COSME (18). |
| --- | --- |

—

trajnostni turizem: program COSME (18).

| 3.4.11 | Na voljo so tudi drugi viri financiranja, zlasti investicijski okvir za Zahodni Balkan (19), Evropska investicijska banka (20) in druge mednarodne finančne institucije. Ta finančna sredstva in instrumenti bi lahko ustvarili pomemben finančni vzvod in k financiranju pritegnili zasebne vlagatelje. |
| --- | --- |

3.4.11

Na voljo so tudi drugi viri financiranja, zlasti investicijski okvir za Zahodni Balkan (19), Evropska investicijska banka (20) in druge mednarodne finančne institucije. Ta finančna sredstva in instrumenti bi lahko ustvarili pomemben finančni vzvod in k financiranju pritegnili zasebne vlagatelje.

| 3.4.12 | Bistveno je tudi, da nacionalne, regionalne in lokalne oblasti sprožijo politike, ki bodo zagotovile kar najboljše pogoje za pritegnitev zasebnih naložb, konkretno: da razvijejo ustrezne politike teritorialnega trženja, izboljšajo uspešnost in učinkovitost upravnih postopkov ter podprejo pobude za zakonitost in boj proti korupciji, organiziranemu kriminalu in neprijavljenemu delu. |
| --- | --- |

3.4.12

Bistveno je tudi, da nacionalne, regionalne in lokalne oblasti sprožijo politike, ki bodo zagotovile kar najboljše pogoje za pritegnitev zasebnih naložb, konkretno: da razvijejo ustrezne politike teritorialnega trženja, izboljšajo uspešnost in učinkovitost upravnih postopkov ter podprejo pobude za zakonitost in boj proti korupciji, organiziranemu kriminalu in neprijavljenemu delu.

| 3.5 | EESO pozitivno ocenjuje akcijski načrt za izvajanje, vendar meni, da bi bilo treba nekatere od predvidenih ukrepov v okviru štirih stebrov bolje podpreti in razviti. |
| --- | --- |

3.5

EESO pozitivno ocenjuje akcijski načrt za izvajanje, vendar meni, da bi bilo treba nekatere od predvidenih ukrepov v okviru štirih stebrov bolje podpreti in razviti.

| 3.5.1 | Pri „modri rasti“ je v podporo ustvarjanju novih gospodarskih priložnosti in delovnih mest po mnenju EESO treba:






  — | MSP olajšati dostop do kreditov ter okrepiti sodelovanje med znanstveniki in podjetji; |
| --- | --- | --- |

3.5.1

Pri „modri rasti“ je v podporo ustvarjanju novih gospodarskih priložnosti in delovnih mest po mnenju EESO treba:

—

MSP olajšati dostop do kreditov ter okrepiti sodelovanje med znanstveniki in podjetji;

| — | izkoristiti obstoječe grozde s podporo procesom internacionalizacije; |
| --- | --- |

—

izkoristiti obstoječe grozde s podporo procesom internacionalizacije;

| — | opredeliti nove modele upravljanja pomorskega in kopenskega območja s ciljem trajnostnega razvoja ribištva in akvakulture; |
| --- | --- |

—

opredeliti nove modele upravljanja pomorskega in kopenskega območja s ciljem trajnostnega razvoja ribištva in akvakulture;

| — | povečati in izboljšati infrastrukturo pristanišč za ribolov in infrastrukturo za komercializacijo morskih sadežev. |
| --- | --- |

—

povečati in izboljšati infrastrukturo pristanišč za ribolov in infrastrukturo za komercializacijo morskih sadežev.

| 3.5.2 | Pri stebru „povezovanje regije“ je za zagotovitev razvoja, konkurenčnosti in varnosti pomorskega prometa, izboljšanje intermodalnih povezav med obalnimi regijami in zaledjem ter za razvoj medsebojno povezanega makroregionalnega trga z energijo po mnenju EESO treba:






  — | pristaniško infrastrukturo in infrastrukturo med pristanišči jadransko-jonskega bazena prilagoditi razvoju trga v smislu konkurenčnosti, trajnosti in varnosti; |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Pri stebru „povezovanje regije“ je za zagotovitev razvoja, konkurenčnosti in varnosti pomorskega prometa, izboljšanje intermodalnih povezav med obalnimi regijami in zaledjem ter za razvoj medsebojno povezanega makroregionalnega trga z energijo po mnenju EESO treba:

—

pristaniško infrastrukturo in infrastrukturo med pristanišči jadransko-jonskega bazena prilagoditi razvoju trga v smislu konkurenčnosti, trajnosti in varnosti;

| — | spodbujati razvoj povezovanja pomorskega in kopenskega prometa v skladu z merili za trajnostno mobilnost; |
| --- | --- |

—

spodbujati razvoj povezovanja pomorskega in kopenskega prometa v skladu z merili za trajnostno mobilnost;

| — | okrepiti intermodalnost in interoperabilnost prometnih storitev, tudi s prilagajanjem strateške infrastrukture na nadnacionalni ravni glede na evropsko omrežje TEN-T (21); |
| --- | --- |

—

okrepiti intermodalnost in interoperabilnost prometnih storitev, tudi s prilagajanjem strateške infrastrukture na nadnacionalni ravni glede na evropsko omrežje TEN-T (21);

| — | izkoristiti možnosti, ki jih ponujajo regionalna letališča, z izboljšanjem njihove dostopnosti in spodbujanjem povezav, tudi intermodalnih; |
| --- | --- |

—

izkoristiti možnosti, ki jih ponujajo regionalna letališča, z izboljšanjem njihove dostopnosti in spodbujanjem povezav, tudi intermodalnih;

| — | podpreti uresničevanje pametnih energetskih omrežij in inteligentnih sistemov shranjevanja, povezanih z obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

—

podpreti uresničevanje pametnih energetskih omrežij in inteligentnih sistemov shranjevanja, povezanih z obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

| — | na vseh območjih opraviti popis razpoložljivih obnovljivih virov energije, da bi se določile možnosti, medsebojne povezave in vključevanje za optimalno izkoriščanje virov. |
| --- | --- |

—

na vseh območjih opraviti popis razpoložljivih obnovljivih virov energije, da bi se določile možnosti, medsebojne povezave in vključevanje za optimalno izkoriščanje virov.

| 3.5.3 | Pri „kakovosti okolja“ je za podporo ukrepom za zmanjšanje pritiska na morske in obalne ekosisteme ter za omejitev nevarnosti za zdravje in varnost ljudi po mnenju EESO treba:






  — | okrepiti prizadevanja za zavarovanje morske biotske raznovrstnosti in preizkušanje modelov trajnostnega ribolova; |
| --- | --- | --- |

3.5.3

Pri „kakovosti okolja“ je za podporo ukrepom za zmanjšanje pritiska na morske in obalne ekosisteme ter za omejitev nevarnosti za zdravje in varnost ljudi po mnenju EESO treba:

—

okrepiti prizadevanja za zavarovanje morske biotske raznovrstnosti in preizkušanje modelov trajnostnega ribolova;

| — | podpreti ukrepe za zaščito obale, prilagajanje podnebnim spremembam in upravljanje tveganja (poplave, hidrogeološko tveganje, erozija); |
| --- | --- |

—

podpreti ukrepe za zaščito obale, prilagajanje podnebnim spremembam in upravljanje tveganja (poplave, hidrogeološko tveganje, erozija);

| — | izvajati ukrepe za varstvo, upoštevanje in medsebojno povezovanje naravnih območij s strateškim pomenom (pomorska, obalna in gorska območja), vključno z vzpostavitvijo in varstvom ekoloških koridorjev. |
| --- | --- |

—

izvajati ukrepe za varstvo, upoštevanje in medsebojno povezovanje naravnih območij s strateškim pomenom (pomorska, obalna in gorska območja), vključno z vzpostavitvijo in varstvom ekoloških koridorjev.

| 3.5.4 | Pri „trajnostnem turizmu“ je za turistično uveljavitev naravne, kulturne in umetniške dediščine tega območja po mnenju EESO treba:






  — | podpreti turistično uporabo agroživilskih in ribiških proizvodov ter obrtnih izdelkov, ki najbolje predstavljajo kraj izvora; |
| --- | --- | --- |

3.5.4

Pri „trajnostnem turizmu“ je za turistično uveljavitev naravne, kulturne in umetniške dediščine tega območja po mnenju EESO treba:

—

podpreti turistično uporabo agroživilskih in ribiških proizvodov ter obrtnih izdelkov, ki najbolje predstavljajo kraj izvora;

| — | promovirati turistično manj znane kraje, tudi s podpiranjem povezovanja med notranjostjo ter navtičnim turizmom in turističnimi križarjenji ter uveljavljanja zgodovinskih, kulturnih in verskih turističnih poti; |
| --- | --- |

—

promovirati turistično manj znane kraje, tudi s podpiranjem povezovanja med notranjostjo ter navtičnim turizmom in turističnimi križarjenji ter uveljavljanja zgodovinskih, kulturnih in verskih turističnih poti;

| — | pomagati pri združevanju in povezovanju podjetij, tudi v obliki javno-zasebnih partnerstev, za izvajanje projektov turističnega razvoja; |
| --- | --- |

—

pomagati pri združevanju in povezovanju podjetij, tudi v obliki javno-zasebnih partnerstev, za izvajanje projektov turističnega razvoja;

| — | okrepiti uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije za turistično promocijo; |
| --- | --- |

—

okrepiti uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije za turistično promocijo;

| — | olajšati možnosti za raziskave, stalno usposabljanje, izobraževanje in ozaveščanje o trajnostnem in odgovornem turizmu. |
| --- | --- |

—

olajšati možnosti za raziskave, stalno usposabljanje, izobraževanje in ozaveščanje o trajnostnem in odgovornem turizmu.

| 3.5.5 | Treba je opredeliti referenčni okvir za splošno vključevanje, ki bo horizontalno podprl vse štiri stebre z načrtovanjem ukrepov glede delovnih pogojev, vprašanj spola, invalidov in priseljencev. Zato je treba uvesti ukrepe za:






  — | zagotavljanje spoštovanja standardov dostojnega dela ter prilagodljivosti delovne sile na tekoče tehnološke spremembe in na spremembe proizvodnih sredstev; slednje se doseže s procesi poklicnega prekvalificiranja ali stalnega usposabljanja, da se izkoristi človeški kapital tega območja; |
| --- | --- | --- |

3.5.5

Treba je opredeliti referenčni okvir za splošno vključevanje, ki bo horizontalno podprl vse štiri stebre z načrtovanjem ukrepov glede delovnih pogojev, vprašanj spola, invalidov in priseljencev. Zato je treba uvesti ukrepe za:

—

zagotavljanje spoštovanja standardov dostojnega dela ter prilagodljivosti delovne sile na tekoče tehnološke spremembe in na spremembe proizvodnih sredstev; slednje se doseže s procesi poklicnega prekvalificiranja ali stalnega usposabljanja, da se izkoristi človeški kapital tega območja;

| — | zagotovitev vključevanja, spoštovanja in uveljavljanja razsežnosti spola, zlasti na trgu dela; |
| --- | --- |

—

zagotovitev vključevanja, spoštovanja in uveljavljanja razsežnosti spola, zlasti na trgu dela;

| — | spodbujanje vseh mogočih ukrepov za zagotavljanje enakih pogojev in možnosti invalidom; |
| --- | --- |

—

spodbujanje vseh mogočih ukrepov za zagotavljanje enakih pogojev in možnosti invalidom;

| — | podporo ukrepom na področju priseljevanja, pri čemer se izkoristijo tisti vidiki, ki lahko spodbujajo njegovo pozitivno vrednost za gospodarsko rast in socialno kohezijo na tem območju. |
| --- | --- |

—

podporo ukrepom na področju priseljevanja, pri čemer se izkoristijo tisti vidiki, ki lahko spodbujajo njegovo pozitivno vrednost za gospodarsko rast in socialno kohezijo na tem območju.

4.   Strategija EU za jadransko-jonsko regijo: posebni vidiki

| 4.1 | Po mnenju EESO je EUSAIR sicer koristen instrument za reševanje izzivov, značilnih za to regijo, ki jih zaradi njihove večplastnosti države ali regije same ne morejo zadovoljivo rešiti z običajnimi sredstvi, vendar so v strategiji konkretne pomanjkljivosti glede področja raziskav, razvoja in inovacij v MSP ter socialne razsežnosti. |
| --- | --- |

4.1

Po mnenju EESO je EUSAIR sicer koristen instrument za reševanje izzivov, značilnih za to regijo, ki jih zaradi njihove večplastnosti države ali regije same ne morejo zadovoljivo rešiti z običajnimi sredstvi, vendar so v strategiji konkretne pomanjkljivosti glede področja raziskav, razvoja in inovacij v MSP ter socialne razsežnosti.

| 4.2 | Raziskave, razvoj in inovacije v MSP – kljub velikim prizadevanjem pri izvajanju programa za obdobje 2007–2013 in v programskem obdobju 2014–2020 je dostop MSP do možnosti za rast, ki jih ponujajo inovacije, z vidika konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest pičel. |
| --- | --- |

4.2

Raziskave, razvoj in inovacije v MSP – kljub velikim prizadevanjem pri izvajanju programa za obdobje 2007–2013 in v programskem obdobju 2014–2020 je dostop MSP do možnosti za rast, ki jih ponujajo inovacije, z vidika konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest pičel.

| 4.2.1 | Sistem podpore za raziskave in inovacije je v jadransko-jonski regiji še vedno prezapleten, kar odvrača zlasti mikro in mala podjetja od projektov EU. Poleg kompliciranih in zamudnih administrativnih zahtev gre tudi za neusklajenost postopkov pri programih na regionalni, nacionalni in evropski ravni. |
| --- | --- |

4.2.1

Sistem podpore za raziskave in inovacije je v jadransko-jonski regiji še vedno prezapleten, kar odvrača zlasti mikro in mala podjetja od projektov EU. Poleg kompliciranih in zamudnih administrativnih zahtev gre tudi za neusklajenost postopkov pri programih na regionalni, nacionalni in evropski ravni.

| 4.2.2 | Vzroke za takšno stanje je mogoče najti predvsem v težavnem dostopanju do kredita, slabem sodelovanju med MSP in „dobavitelji“ raziskav, razvoja in inovacij (RR&I) ter pomanjkanju ustreznih razvojnih politik za pritegnitev zasebnih naložb. |
| --- | --- |

4.2.2

Vzroke za takšno stanje je mogoče najti predvsem v težavnem dostopanju do kredita, slabem sodelovanju med MSP in „dobavitelji“ raziskav, razvoja in inovacij (RR&I) ter pomanjkanju ustreznih razvojnih politik za pritegnitev zasebnih naložb.

| 4.2.3 | Dostop do financiranja, zlasti za majhna inovativna podjetja, otežuje tudi pomanjkanje skladov tveganega kapitala. Čeprav imajo „javna naročila za inovacije“ velik potencial, pa je uporaba instrumentov za izvedbo, kot so na primer predkomercialna naročila, še vedno preveč omejena, da bi prinesla konkretne rezultate za MSP. |
| --- | --- |

4.2.3

Dostop do financiranja, zlasti za majhna inovativna podjetja, otežuje tudi pomanjkanje skladov tveganega kapitala. Čeprav imajo „javna naročila za inovacije“ velik potencial, pa je uporaba instrumentov za izvedbo, kot so na primer predkomercialna naročila, še vedno preveč omejena, da bi prinesla konkretne rezultate za MSP.

| 4.2.4 | Da bi možnosti, ki jih ponujajo raziskave in inovacije, spremenili v dejavnike konkurenčnosti in gospodarskega razvoja, se je treba zavzeti za okrepitev sodobne podjetniške kulture in razvoj MSP podpreti v skladu z določbami akta za mala podjetja (22) in akcijskega načrta za podjetništvo 2020 (23). |
| --- | --- |

4.2.4

Da bi možnosti, ki jih ponujajo raziskave in inovacije, spremenili v dejavnike konkurenčnosti in gospodarskega razvoja, se je treba zavzeti za okrepitev sodobne podjetniške kulture in razvoj MSP podpreti v skladu z določbami akta za mala podjetja (22) in akcijskega načrta za podjetništvo 2020 (23).

| 4.2.5 | Na območju, ki ga zajema EUSAIR, je mogoče ugotoviti možnosti za razvoj tudi na naslednjih področjih:






  — | javni sektor: inovacije lahko pripomorejo k večji učinkovitosti javne uprave ter pozitivnim rezultatom glede zmanjšanja stroškov, ponovnega uravnoteženja proračunov in kakovosti storitev za državljane in podjetja; |
| --- | --- | --- |

4.2.5

Na območju, ki ga zajema EUSAIR, je mogoče ugotoviti možnosti za razvoj tudi na naslednjih področjih:

—

javni sektor: inovacije lahko pripomorejo k večji učinkovitosti javne uprave ter pozitivnim rezultatom glede zmanjšanja stroškov, ponovnega uravnoteženja proračunov in kakovosti storitev za državljane in podjetja;

| — | socialno okolje: inovacije lahko pomagajo javnim in zasebnim akterjem pri razvoju ukrepov v podporo podjetništvu in socialnemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

—

socialno okolje: inovacije lahko pomagajo javnim in zasebnim akterjem pri razvoju ukrepov v podporo podjetništvu in socialnemu gospodarstvu.

| 4.2.6 | Bistveno je okrepiti sodelovanje med MSP in institucijami za raziskave, razvoj in inovacije, pomagati pobudam za zagonska podjetja, ki temeljijo na prenosu rezultatov raziskav in inovacij, ter podpreti dejavnosti svetovanja in zbiranja sredstev. Pomembno je tudi pomagati pri kvalificiranju specifičnih znanj, da se podpre tehnološki prenos v MSP in izkoristijo rezultati raziskav in inovacij. |
| --- | --- |

4.2.6

Bistveno je okrepiti sodelovanje med MSP in institucijami za raziskave, razvoj in inovacije, pomagati pobudam za zagonska podjetja, ki temeljijo na prenosu rezultatov raziskav in inovacij, ter podpreti dejavnosti svetovanja in zbiranja sredstev. Pomembno je tudi pomagati pri kvalificiranju specifičnih znanj, da se podpre tehnološki prenos v MSP in izkoristijo rezultati raziskav in inovacij.

| 4.2.7 | Glede dejavnikov šibkosti in pomanjkljivosti, ki omejujejo dostop MSP do možnosti, ki jih nudijo inovacije, so prednostni naslednji ukrepi:






  — | vzpostavitev nadnacionalne platforme za raziskave, razvoj in inovacije, ki bi zagotavljala aktivno sodelovanje MSP, univerz, raziskovalnih središč ter tehnoloških in poslovnih inkubatorjev v procesu, katerega namen je okrepiti konkurenčnost MSP s preoblikovanjem inovativnih idej v proizvode, ki gredo lahko na trg; |
| --- | --- | --- |

4.2.7

Glede dejavnikov šibkosti in pomanjkljivosti, ki omejujejo dostop MSP do možnosti, ki jih nudijo inovacije, so prednostni naslednji ukrepi:

—

vzpostavitev nadnacionalne platforme za raziskave, razvoj in inovacije, ki bi zagotavljala aktivno sodelovanje MSP, univerz, raziskovalnih središč ter tehnoloških in poslovnih inkubatorjev v procesu, katerega namen je okrepiti konkurenčnost MSP s preoblikovanjem inovativnih idej v proizvode, ki gredo lahko na trg;

| — | razvoj analiz pametne specializacije na nadnacionalni ravni, da se opredelijo inovativne in poslovne zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

razvoj analiz pametne specializacije na nadnacionalni ravni, da se opredelijo inovativne in poslovne zmogljivosti;

| — | spodbujanje večjega vključevanja podjetij v proces odločanja pri oblikovanju politik za raziskave, razvoj in inovacije; |
| --- | --- |

—

spodbujanje večjega vključevanja podjetij v proces odločanja pri oblikovanju politik za raziskave, razvoj in inovacije;

| — | vzpostavitev jadransko-jonske platforme za navezovanje stikov, da se olajša dostop MSP in mladih podjetnikov do financiranja za inovacije, pri čemer se opredelijo nadnacionalne in mednarodne strukture sovlaganja ter nove možnosti za zbiranje sredstev. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev jadransko-jonske platforme za navezovanje stikov, da se olajša dostop MSP in mladih podjetnikov do financiranja za inovacije, pri čemer se opredelijo nadnacionalne in mednarodne strukture sovlaganja ter nove možnosti za zbiranje sredstev.

| 4.3 | Socialna razsežnost – gospodarska kriza, ki je negativno vplivala na realno gospodarstvo in življenjske pogoje milijonov ljudi, je jasno razkrila tudi potrebo po javnih ukrepih, katerih namen je ustaviti dejavnike gospodarskega nazadovanja ter zavarovati življenjske pogoje in blaginjo državljanov z okrepitvijo tako ukrepov na socialnem področju kot socialnih politik. |
| --- | --- |

4.3

Socialna razsežnost – gospodarska kriza, ki je negativno vplivala na realno gospodarstvo in življenjske pogoje milijonov ljudi, je jasno razkrila tudi potrebo po javnih ukrepih, katerih namen je ustaviti dejavnike gospodarskega nazadovanja ter zavarovati življenjske pogoje in blaginjo državljanov z okrepitvijo tako ukrepov na socialnem področju kot socialnih politik.

| 4.3.1 | EESO meni, da je treba v EUSAIR bolj podpreti socialno razsežnost, da se zagotovi razvoj modela rasti, ki bo lahko zajamčil tako konkurenčnost kot vključenost in socialno zaščito ljudi, pri čemer so posebne pozornosti deležni najbolj ranljivi in prikrajšani. |
| --- | --- |

4.3.1

EESO meni, da je treba v EUSAIR bolj podpreti socialno razsežnost, da se zagotovi razvoj modela rasti, ki bo lahko zajamčil tako konkurenčnost kot vključenost in socialno zaščito ljudi, pri čemer so posebne pozornosti deležni najbolj ranljivi in prikrajšani.

| 4.3.2 | Vključevanje in okrepitev socialne razsežnosti v EUSAIR je treba uresničiti ob upoštevanju sporočila Evropske komisije o socialnih naložbah za rast in kohezijo (24), v katerem Komisija države članice poziva, naj socialne naložbe uvrstijo v vrh prednostnih nalog in posodobijo sisteme socialnega varstva z razvojem politik, usmerjenih v tri konkretne smeri ukrepanja:






  — | zajamčiti, da sistemi socialne zaščite ustrezajo potrebam ljudi v kritičnih trenutkih njihovega življenja; |
| --- | --- | --- |

4.3.2

Vključevanje in okrepitev socialne razsežnosti v EUSAIR je treba uresničiti ob upoštevanju sporočila Evropske komisije o socialnih naložbah za rast in kohezijo (24), v katerem Komisija države članice poziva, naj socialne naložbe uvrstijo v vrh prednostnih nalog in posodobijo sisteme socialnega varstva z razvojem politik, usmerjenih v tri konkretne smeri ukrepanja:

—

zajamčiti, da sistemi socialne zaščite ustrezajo potrebam ljudi v kritičnih trenutkih njihovega življenja;

| — | poenostaviti socialne politike in se osredotočiti na končne prejemnike, da se zagotovijo ustrezni in vzdržni sistemi socialne zaščite; |
| --- | --- |

—

poenostaviti socialne politike in se osredotočiti na končne prejemnike, da se zagotovijo ustrezni in vzdržni sistemi socialne zaščite;

| — | izpopolniti strategije aktivnega vključevanja. |
| --- | --- |

—

izpopolniti strategije aktivnega vključevanja.

| 4.3.3 | Bistveno je podpreti ukrepe, katerih cilj je vključevanje invalidov in preprečevanje diskriminacije na podlagi rase, etnične pripadnosti, starosti, spolne usmeritve ali spola. Dostopnost infrastruktur, tehnologije in storitev za invalide je treba jasno podpreti, saj gre za osnovni pogoj za vključujočo rast. |
| --- | --- |

4.3.3

Bistveno je podpreti ukrepe, katerih cilj je vključevanje invalidov in preprečevanje diskriminacije na podlagi rase, etnične pripadnosti, starosti, spolne usmeritve ali spola. Dostopnost infrastruktur, tehnologije in storitev za invalide je treba jasno podpreti, saj gre za osnovni pogoj za vključujočo rast.

| 4.3.4 | V strategijo EUSAIR bi bilo treba poleg tega vključiti tudi ukrepe za obravnavanje socialnih problemov, ki jih povzročajo nedovoljeni migracijski tokovi, zlasti v južnem delu regije. |
| --- | --- |

4.3.4

V strategijo EUSAIR bi bilo treba poleg tega vključiti tudi ukrepe za obravnavanje socialnih problemov, ki jih povzročajo nedovoljeni migracijski tokovi, zlasti v južnem delu regije.

V Bruslju, 11. septembra 2014.

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2014) 357 final.

1

(2)  Posvetovanje študijske skupine za strategijo EU za jadransko jonsko regijo (EUSAIR), ki je bila zadolžena za pripravo tega mnenja (27.5.2014, Palermo).

2

(3)  Mnenja: Priprava makroregionalne strategije za Sredozemlje in koristi za otoške države članice, UL C 44, 15.2.2013, str. 1; Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dodani vrednosti makroregionalnih strategij, UL C 67, 6.3.2014, str. 63; Priprava makroregionalne strategije EU za razvoj ekonomske, socialne in teritorialne kohezije na območju Sredozemlja, UL C 170, 5.6.2014, str. 1; Strategija EU za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR), UL C 177, 11.6.2014, str. 32.

3

(4)  http://www.balticsea-region-strategy.eu

4

(5)  http://www.danube-region.eu

5

(6)  COM(2012) 713 final.

6

(7)  http://www.uniadrion.net

7

(8)  http://www.forumaic.org

8

(9)  http://www.faic.eu/index_en.asp

9

(10)  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o upravljanju makroregionalnih strategij, COM(2014) 284 final.

10

(11)  Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, C(2013) 9651 final.

11

(12)  Uredba (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o kohezijskem skladu, UL L 347, 20.12.2013, str. 281.

12

(13)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 447/2014 z dne 2. maja 2014 o posebnih pravilih za izvajanje Uredbe (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II), UL L 132, 3.5.2014, str. 32.

13

(14)  Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, UL L 149, 20.5.2014, str. 1.

14

(15)  Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov, UL L 347, 20.12.2013, str. 81.

15

(16)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, UL L 348, 20.12.2013, str. 1.

16

(17)  Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE), UL L 347, 10.12.2013, str. 185.

17

(18)  Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020), UL L 347, 20.12.2013, str. 33.

18

(19)  http://www.wbif.eu

19

(20)  http://www.eib.org

20

(21)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, UL L 348, 20.12.2013, str. 1.

21

(22)  Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo, COM(2008) 394 final.

22

(23)  Akcijski načrt za podjetništvo 2020 – Oživitev podjetniškega duha v Evropi, COM(2012) 795 final.

23

(24)  Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020, COM(2013) 83 final.

24

---

| 19.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/36

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o popotniškem vizumu ter spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 562/2006 in (ES) št. 767/2008

(COM(2014) 163 final – 2014/0095 (COD))

in o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vizumskem zakoniku Unije (Vizumski zakonik)

(COM(2014) 164 final – 2014/0094 (COD))

(2014/C 458/07)

| Poročevalec: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS |

Poročevalec:

Antonello PEZZINI

Soporočevalec:

Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Evropski parlament in Svet sta 3. aprila oziroma 21. maja 2014 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o popotniškem vizumu ter spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 562/2006 in (ES) št. 767/2008

COM(2014) 163 final – 2014/0095 (COD).

Evropski parlament in Svet sta 3. julija oziroma 21. maja 2014 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vizumskem zakoniku Unije (Vizumski zakonik)

COM(2014) 164 final – 2014/0094 (COD).

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 27. avgusta 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 501. plenarnem zasedanju 10. in 11. septembra 2014 (seja z dne 10. septembra) s 175 glasovi za in 1 vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO odločno podpira predloga za uredbi; cilj prve je vzpostaviti popotniške vizume in vizume za večkratni vstop ter spremeniti Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma, namen druge pa je prenoviti in izboljšati Vizumski zakonik za spodbujanje rasti in novih delovnih mest. |
| --- | --- |

1.1

EESO odločno podpira predloga za uredbi; cilj prve je vzpostaviti popotniške vizume in vizume za večkratni vstop ter spremeniti Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma, namen druge pa je prenoviti in izboljšati Vizumski zakonik za spodbujanje rasti in novih delovnih mest.

| 1.2 | EESO se v celoti strinja z ugotovitvami Evropskega sveta z dne 23. junija 2014, da bi bilo treba „posodobiti skupno vizumsko politiko, in sicer z omogočanjem lažjega zakonitega potovanja in okrepitvijo schengenskega konzularnega sodelovanja na lokalni ravni ob hkratnem ohranjanju visoke ravni varnosti in izvajanju novega schengenskega sistema upravljanja“. |
| --- | --- |

1.2

EESO se v celoti strinja z ugotovitvami Evropskega sveta z dne 23. junija 2014, da bi bilo treba „posodobiti skupno vizumsko politiko, in sicer z omogočanjem lažjega zakonitega potovanja in okrepitvijo schengenskega konzularnega sodelovanja na lokalni ravni ob hkratnem ohranjanju visoke ravni varnosti in izvajanju novega schengenskega sistema upravljanja“.

| 1.3 | EESO je prepričan, da je treba podpreti vse procese (vključno z vizumsko politiko), katerih namen je poenostaviti in olajšati gibanje vseh, ki iz kakršnega koli zakonitega razloga želijo priti v EU in imajo za to pravico in sredstva. |
| --- | --- |

1.3

EESO je prepričan, da je treba podpreti vse procese (vključno z vizumsko politiko), katerih namen je poenostaviti in olajšati gibanje vseh, ki iz kakršnega koli zakonitega razloga želijo priti v EU in imajo za to pravico in sredstva.

| 1.4 | Evropa je del globaliziranega, povezanega sveta, v katerem se bo mednarodna mobilnost še povečevala. Zato je treba zagotoviti boljše sinergije z drugimi strateškimi sektorji, kot so trgovina, turizem in kultura, ter spodbujati zakonit in varen dostop na podlagi popolne vzajemnosti. |
| --- | --- |

1.4

Evropa je del globaliziranega, povezanega sveta, v katerem se bo mednarodna mobilnost še povečevala. Zato je treba zagotoviti boljše sinergije z drugimi strateškimi sektorji, kot so trgovina, turizem in kultura, ter spodbujati zakonit in varen dostop na podlagi popolne vzajemnosti.

| 1.5 | Oblasti se morajo posvetiti predvsem mladim iz tretjih držav, saj lahko EU, tudi z ustrezno finančno pomočjo in enostavnejšimi postopki, z lastnimi vrednotami zaznamuje svet novih rodov, da bi se pojavila in razširila kultura spoštovanja in strpnosti med narodi ter bi se zaustavile vse oblike skrajnosti. |
| --- | --- |

1.5

Oblasti se morajo posvetiti predvsem mladim iz tretjih držav, saj lahko EU, tudi z ustrezno finančno pomočjo in enostavnejšimi postopki, z lastnimi vrednotami zaznamuje svet novih rodov, da bi se pojavila in razširila kultura spoštovanja in strpnosti med narodi ter bi se zaustavile vse oblike skrajnosti.

| 1.6 | Za politiko varnega in zavestnega sprejema mora EU po zaslugi procesa združevanja, ki so ga z velikim prizadevanjem gradile in podpirale države članice, po dramatičnih dogodkih prve polovice 20. stoletja zdaj postati kraj, ki omogoča uresničitev realnih sanj o miru, napredku, demokraciji in spoštovanju vseh državljanov, pa tudi o rasti, zaposlovanju in konkurenčnosti. |
| --- | --- |

1.6

Za politiko varnega in zavestnega sprejema mora EU po zaslugi procesa združevanja, ki so ga z velikim prizadevanjem gradile in podpirale države članice, po dramatičnih dogodkih prve polovice 20. stoletja zdaj postati kraj, ki omogoča uresničitev realnih sanj o miru, napredku, demokraciji in spoštovanju vseh državljanov, pa tudi o rasti, zaposlovanju in konkurenčnosti.

| 1.7 | Pametna politika vstopa v to evropsko območje pravice in svobode mora biti posledica Nobelove nagrade, ki jo je EU prejela kot otipljiv znak doseženega na področju človekovih pravic, enakosti spolov, dojemanja človeka kot pametnega potrošnika, trajnostnega razvoja, varstva in spoštovanja verskih in spolnih usmeritev vseh ter zaščite evropskih državljanov. |
| --- | --- |

1.7

Pametna politika vstopa v to evropsko območje pravice in svobode mora biti posledica Nobelove nagrade, ki jo je EU prejela kot otipljiv znak doseženega na področju človekovih pravic, enakosti spolov, dojemanja človeka kot pametnega potrošnika, trajnostnega razvoja, varstva in spoštovanja verskih in spolnih usmeritev vseh ter zaščite evropskih državljanov.

| 1.8 | EESO kot forum civilne družbe meni, da morajo procesi pametne in varne poenostavitve dostopa različnih ljudi do evropskega ozemlja pripomoči h gospodarski rasti ter ekonomski in socialni blaginji, še bolj pa k temu, da se razširijo vrednote, na katerih temelji sobivanje evropskih državljanov. |
| --- | --- |

1.8

EESO kot forum civilne družbe meni, da morajo procesi pametne in varne poenostavitve dostopa različnih ljudi do evropskega ozemlja pripomoči h gospodarski rasti ter ekonomski in socialni blaginji, še bolj pa k temu, da se razširijo vrednote, na katerih temelji sobivanje evropskih državljanov.

| 1.9 | EESO je prepričan, da je napočil čas za to, da se presežejo kulturni in politični razlogi, na podlagi katerih se je spodbujalo odpiranje veleposlaništev posameznih evropskih držav, in da bi eno samo, enotno predstavništvo EU v tretjih državah pomenilo pomemben korak za usmeritev v preostali svet, kar bi dalo nov zagon procesu združevanja evropske celine tudi z vidika politike vstopa, rešilo veliko težav, povezanih z različnimi postopki pri izdajanju vizumov, ter povečalo ugled in spoštovanje popolne politične povezanosti Unije. |
| --- | --- |

1.9

EESO je prepričan, da je napočil čas za to, da se presežejo kulturni in politični razlogi, na podlagi katerih se je spodbujalo odpiranje veleposlaništev posameznih evropskih držav, in da bi eno samo, enotno predstavništvo EU v tretjih državah pomenilo pomemben korak za usmeritev v preostali svet, kar bi dalo nov zagon procesu združevanja evropske celine tudi z vidika politike vstopa, rešilo veliko težav, povezanih z različnimi postopki pri izdajanju vizumov, ter povečalo ugled in spoštovanje popolne politične povezanosti Unije.

| 1.10 | EESO tako Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu priporoča naslednje:






  — | uskladitev dokazil za vlogo za izdajo vizuma; |
| --- | --- | --- |

1.10

EESO tako Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu priporoča naslednje:

—

uskladitev dokazil za vlogo za izdajo vizuma;

| — | zagotovitev natančnejšega zbiranja podatkov za ustrezno spremljanje statistike; |
| --- | --- |

—

zagotovitev natančnejšega zbiranja podatkov za ustrezno spremljanje statistike;

| — | uvedbo popotniškega vizuma in vizuma za večkratni vstop, da se spodbudijo turizem, prireditve, kultura in gospodarstvo; |
| --- | --- |

—

uvedbo popotniškega vizuma in vizuma za večkratni vstop, da se spodbudijo turizem, prireditve, kultura in gospodarstvo;

| — | okrepitev enostavnih in hitrih postopkovnih jamstev, ki bi se povsod izvajala na enak način; |
| --- | --- |

—

okrepitev enostavnih in hitrih postopkovnih jamstev, ki bi se povsod izvajala na enak način;

| — | uvedbo možnosti vlaganja vlog prek spleta, tako da se oblikuje spletna stran za spletne vloge za vizume v schengenskem prostoru; |
| --- | --- |

—

uvedbo možnosti vlaganja vlog prek spleta, tako da se oblikuje spletna stran za spletne vloge za vizume v schengenskem prostoru;

| — | oblikovanje posebnih zavezujočih pravil za različne kategorije prosilcev, da se jim v okviru „zgodovine vizumov“ omogoči prožnost glede dokazil; |
| --- | --- |

—

oblikovanje posebnih zavezujočih pravil za različne kategorije prosilcev, da se jim v okviru „zgodovine vizumov“ omogoči prožnost glede dokazil;

| — | zagotovitev primerne prožnosti pri izdajanju vizumov na mejah za pomorščake in potovalnih vizumov za enkraten vstop za namene kratkoročnega bivanja; |
| --- | --- |

—

zagotovitev primerne prožnosti pri izdajanju vizumov na mejah za pomorščake in potovalnih vizumov za enkraten vstop za namene kratkoročnega bivanja;

| — | oblikovanje zanesljivega pravnega okvira, ki bi olajšal izdajanje vizumov za družinske obiske; |
| --- | --- |

—

oblikovanje zanesljivega pravnega okvira, ki bi olajšal izdajanje vizumov za družinske obiske;

| — | okrepitev konzularnega sodelovanja za zagotovitev večje prožnosti in uvedbo načela obveznega zastopanja, tako da se izvedejo konkretni ukrepi za eno samo, enotno predstavništvo EU. |
| --- | --- |

—

okrepitev konzularnega sodelovanja za zagotovitev večje prožnosti in uvedbo načela obveznega zastopanja, tako da se izvedejo konkretni ukrepi za eno samo, enotno predstavništvo EU.

2.   Uvod

| 2.1 | Skupna vizumska politika je eden od temeljnih gradnikov pri oblikovanju skupnega območja brez notranjih mej ter sestavni del členov 77 (2)(a) in 79 PDEU, ki v okviru naslova V PDEU „Območje svobode, varnosti in pravice“ Evropski uniji podeljujeta pooblastilo za sprejemanje ukrepov na področju vizumov in drugih dovoljenj za kratkoročno bivanje v državah članicah EU. |
| --- | --- |

2.1

Skupna vizumska politika je eden od temeljnih gradnikov pri oblikovanju skupnega območja brez notranjih mej ter sestavni del členov 77 (2)(a) in 79 PDEU, ki v okviru naslova V PDEU „Območje svobode, varnosti in pravice“ Evropski uniji podeljujeta pooblastilo za sprejemanje ukrepov na področju vizumov in drugih dovoljenj za kratkoročno bivanje v državah članicah EU.

| 2.2 | Schengenski pravni red o vizumski politiki, oblikovan v okviru schengenskega medvladnega sodelovanja, je bil tako vključen v institucionalni in pravni okvir EU: Vizumski zakonik in skupna vizumska politika trenutno pokrivata le vizume za kratkoročno bivanje (schengenski vizumi za bivanje za največ 90 dni v obdobju 180 dni) in zadevata vizume, ki jih izdaja 22 držav članic in štiri pridružene članice. Za Bolgarijo, Hrvaško, Ciper, Irsko, Romunijo in Združeno kraljestvo ne veljata (1). |
| --- | --- |

2.2

Schengenski pravni red o vizumski politiki, oblikovan v okviru schengenskega medvladnega sodelovanja, je bil tako vključen v institucionalni in pravni okvir EU: Vizumski zakonik in skupna vizumska politika trenutno pokrivata le vizume za kratkoročno bivanje (schengenski vizumi za bivanje za največ 90 dni v obdobju 180 dni) in zadevata vizume, ki jih izdaja 22 držav članic in štiri pridružene članice. Za Bolgarijo, Hrvaško, Ciper, Irsko, Romunijo in Združeno kraljestvo ne veljata (1).

| 2.3 | V letu 2013 je 26 trenutnih schengenskih članic izdalo več kot 16,1 milijona schengenskih vizumov, za katere je zaprosilo 1 7 2 04  391 oseb. Kopenske meje schengenskega območja zajemajo 7  702 km, morske meje 41  915 km, 644 pa je zračnih mejnih prehodov. Po izsledkih nedavnih študij (2) je bila leta 2012 zaradi zapletenosti postopkov za izdajo vizumov zabeležena izguba skupno 6,6 milijona potencialnih potnikov, s čimer je bila zabeležena izguba od 30–60 % potencialnega povečanja vstopov oziroma izguba potencialnih prihodkov v višini do 130 milijard EUR. |
| --- | --- |

2.3

V letu 2013 je 26 trenutnih schengenskih članic izdalo več kot 16,1 milijona schengenskih vizumov, za katere je zaprosilo 1 7 2 04  391 oseb. Kopenske meje schengenskega območja zajemajo 7  702 km, morske meje 41  915 km, 644 pa je zračnih mejnih prehodov. Po izsledkih nedavnih študij (2) je bila leta 2012 zaradi zapletenosti postopkov za izdajo vizumov zabeležena izguba skupno 6,6 milijona potencialnih potnikov, s čimer je bila zabeležena izguba od 30–60 % potencialnega povečanja vstopov oziroma izguba potencialnih prihodkov v višini do 130 milijard EUR.

| 2.4 | Glavni ukrepi, sprejeti v okviru schengenskega območja, vključujejo:






  — | odpravo kontrol na notranjih mejah za fizične osebe; |
| --- | --- | --- |

2.4

Glavni ukrepi, sprejeti v okviru schengenskega območja, vključujejo:

—

odpravo kontrol na notranjih mejah za fizične osebe;

| — | skupen niz pravil za osebe, ki prečkajo zunanje meje; |
| --- | --- |

—

skupen niz pravil za osebe, ki prečkajo zunanje meje;

| — | uskladitev pogojev za vstop in izdajo vizumov za kratkoročno bivanje; |
| --- | --- |

—

uskladitev pogojev za vstop in izdajo vizumov za kratkoročno bivanje;

| — | okrepljeno policijsko sodelovanje, vključno s pravicami, ki omogočajo čezmejni nadzor in zasledovanje; |
| --- | --- |

—

okrepljeno policijsko sodelovanje, vključno s pravicami, ki omogočajo čezmejni nadzor in zasledovanje;

| — | okrepljeno pravosodno sodelovanje v obliki hitrejšega sistema izročanja in boljšega prenosa izvrševanja kazenskih sodb; |
| --- | --- |

—

okrepljeno pravosodno sodelovanje v obliki hitrejšega sistema izročanja in boljšega prenosa izvrševanja kazenskih sodb;

| — | vzpostavitev in razvoj schengenskega informacijskega sistema (SIS). |
| --- | --- |

—

vzpostavitev in razvoj schengenskega informacijskega sistema (SIS).

| 2.5 | Vizumski zakonik (3), ki določa usklajene postopke in pogoje za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje, je sad prenove in konsolidacije vseh pravnih aktov, ki urejajo pogoje in postopke za izdajanje takšnih vizumov, ter nadomešča zastarele elemente schengenskega pravnega reda. |
| --- | --- |

2.5

Vizumski zakonik (3), ki določa usklajene postopke in pogoje za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje, je sad prenove in konsolidacije vseh pravnih aktov, ki urejajo pogoje in postopke za izdajanje takšnih vizumov, ter nadomešča zastarele elemente schengenskega pravnega reda.

| 2.6 | Cilj Vizumskega zakonika je okrepiti skladnost skupne vizumske politike, da bi povečali preglednost in pravno varnost, okrepili postopkovna jamstva in enako obravnavo prosilcev za vizum, zagotovili visokokakovostno storitev in uveljavili načelo točke „vse na enem mestu“ za prosilce ter tako olajšali zakonita potovanja, izkoreninili nezakonito priseljevanje ter ohranili javni red in varnost. |
| --- | --- |

2.6

Cilj Vizumskega zakonika je okrepiti skladnost skupne vizumske politike, da bi povečali preglednost in pravno varnost, okrepili postopkovna jamstva in enako obravnavo prosilcev za vizum, zagotovili visokokakovostno storitev in uveljavili načelo točke „vse na enem mestu“ za prosilce ter tako olajšali zakonita potovanja, izkoreninili nezakonito priseljevanje ter ohranili javni red in varnost.

| 2.7 | Okrepitev schengenskega območja, sporazum o skupnem evropskem azilnem sistemu, izboljšanje skupne vizumske politike in okrepitev evropskega sodelovanja v boju proti organiziranemu kriminalu in njegovim najnevarnejšim oblikam (terorizmu, trgovini z ljudmi, kibernetskemu kriminalu itd.) sicer predstavljajo pomemben napredek, ki pa še vedno ni zadosten. Potrebno je večje sodelovanje, tako v okviru schengenskega območja kot s tretjimi državami. Skupna vizumska politika je namenjena tudi:






  — | določitvi skupnih pravil glede kontrol na zunanjih mejah; |
| --- | --- | --- |

2.7

Okrepitev schengenskega območja, sporazum o skupnem evropskem azilnem sistemu, izboljšanje skupne vizumske politike in okrepitev evropskega sodelovanja v boju proti organiziranemu kriminalu in njegovim najnevarnejšim oblikam (terorizmu, trgovini z ljudmi, kibernetskemu kriminalu itd.) sicer predstavljajo pomemben napredek, ki pa še vedno ni zadosten. Potrebno je večje sodelovanje, tako v okviru schengenskega območja kot s tretjimi državami. Skupna vizumska politika je namenjena tudi:

—

določitvi skupnih pravil glede kontrol na zunanjih mejah;

| — | podpiranju odprave kontrol na notranjih mejah. |
| --- | --- |

—

podpiranju odprave kontrol na notranjih mejah.

| 2.8 | Natančneje, vizumska politika je povezana z mejnimi politikami EU, saj morajo državljani tretjih držav, ki zaprosijo za vizum, v okviru obravnave njihovih vlog opraviti začetni pregled, da se ugotovi, ali izpolnjujejo pogoje za vstop v Evropsko unijo. |
| --- | --- |

2.8

Natančneje, vizumska politika je povezana z mejnimi politikami EU, saj morajo državljani tretjih držav, ki zaprosijo za vizum, v okviru obravnave njihovih vlog opraviti začetni pregled, da se ugotovi, ali izpolnjujejo pogoje za vstop v Evropsko unijo.

| 2.9 | Uporaba postopkov iz Vizumskega zakonika je razkrila številne pomanjkljivosti, med drugim:






  — | neobstoj oprostitve zahteve po osebni vročitvi vloge za izdajo vizuma, tako da bi zagotovili določena dokazila, in sicer zaradi vprašanja zaupanja v zunanjo sodbo glede „poštenosti“ in „zanesljivosti“; |
| --- | --- | --- |

2.9

Uporaba postopkov iz Vizumskega zakonika je razkrila številne pomanjkljivosti, med drugim:

—

neobstoj oprostitve zahteve po osebni vročitvi vloge za izdajo vizuma, tako da bi zagotovili določena dokazila, in sicer zaradi vprašanja zaupanja v zunanjo sodbo glede „poštenosti“ in „zanesljivosti“;

| — | neobstoj splošnih ukrepov za olajšanje postopkov za tiste, ki za vizum zaprošajo prvič, ob hkratnem zagotavljanju visoke ravni varnosti; |
| --- | --- |

—

neobstoj splošnih ukrepov za olajšanje postopkov za tiste, ki za vizum zaprošajo prvič, ob hkratnem zagotavljanju visoke ravni varnosti;

| — | neobstoj točk za zbiranje in obravnavo vlog za izdajo vizuma v mnogih tretjih državah; |
| --- | --- |

—

neobstoj točk za zbiranje in obravnavo vlog za izdajo vizuma v mnogih tretjih državah;

| — | neobstoj ukrepov za olajšanje mobilnosti oseb v primerih družinskih obiskov; |
| --- | --- |

—

neobstoj ukrepov za olajšanje mobilnosti oseb v primerih družinskih obiskov;

| — | neobstoj ukrepov za olajšanje izdaje vizumov za večkratni vstop z daljšo veljavnostjo. |
| --- | --- |

—

neobstoj ukrepov za olajšanje izdaje vizumov za večkratni vstop z daljšo veljavnostjo.

| 2.10 | Evropa je del globaliziranega, povezanega sveta, v katerem se bo mednarodna mobilnost še povečevala. Zato je treba zagotoviti boljše sinergije z drugimi strateškimi sektorji, kot so trgovina, turizem in kultura, ter spodbujati krajša potovanja visoko usposobljenih ponudnikov storitev. Število potencialnih zakonitih obiskovalcev, ki bodo bivali več kot 90 dni v obdobju 180 dni in nimajo namena dlje prebivati v eni od schengenskih držav, se bo povečalo. |
| --- | --- |

2.10

Evropa je del globaliziranega, povezanega sveta, v katerem se bo mednarodna mobilnost še povečevala. Zato je treba zagotoviti boljše sinergije z drugimi strateškimi sektorji, kot so trgovina, turizem in kultura, ter spodbujati krajša potovanja visoko usposobljenih ponudnikov storitev. Število potencialnih zakonitih obiskovalcev, ki bodo bivali več kot 90 dni v obdobju 180 dni in nimajo namena dlje prebivati v eni od schengenskih držav, se bo povečalo.

| 2.10.1 | Zlasti mladim je treba zagotoviti pravno in finančno možnost nemotenega vstopa v Evropo, ki ni več trdnjava, temveč šola za demokracijo in strpnost v svetu. |
| --- | --- |

2.10.1

Zlasti mladim je treba zagotoviti pravno in finančno možnost nemotenega vstopa v Evropo, ki ni več trdnjava, temveč šola za demokracijo in strpnost v svetu.

| 2.11 | Nov sistem upravljanja schengenskega območja mora zagotoviti, da bodo državljani in evropsko gospodarstvo še naprej uživali vse koristi prostega gibanja brez nadzora na mejah znotraj schengenskega območja, ter spodbujati priložnosti za zakonito potovanje s posodobitvijo vizumske politike in izvajanjem pobude o „pametnih mejah“, obenem pa ohranjati visoko raven varnosti in izpolnjevati legitimna pričakovanja prosilcev za vizum. |
| --- | --- |

2.11

Nov sistem upravljanja schengenskega območja mora zagotoviti, da bodo državljani in evropsko gospodarstvo še naprej uživali vse koristi prostega gibanja brez nadzora na mejah znotraj schengenskega območja, ter spodbujati priložnosti za zakonito potovanje s posodobitvijo vizumske politike in izvajanjem pobude o „pametnih mejah“, obenem pa ohranjati visoko raven varnosti in izpolnjevati legitimna pričakovanja prosilcev za vizum.

| 2.12 | Glede na predvideno povečanje števila prosilcev za vizum bo pravilno delovanje schengenskega informacijskega sistema (SIS) in vizumskega informacijskega sistema (VIS) odločilno prispevalo k zmanjševanju verjetnosti, da bodo prosilci za vizum iskali najlažjo pot na schengensko območje tako, da se bodo napotili v države, ki veljajo za najmanj stroge ali v katerih so postopki hitrejši in manj zapleteni. |
| --- | --- |

2.12

Glede na predvideno povečanje števila prosilcev za vizum bo pravilno delovanje schengenskega informacijskega sistema (SIS) in vizumskega informacijskega sistema (VIS) odločilno prispevalo k zmanjševanju verjetnosti, da bodo prosilci za vizum iskali najlažjo pot na schengensko območje tako, da se bodo napotili v države, ki veljajo za najmanj stroge ali v katerih so postopki hitrejši in manj zapleteni.

3.   Predlogi iz novega vizumskega svežnja

| 3.1 | Glavni elementi svežnja, ki ga je predlagala Komisija, so naslednji:






  — | skrajšanje časa za obravnavo vloge s 15 na 10 dni, ki se štejejo od oddaje vloge do sprejetja odločitve; |
| --- | --- | --- |

3.1

Glavni elementi svežnja, ki ga je predlagala Komisija, so naslednji:

—

skrajšanje časa za obravnavo vloge s 15 na 10 dni, ki se štejejo od oddaje vloge do sprejetja odločitve;

| — | možnost oddaje vloge za izdajo vizuma na konzulatu druge države članice EU, če država članica, pristojna za obravnavo vloge, nima predstavništva v državi prosilca; |
| --- | --- |

—

možnost oddaje vloge za izdajo vizuma na konzulatu druge države članice EU, če država članica, pristojna za obravnavo vloge, nima predstavništva v državi prosilca;

| — | možnost, da se za tiste, ki pogosto potujejo, uporabi vrsta olajšav, vključno z obvezno izdajo vizuma za večkraten vstop, veljavnega tri leta; |
| --- | --- |

—

možnost, da se za tiste, ki pogosto potujejo, uporabi vrsta olajšav, vključno z obvezno izdajo vizuma za večkraten vstop, veljavnega tri leta;

| — | uvedba poenostavljenega obrazca vloge; |
| --- | --- |

—

uvedba poenostavljenega obrazca vloge;

| — | možnost, da države članice na mejah uvedejo posebne sisteme za izdajo vizumov, veljavne največ 15 dni in za eno samo schengensko državo; |
| --- | --- |

—

možnost, da države članice na mejah uvedejo posebne sisteme za izdajo vizumov, veljavne največ 15 dni in za eno samo schengensko državo;

| — | možnost, da države članice olajšajo izdajanje vizumov za obiskovalce, ki se udeležujejo pomembnih dogodkov; |
| --- | --- |

—

možnost, da države članice olajšajo izdajanje vizumov za obiskovalce, ki se udeležujejo pomembnih dogodkov;

| — | uvedba nove vrste vizuma – popotniškega vizuma, ki zakonitim obiskovalcem omogoča, da potujejo po schengenskem območju največ eno leto (pri čemer lahko v eni državi članici ostanejo največ 90 dni v obdobju 180 dni); |
| --- | --- |

—

uvedba nove vrste vizuma – popotniškega vizuma, ki zakonitim obiskovalcem omogoča, da potujejo po schengenskem območju največ eno leto (pri čemer lahko v eni državi članici ostanejo največ 90 dni v obdobju 180 dni);

| — | uvedba vizuma za večkratni vstop in možnosti izdajanja vizumov na meji; |
| --- | --- |

—

uvedba vizuma za večkratni vstop in možnosti izdajanja vizumov na meji;

| — | oprostitev plačila vizumske takse za jasno opredeljene kategorije in olajšanje izdaje vizumov za pomorščake in osebje potniških ladij za križarjenje. |
| --- | --- |

—

oprostitev plačila vizumske takse za jasno opredeljene kategorije in olajšanje izdaje vizumov za pomorščake in osebje potniških ladij za križarjenje.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO meni, da je skupna vizumska politika temeljnega pomena za vzpostavitev skupnega območja brez notranjih mej: to schengenski pravni red o vizumski politiki, določen s schengenskim medvladnim sodelovanjem, umešča v institucionalni in pravni okvir EU v smislu Pogodbe. |
| --- | --- |

4.1

EESO meni, da je skupna vizumska politika temeljnega pomena za vzpostavitev skupnega območja brez notranjih mej: to schengenski pravni red o vizumski politiki, določen s schengenskim medvladnim sodelovanjem, umešča v institucionalni in pravni okvir EU v smislu Pogodbe.

| 4.2 | Zaželeno sodelovanje med konzulati morata spremljati večja interoperabilnost in uresničitev konkretnih ukrepov v smeri enotnega zastopanja EU v državah po svetu, da se poleg poenostavitve in poenotenja postopkov zagotovi jasen politično močnejši signal in zagotovijo znatni prihranki. |
| --- | --- |

4.2

Zaželeno sodelovanje med konzulati morata spremljati večja interoperabilnost in uresničitev konkretnih ukrepov v smeri enotnega zastopanja EU v državah po svetu, da se poleg poenostavitve in poenotenja postopkov zagotovi jasen politično močnejši signal in zagotovijo znatni prihranki.

| 4.2.1 | Tudi Evropska služba za zunanjepolitično delovanje (EEAS), ki deluje od 1. januarja 2011, ima poleg sedeža v Bruslju 140 delegacij po svetu, zaposluje 3  292 oseb, njen proračun v letu 2014 pa znaša 519 milijonov EUR. |
| --- | --- |

4.2.1

Tudi Evropska služba za zunanjepolitično delovanje (EEAS), ki deluje od 1. januarja 2011, ima poleg sedeža v Bruslju 140 delegacij po svetu, zaposluje 3  292 oseb, njen proračun v letu 2014 pa znaša 519 milijonov EUR.

| 4.3 | Združitev celotne zakonodaje glede obravnave vlog za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje v en instrument in spremembe pravil glede izdaje vizumov nedvomno prispevajo k poenostavitvi zakonodaje ter večji preglednosti in pravni varnosti. |
| --- | --- |

4.3

Združitev celotne zakonodaje glede obravnave vlog za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje v en instrument in spremembe pravil glede izdaje vizumov nedvomno prispevajo k poenostavitvi zakonodaje ter večji preglednosti in pravni varnosti.

| 4.4 | Odbor podpira splošni cilj Vizumskega zakonika, ki je zagotoviti, da bo skupna vizumska politika resnično skupna in da jo bodo vse države članice vsepovsod uporabljale na enak način, in sicer s pravnimi določbami in navodili za njihovo uporabo. |
| --- | --- |

4.4

Odbor podpira splošni cilj Vizumskega zakonika, ki je zagotoviti, da bo skupna vizumska politika resnično skupna in da jo bodo vse države članice vsepovsod uporabljale na enak način, in sicer s pravnimi določbami in navodili za njihovo uporabo.

| 4.5 | EESO bi želel poudariti gospodarske koristi spodbujanja rasti in ustvarjanja delovnih mest, ki izhajajo iz lajšanja zakonitega potovanja – znotraj jasnega pravnega okvira – ne le za bivanje do 90 dni v obdobju 180 dni. |
| --- | --- |

4.5

EESO bi želel poudariti gospodarske koristi spodbujanja rasti in ustvarjanja delovnih mest, ki izhajajo iz lajšanja zakonitega potovanja – znotraj jasnega pravnega okvira – ne le za bivanje do 90 dni v obdobju 180 dni.

| 4.6 | To bi moralo ob spoštovanju visoke ravni zaščite veljati tudi za prosilce iz tretjih držav z upravičenimi razlogi za daljši obisk, kot so umetniki, podjetniki, učitelji, raziskovalci, študenti in upokojenci, ki si želijo na schengenskem območju ostati več kot 90 dni, ne da bi se več kot 90 dni zadrževali v isti državi. |
| --- | --- |

4.6

To bi moralo ob spoštovanju visoke ravni zaščite veljati tudi za prosilce iz tretjih držav z upravičenimi razlogi za daljši obisk, kot so umetniki, podjetniki, učitelji, raziskovalci, študenti in upokojenci, ki si želijo na schengenskem območju ostati več kot 90 dni, ne da bi se več kot 90 dni zadrževali v isti državi.

| 4.7 | Po mnenju EESO bi morali s sprejetjem določb prispevati h gospodarski rasti v EU, hkrati pa omogočiti tudi razširjanje skupnih načel evropske zakonodaje, kot so zapisana v Pogodbi in v Listini o temeljnih pravicah, v kulturah po svetu. Sem spadajo:






  — | zastopanje socialnega tržnega gospodarstva; |
| --- | --- | --- |

4.7

Po mnenju EESO bi morali s sprejetjem določb prispevati h gospodarski rasti v EU, hkrati pa omogočiti tudi razširjanje skupnih načel evropske zakonodaje, kot so zapisana v Pogodbi in v Listini o temeljnih pravicah, v kulturah po svetu. Sem spadajo:

—

zastopanje socialnega tržnega gospodarstva;

| — | spodbujanje in spoštovanje vloge socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe; |
| --- | --- |

—

spodbujanje in spoštovanje vloge socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe;

| — | spodbujanje posvetovanj in družnega prizadevanja za skupno dobro; |
| --- | --- |

—

spodbujanje posvetovanj in družnega prizadevanja za skupno dobro;

| — | spoštovanje vloge državljanov kot potrošnikov; |
| --- | --- |

—

spoštovanje vloge državljanov kot potrošnikov;

| — | podpora kulturi sodelovanja; |
| --- | --- |

—

podpora kulturi sodelovanja;

| — | spodbujanje enakosti spolov; |
| --- | --- |

—

spodbujanje enakosti spolov;

| — | zagotavljanje svobodne in individualne izbire pri vprašanjih veroizpovedi in spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje svobodne in individualne izbire pri vprašanjih veroizpovedi in spolne usmerjenosti;

| — | prilagajanje socialnih struktur potrebam invalidnih oseb. |
| --- | --- |

—

prilagajanje socialnih struktur potrebam invalidnih oseb.

| 4.8 | EESO podpira predlog za vizum za večkratni vstop, saj bi lahko olajšal življenje potnikov: izdajanje večjega števila vizumov za večkratni vstop bi zmanjšalo birokracijo tako za prosilce kot za konzulate in omogočilo znatne prihranke, tudi s pomočjo vizumskega informacijskega sistema (VIS). |
| --- | --- |

4.8

EESO podpira predlog za vizum za večkratni vstop, saj bi lahko olajšal življenje potnikov: izdajanje večjega števila vizumov za večkratni vstop bi zmanjšalo birokracijo tako za prosilce kot za konzulate in omogočilo znatne prihranke, tudi s pomočjo vizumskega informacijskega sistema (VIS).

| 4.9 | EESO zato podpira predloge Komisije glede:






  — | zmanjšanja upravnega bremena za prosilce in konzulate s celovito izrabo možnosti, ki jih ponuja sistem VIS za različno obravnavo poznanih oziroma rednih potnikov in neznanih prosilcev v skladu z jasnimi in objektivnimi merili; |
| --- | --- | --- |

4.9

EESO zato podpira predloge Komisije glede:

—

zmanjšanja upravnega bremena za prosilce in konzulate s celovito izrabo možnosti, ki jih ponuja sistem VIS za različno obravnavo poznanih oziroma rednih potnikov in neznanih prosilcev v skladu z jasnimi in objektivnimi merili;

| — | poenostavitve in popolne uskladitve postopkov, da bi določbe, trenutno prepuščene presoji konzulatov, postale obvezne; |
| --- | --- |

—

poenostavitve in popolne uskladitve postopkov, da bi določbe, trenutno prepuščene presoji konzulatov, postale obvezne;

| — | revizije obstoječega okvira za konzularno sodelovanje, da bi zagotovili dostop do enostavnejših postopkov za oddajo vlog za schengenski vizum, kjer je le mogoče; |
| --- | --- |

—

revizije obstoječega okvira za konzularno sodelovanje, da bi zagotovili dostop do enostavnejših postopkov za oddajo vlog za schengenski vizum, kjer je le mogoče;

| — | vključitve člena, ki omogoča izdajanje začasnih vizumov na mejah ob upoštevanju natančno opredeljenih pogojev, v Vizumski zakonik; |
| --- | --- |

—

vključitve člena, ki omogoča izdajanje začasnih vizumov na mejah ob upoštevanju natančno opredeljenih pogojev, v Vizumski zakonik;

| — | lažjega izdajanja vizumov za družinske člane, zlasti tiste, za katere velja Direktiva 2004/38/ES; |
| --- | --- |

—

lažjega izdajanja vizumov za družinske člane, zlasti tiste, za katere velja Direktiva 2004/38/ES;

| — | pravil za premostitev vrzeli med pravnimi določbami, ki urejajo kratkoročno bivanje, in tistimi, ki urejajo vstop državljanov tretjih držav v države članice. |
| --- | --- |

—

pravil za premostitev vrzeli med pravnimi določbami, ki urejajo kratkoročno bivanje, in tistimi, ki urejajo vstop državljanov tretjih držav v države članice.

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | EESO podpira predlog za zavezujoče ukrepe za uskladitev dokazil za vloge za izdajo vizumov v okviru schengenskega konzularnega sodelovanja na lokalni ravni in za pripravo letnih poročil o splošnih razmerah, ki jih bodo preučili zakonodajalci, da se zagotovita skladnost in preglednost. Te določbe pa ne bi smele dopuščati nobenih neenakosti med konzulati, kar zadeva spoštovanje zahtev. |
| --- | --- |

5.1

EESO podpira predlog za zavezujoče ukrepe za uskladitev dokazil za vloge za izdajo vizumov v okviru schengenskega konzularnega sodelovanja na lokalni ravni in za pripravo letnih poročil o splošnih razmerah, ki jih bodo preučili zakonodajalci, da se zagotovita skladnost in preglednost. Te določbe pa ne bi smele dopuščati nobenih neenakosti med konzulati, kar zadeva spoštovanje zahtev.

| 5.2 | EESO meni, da je zagotovitev natančnejšega zbiranja podatkov, kar bi dosegli z revizijo seznama podatkov, ki jih zbirajo in posredujejo države članice, bistvena za ustrezno statistično spremljanje in izboljšano analizo posameznih točk, tipologij in postopkov za izdajo vizumov, da bi zagotovili ustrezno ocenjevanje doseganja ciljev v prihodnosti. |
| --- | --- |

5.2

EESO meni, da je zagotovitev natančnejšega zbiranja podatkov, kar bi dosegli z revizijo seznama podatkov, ki jih zbirajo in posredujejo države članice, bistvena za ustrezno statistično spremljanje in izboljšano analizo posameznih točk, tipologij in postopkov za izdajo vizumov, da bi zagotovili ustrezno ocenjevanje doseganja ciljev v prihodnosti.

| 5.3 | EESO podpira uvedbo popotniških vizumov kot pravnih instrumentov, ki bi jih na podlagi racionalnih meril lahko pridobile osebe z upravičenimi in zakonitimi razlogi, ki želijo ostati na schengenskem območju več kot 90 dni v obdobju 180 dni in pri tem obiskati več držav članic, ne da bi se več kot 90 dni zadrževale v eni državi članici. |
| --- | --- |

5.3

EESO podpira uvedbo popotniških vizumov kot pravnih instrumentov, ki bi jih na podlagi racionalnih meril lahko pridobile osebe z upravičenimi in zakonitimi razlogi, ki želijo ostati na schengenskem območju več kot 90 dni v obdobju 180 dni in pri tem obiskati več držav članic, ne da bi se več kot 90 dni zadrževale v eni državi članici.

| 5.4 | EESO meni, da bi se z boljšo opredelitvijo „pristojne“ države in s poenostavitvijo obrazca okrepila postopkovna jamstva, izognili pa bi se tudi zamudam in zapletom. |
| --- | --- |

5.4

EESO meni, da bi se z boljšo opredelitvijo „pristojne“ države in s poenostavitvijo obrazca okrepila postopkovna jamstva, izognili pa bi se tudi zamudam in zapletom.

| 5.5 | EESO pozdravlja odpravo načela „osebne vročitve vloge“, razen za pridobitev prstnih odtisov tistih, ki za vizum zaprošajo prvič, vendar brez poseganja v možnost opravljanja razgovora in zahtevanja pojasnil v zvezi z vlogami, oddanimi prek spleta, do šest mesecev pred načrtovanim datumom vstopa. Ta predlog je zlasti pripraven za tiste, ki pogosto potujejo in ki so v preteklosti že zaprosili za vizum, saj bi bili vsi podatki, potrebni za njihov vstop na schengensko območje, že zabeleženi. |
| --- | --- |

5.5

EESO pozdravlja odpravo načela „osebne vročitve vloge“, razen za pridobitev prstnih odtisov tistih, ki za vizum zaprošajo prvič, vendar brez poseganja v možnost opravljanja razgovora in zahtevanja pojasnil v zvezi z vlogami, oddanimi prek spleta, do šest mesecev pred načrtovanim datumom vstopa. Ta predlog je zlasti pripraven za tiste, ki pogosto potujejo in ki so v preteklosti že zaprosili za vizum, saj bi bili vsi podatki, potrebni za njihov vstop na schengensko območje, že zabeleženi.

| 5.5.1 | Brez poseganja v ohranitev visoke ravni zaščite EESO priporoča enako visoko raven, ko gre za zaščito osebnih podatkov in biometričnih podatkov ter "občutljivih"podatkov, glede katerih je EESO že pripravil mnenje (4). Zato EESO poziva Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), naj zagotovi popolno zaščito podatkov sistemov VIS in SIS II. |
| --- | --- |

5.5.1

Brez poseganja v ohranitev visoke ravni zaščite EESO priporoča enako visoko raven, ko gre za zaščito osebnih podatkov in biometričnih podatkov ter "občutljivih"podatkov, glede katerih je EESO že pripravil mnenje (4). Zato EESO poziva Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), naj zagotovi popolno zaščito podatkov sistemov VIS in SIS II.

| 5.6 | EESO pozdravlja vključitev elementov, ki zagotavljajo pravno varnost in skrajšujejo najdaljše roke za odgovor na vloge zahvaljujoč poenostavljenemu izčrpnemu seznamu dokazil, ki ne vključujejo potovalnega zdravstvenega zavarovanja, zlasti za potnike, ki so se izkazali za zanesljive in poštene. |
| --- | --- |

5.6

EESO pozdravlja vključitev elementov, ki zagotavljajo pravno varnost in skrajšujejo najdaljše roke za odgovor na vloge zahvaljujoč poenostavljenemu izčrpnemu seznamu dokazil, ki ne vključujejo potovalnega zdravstvenega zavarovanja, zlasti za potnike, ki so se izkazali za zanesljive in poštene.

| 5.7 | S predlogom za oblikovanje zavezujočih pravil na podlagi objektivnih in natančno opredeljenih meril, namenjenih razlikovanju med različnimi kategorijami prosilcev, bi prosilcem s pozitivno zgodovino vizumov, ki so bili v obdobju 12 mesecev pred oddajo vloge registrirani v sistemu VIS, omogočili večjo prožnost v zvezi z dokazili. EESO meni, da bo to pospešilo postopke in zmanjšalo stroške, tudi za vizume za večkraten vstop in vizume, ki veljajo tudi po izteku veljavnosti potne listine. |
| --- | --- |

5.7

S predlogom za oblikovanje zavezujočih pravil na podlagi objektivnih in natančno opredeljenih meril, namenjenih razlikovanju med različnimi kategorijami prosilcev, bi prosilcem s pozitivno zgodovino vizumov, ki so bili v obdobju 12 mesecev pred oddajo vloge registrirani v sistemu VIS, omogočili večjo prožnost v zvezi z dokazili. EESO meni, da bo to pospešilo postopke in zmanjšalo stroške, tudi za vizume za večkraten vstop in vizume, ki veljajo tudi po izteku veljavnosti potne listine.

| 5.8 | Oprostitev vizumske takse – ki bi se enako uporabljala v vseh državah članicah, ne glede na to, kje je bila vloga oddana – za jasno opredeljene kategorije, zlasti za mladoletne osebe, študente in upravičence programa Erasmus Mundus, ustreza merilom enakosti in nediskriminacije ter načelom pravne varnosti. |
| --- | --- |

5.8

Oprostitev vizumske takse – ki bi se enako uporabljala v vseh državah članicah, ne glede na to, kje je bila vloga oddana – za jasno opredeljene kategorije, zlasti za mladoletne osebe, študente in upravičence programa Erasmus Mundus, ustreza merilom enakosti in nediskriminacije ter načelom pravne varnosti.

| 5.9 | EESO priporoča zadostno prožnost, ob ohranjanju ustrezne varnosti, pri reviziji meril za izdajo vizumov na mejah za pomorščake in potovalnih vizumov za enkraten vstop za namene kratkoročnega bivanja s pregledom določb v Vizumskem zakoniku glede teh vprašanj. |
| --- | --- |

5.9

EESO priporoča zadostno prožnost, ob ohranjanju ustrezne varnosti, pri reviziji meril za izdajo vizumov na mejah za pomorščake in potovalnih vizumov za enkraten vstop za namene kratkoročnega bivanja s pregledom določb v Vizumskem zakoniku glede teh vprašanj.

| 5.10 | EESO prav tako podpira revizijo pravil glede letaliških tranzitnih vizumov, da bi se povečala njihova sorazmernost, s čimer bi odpravili omejevalen pristop držav članic. |
| --- | --- |

5.10

EESO prav tako podpira revizijo pravil glede letaliških tranzitnih vizumov, da bi se povečala njihova sorazmernost, s čimer bi odpravili omejevalen pristop držav članic.

| 5.11 | Glede vizumov, izdanih državljanom tretjih držav, ki želijo obiskati družinske člane, prebivajoče v EU, EESO meni, da bi morale zanje veljati najmanj tiste določbe, ki jih zagotavlja Direktiva 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, da se s poenostavitvijo postopkov in oprostitvijo vizumske takse olajša negovanje družinskih vezi. |
| --- | --- |

5.11

Glede vizumov, izdanih državljanom tretjih držav, ki želijo obiskati družinske člane, prebivajoče v EU, EESO meni, da bi morale zanje veljati najmanj tiste določbe, ki jih zagotavlja Direktiva 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, da se s poenostavitvijo postopkov in oprostitvijo vizumske takse olajša negovanje družinskih vezi.

| 5.12 | EESO meni, da bi z revizijo veljavnih opredelitev konzularnega sodelovanja, s čimer bi povečali njihovo prožnost in uvedli načelo obveznega zastopanja, zmanjšali stroške ter izboljšali pokritost in interoperabilnost konzularne mreže. |
| --- | --- |

5.12

EESO meni, da bi z revizijo veljavnih opredelitev konzularnega sodelovanja, s čimer bi povečali njihovo prožnost in uvedli načelo obveznega zastopanja, zmanjšali stroške ter izboljšali pokritost in interoperabilnost konzularne mreže.

| 5.13 | V zvezi s tem je EESO prepričan, da bi enotno predstavništvo rešilo veliko težav, povezanih z razlikami v postopkih za izdajo vizumov, in omogočilo znatne prihranke, EU pa bi tako tudi na tem področju delovala enotno. |
| --- | --- |

5.13

V zvezi s tem je EESO prepričan, da bi enotno predstavništvo rešilo veliko težav, povezanih z razlikami v postopkih za izdajo vizumov, in omogočilo znatne prihranke, EU pa bi tako tudi na tem področju delovala enotno.

V Bruslju, 10. septembra 2014.

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Danska se lahko kljub temu, da je že podpisnica Schengenskega sporazuma, za vsak nov ukrep, ki izhaja iz naslova V PDEU, odloči, ali ga bo uporabila ali ne.

1

(2)  Ocena učinka v podporo reviziji vizumske politike v Evropski uniji z namenom olajšanja zakonitih potovanj, 18. julij 2013.

2

(3)  UL L 243, 15.9.2009, str. 1.

3

(4)  UL C 248, 25.8.2011, str. 123.

4

---

| 19.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/43

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno

(COM(2014) 221 final – 2014/0124 (COD))

(2014/C 458/08)

| Poročevalec: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Ana BONTEA |

Poročevalec:

Stefano PALMIERI

Soporočevalka:

Ana BONTEA

Evropski parlament in Svet sta 16. aprila 2014 oziroma 29. aprila 2014 sklenila, da v skladu s členoma 153(2)(a) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno

COM(2014) 221 final – 2014/0124 (COD).

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 27. avgusta 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 501. plenarnem zasedanju 10. in 11. septembra 2014 (seja z dne 10. septembra) s 172 glasovi za, 88 glasovi proti in 22 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO):

| 1.1 | meni, da je delo na črno problem, ki bolj ali manj zadeva vse države članice in spodkopava evropske ideale zakonitosti, varnosti, solidarnosti, socialne in davčne pravičnosti, svobodne konkurence na trgih ter prostega pretoka delovne sile v EU; |
| --- | --- |

1.1

meni, da je delo na črno problem, ki bolj ali manj zadeva vse države članice in spodkopava evropske ideale zakonitosti, varnosti, solidarnosti, socialne in davčne pravičnosti, svobodne konkurence na trgih ter prostega pretoka delovne sile v EU;

| 1.2 | meni, da je boj proti delu na črno oziroma proti neprijavljenemu delu, ki se izvaja z ustreznimi ukrepi preprečevanja, nadzora in boja, ključna politična izbira, da se odkrije neprijavljeno delo in se oživi konkurenčnost gospodarskega in socialnega sistema Evropske unije v skladu s prednostnimi nalogami in smernicami strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

1.2

meni, da je boj proti delu na črno oziroma proti neprijavljenemu delu, ki se izvaja z ustreznimi ukrepi preprečevanja, nadzora in boja, ključna politična izbira, da se odkrije neprijavljeno delo in se oživi konkurenčnost gospodarskega in socialnega sistema Evropske unije v skladu s prednostnimi nalogami in smernicami strategije Evropa 2020;

| 1.3 | pozdravlja predlog za vzpostavitev evropske platforme za okrepitev sodelovanja na področju boja proti delu na črno, ki je v skladu z različnimi izjavami, v katerih so Evropski parlament, Svet in EESO v zadnjih letih izpostavili potrebo po uresničitvi na evropski ravni usklajene strategije ustvarjanja delovnih mest, pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter povečanega sodelovanja na področju boja proti delu na črno, da bi se tako zapolnila vrzel na ravni EU, saj je bilo delo na črno doslej obravnavano neenako in premalo usklajeno; |
| --- | --- |

1.3

pozdravlja predlog za vzpostavitev evropske platforme za okrepitev sodelovanja na področju boja proti delu na črno, ki je v skladu z različnimi izjavami, v katerih so Evropski parlament, Svet in EESO v zadnjih letih izpostavili potrebo po uresničitvi na evropski ravni usklajene strategije ustvarjanja delovnih mest, pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter povečanega sodelovanja na področju boja proti delu na črno, da bi se tako zapolnila vrzel na ravni EU, saj je bilo delo na črno doslej obravnavano neenako in premalo usklajeno;

| 1.4 | pozdravlja predlog za vzpostavitev evropske platforme z obveznim sodelovanjem vseh držav članic in meni, da je z usklajenim sodelovanjem vseh držav EU mogoče obravnavati vse čezmejne vidike in probleme v zvezi s pojavom delavcev na črno, ki prihajajo iz tretjih držav in so v nezakonitem položaju; |
| --- | --- |

1.4

pozdravlja predlog za vzpostavitev evropske platforme z obveznim sodelovanjem vseh držav članic in meni, da je z usklajenim sodelovanjem vseh držav EU mogoče obravnavati vse čezmejne vidike in probleme v zvezi s pojavom delavcev na črno, ki prihajajo iz tretjih držav in so v nezakonitem položaju;

| 1.5 | kljub temu, da priznava, da sta delo na črno in navidezno prijavljena samozaposlitev, torej lažna samozaposlitev, dva ločena pojma, meni, da je prav, da se lažna samozaposlitev vključi med oblike dela na črno, ki jih je treba preprečiti, od njih odvračati in se proti njim boriti v okviru platforme zaradi negativnih posledic dela na črno: i) na pravice in jamstva delavcev; ii) na normalno delovanje svobodne konkurence trgov; iii) na prost pretok delavcev v EU; |
| --- | --- |

1.5

kljub temu, da priznava, da sta delo na črno in navidezno prijavljena samozaposlitev, torej lažna samozaposlitev, dva ločena pojma, meni, da je prav, da se lažna samozaposlitev vključi med oblike dela na črno, ki jih je treba preprečiti, od njih odvračati in se proti njim boriti v okviru platforme zaradi negativnih posledic dela na črno: i) na pravice in jamstva delavcev; ii) na normalno delovanje svobodne konkurence trgov; iii) na prost pretok delavcev v EU;

| 1.5.1 | upa, da bo v okviru platforme ob upoštevanju predpisov in nacionalnih praks ter izkušenj iz različnih držav članic z opredelitvijo navidezne samozaposlitve mogoče zagotoviti učinkovito strategijo boja proti temu pojavu; |
| --- | --- |

1.5.1

upa, da bo v okviru platforme ob upoštevanju predpisov in nacionalnih praks ter izkušenj iz različnih držav članic z opredelitvijo navidezne samozaposlitve mogoče zagotoviti učinkovito strategijo boja proti temu pojavu;

| 1.6 | čeprav se v celoti strinja z delovanjem in nalogami platforme, meni, da bi bil njen mandat lahko večji in bi vključeval možnost oblikovanja priporočil v zvezi s predpisi tako na ravni EU kot tudi v posameznih državah članicah, da bi se zagotovilo bolj učinkovito izvajanje strategije (na primer s predlogi učinkovitejših dejavnosti čezmejnega sodelovanja pri inšpekcijskih ukrepih nadzora in boja proti delu na črno); |
| --- | --- |

1.6

čeprav se v celoti strinja z delovanjem in nalogami platforme, meni, da bi bil njen mandat lahko večji in bi vključeval možnost oblikovanja priporočil v zvezi s predpisi tako na ravni EU kot tudi v posameznih državah članicah, da bi se zagotovilo bolj učinkovito izvajanje strategije (na primer s predlogi učinkovitejših dejavnosti čezmejnega sodelovanja pri inšpekcijskih ukrepih nadzora in boja proti delu na črno);

| 1.7 | meni, da je pri imenovanju nacionalnih kontaktnih točk držav članic obvezno treba vključiti socialne partnerje in organizacije, ki predstavljajo civilno družbo in – glede na to, da imajo posebno znanje na področju dela na črno,– zagotavljajo dejansko dodano vrednost strategije boja proti temu pojavu; |
| --- | --- |

1.7

meni, da je pri imenovanju nacionalnih kontaktnih točk držav članic obvezno treba vključiti socialne partnerje in organizacije, ki predstavljajo civilno družbo in – glede na to, da imajo posebno znanje na področju dela na črno,– zagotavljajo dejansko dodano vrednost strategije boja proti temu pojavu;

| 1.7.1 | meni, da bi bilo treba seje evropske platforme ustrezno pripraviti ter organizirati pripravljalne in informativne seje za razširjanje rezultatov dela platforme (z zagotavljanjem popolne preglednosti njenega delovanja); |
| --- | --- |

1.7.1

meni, da bi bilo treba seje evropske platforme ustrezno pripraviti ter organizirati pripravljalne in informativne seje za razširjanje rezultatov dela platforme (z zagotavljanjem popolne preglednosti njenega delovanja);

| 1.8 | meni, da morajo ukrepe za preprečevanje dela na črno in odvračanje od njega spremljati različni instrumenti, tudi kontrole in sankcije z ukrepi pametne pravne ureditve za zagotovitev stabilnega in predvidljivega pravnega okvira, da bi se zmanjšali stroški izvajanja predpisov, da bi se izognili pretirani obdavčitvi dela, da bi se uporabila učinkovita sredstva za spodbujanje delodajalcev k prijavljanju dela in spoštovanju predpisov, vključno s fiskalnimi spodbudami in poenostavljenimi sistemi za plačevanje davkov in prispevkov za socialno varnost, ter da bi se vključili ukrepi fiskalne ugodnosti za spodbujanje odkrivanja neprijavljenega dela; |
| --- | --- |

1.8

meni, da morajo ukrepe za preprečevanje dela na črno in odvračanje od njega spremljati različni instrumenti, tudi kontrole in sankcije z ukrepi pametne pravne ureditve za zagotovitev stabilnega in predvidljivega pravnega okvira, da bi se zmanjšali stroški izvajanja predpisov, da bi se izognili pretirani obdavčitvi dela, da bi se uporabila učinkovita sredstva za spodbujanje delodajalcev k prijavljanju dela in spoštovanju predpisov, vključno s fiskalnimi spodbudami in poenostavljenimi sistemi za plačevanje davkov in prispevkov za socialno varnost, ter da bi se vključili ukrepi fiskalne ugodnosti za spodbujanje odkrivanja neprijavljenega dela;

| 1.9 | si je v okviru strategije, ki jo za boj proti delu na črno opredeljuje EU, v zadnjih letih stalno prizadeval spodbujati skupne instrumente, politike in dobre prakse boja proti delu na črno ter obravnaval tako gospodarske dejavnike kot kulturni in socialni okvir, zato pričakuje, da bo njegova vloga pri delovanju platforme uradno priznana ter da bo vključen med opazovalce platforme; |
| --- | --- |

1.9

si je v okviru strategije, ki jo za boj proti delu na črno opredeljuje EU, v zadnjih letih stalno prizadeval spodbujati skupne instrumente, politike in dobre prakse boja proti delu na črno ter obravnaval tako gospodarske dejavnike kot kulturni in socialni okvir, zato pričakuje, da bo njegova vloga pri delovanju platforme uradno priznana ter da bo vključen med opazovalce platforme;

| 1.10 | meni, da je treba v okviru ozaveščanja javnosti okrepiti zmožnost vključevanja civilne družbe v dejavnosti usmerjevalnega odbora za strategijo Evropa 2020 in drugih organov EESO, zlasti prek skupnih prizadevanj EESO in nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov; |
| --- | --- |

1.10

meni, da je treba v okviru ozaveščanja javnosti okrepiti zmožnost vključevanja civilne družbe v dejavnosti usmerjevalnega odbora za strategijo Evropa 2020 in drugih organov EESO, zlasti prek skupnih prizadevanj EESO in nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov;

| 1.11 | upa, da bo znotraj platforme priznana vloga, ki bi jo lahko imeli:






  — | Eurostat s pripravo ocen, s pomočjo katerih bi bilo mogoče ugotoviti razsežnost in dinamiko dela na črno in neprijavljenega dela v EU; |
| --- | --- | --- |

1.11

upa, da bo znotraj platforme priznana vloga, ki bi jo lahko imeli:

—

Eurostat s pripravo ocen, s pomočjo katerih bi bilo mogoče ugotoviti razsežnost in dinamiko dela na črno in neprijavljenega dela v EU;

| — | Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z vnaprejšnjo pripravo interaktivne zbirke podatkov o dobrih praksah ukrepov boja proti delu na črno na evropski ravni; |
| --- | --- |

—

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z vnaprejšnjo pripravo interaktivne zbirke podatkov o dobrih praksah ukrepov boja proti delu na črno na evropski ravni;

| — | OECD z zagotavljanjem tehnične podpore za razumevanje tega pojava; |
| --- | --- |

—

OECD z zagotavljanjem tehnične podpore za razumevanje tega pojava;

| 1.12 | meni, da je primerno, da se platforma opremi s sistemom nadzora in ocenjevanja prek sistema ad hoc kazalnikov in zunanjih ocenjevalcev na Komisiji. |
| --- | --- |

1.12

meni, da je primerno, da se platforma opremi s sistemom nadzora in ocenjevanja prek sistema ad hoc kazalnikov in zunanjih ocenjevalcev na Komisiji.

2.   Pojav dela na črno oziroma neprijavljenega dela v Evropski uniji

| 2.1 | Na ravni Evropske unije je delo na črno ali neprijavljeno delo opredeljeno kot „vsaka plačana dejavnost, ki je po naravi zakonita, ni pa prijavljena državnim oblastem, ob upoštevanju različnih ureditvenih sistemov držav članic“ (1). V ta okvir spada tudi napačno prijavljeno delo ali navidezna samozaposlitev, do katere pride, kadar je delavec na podlagi pogodbe za izvajanje storitev uradno prijavljen kot samozaposlena oseba, vendar pa po nacionalni zakonodaji in praksi opravlja dejavnost v okviru delovnega razmerja (2). |
| --- | --- |

2.1

Na ravni Evropske unije je delo na črno ali neprijavljeno delo opredeljeno kot „vsaka plačana dejavnost, ki je po naravi zakonita, ni pa prijavljena državnim oblastem, ob upoštevanju različnih ureditvenih sistemov držav članic“ (1). V ta okvir spada tudi napačno prijavljeno delo ali navidezna samozaposlitev, do katere pride, kadar je delavec na podlagi pogodbe za izvajanje storitev uradno prijavljen kot samozaposlena oseba, vendar pa po nacionalni zakonodaji in praksi opravlja dejavnost v okviru delovnega razmerja (2).

| 2.2 | Neprijavljeno delo in navidezno prijavljena samozaposlitev sta različna vidika pojava, ki ima negativne posledice za pravice in jamstva delavcev, za normalno delovanje konkurence na svobodnem trgu in za prosti pretok delavcev v EU. Vključitev navidezne samozaposlitve med oblike dela na črno, ki ga platforma želi odpraviti, je popolnoma ustrezna, saj gre za tipologije nepravilnosti, ki se glede na zunanje izvajanje dela na črno širijo in za delavce določajo pogoje kratenja pravic in jamstev, ki so podobni pogojem, značilnim za delo na črno (3). |
| --- | --- |

2.2

Neprijavljeno delo in navidezno prijavljena samozaposlitev sta različna vidika pojava, ki ima negativne posledice za pravice in jamstva delavcev, za normalno delovanje konkurence na svobodnem trgu in za prosti pretok delavcev v EU. Vključitev navidezne samozaposlitve med oblike dela na črno, ki ga platforma želi odpraviti, je popolnoma ustrezna, saj gre za tipologije nepravilnosti, ki se glede na zunanje izvajanje dela na črno širijo in za delavce določajo pogoje kratenja pravic in jamstev, ki so podobni pogojem, značilnim za delo na črno (3).

| 2.2.1 | Kakor je EESO že poudaril (4), trenutno ni jasne opredelitve kategorije samozaposlitve na evropski ravni, zato se pristojni organi sklicujejo na nacionalni pravni okvir, kar otežuje izvajanje strategije boja proti pojavu navidezno prijavljene samozaposlitve na evropski ravni, zlasti v okviru čezmejnega dela. |
| --- | --- |

2.2.1

Kakor je EESO že poudaril (4), trenutno ni jasne opredelitve kategorije samozaposlitve na evropski ravni, zato se pristojni organi sklicujejo na nacionalni pravni okvir, kar otežuje izvajanje strategije boja proti pojavu navidezno prijavljene samozaposlitve na evropski ravni, zlasti v okviru čezmejnega dela.

| 2.2.2 | V tem kontekstu je EESO že izrazil naklonjenost možnosti, da se izvede ocena različnih izkušenj v različnih državah članicah, na podlagi katerih se pripravijo sklepi in oblikujejo priporočila za učinkovito strategijo boja proti navidezni samozaposlitvi ali nepravilno prijavljenemu delu. V mnenju o zlorabi statusa samozaposlene osebe
   (5) je EESO izpostavil potrebo po zagotovitvi zanesljivih predpisov z opredelitvijo navidezne samozaposlitve, da se za samozaposlene in resnična mikropodjetja prepreči nelojalna konkurenca. |
| --- | --- |

2.2.2

V tem kontekstu je EESO že izrazil naklonjenost možnosti, da se izvede ocena različnih izkušenj v različnih državah članicah, na podlagi katerih se pripravijo sklepi in oblikujejo priporočila za učinkovito strategijo boja proti navidezni samozaposlitvi ali nepravilno prijavljenemu delu. V mnenju o zlorabi statusa samozaposlene osebe
   (5) je EESO izpostavil potrebo po zagotovitvi zanesljivih predpisov z opredelitvijo navidezne samozaposlitve, da se za samozaposlene in resnična mikropodjetja prepreči nelojalna konkurenca.

| 2.2.2.1 | To stališče je v skladu s stališčem, ki ga je že podalo Evropsko sodišče, ki je za zagotovitev normalnega delovanja trgov in prostega pretoka delavcev, ob poudarjanju pristojnosti držav članic pri opredelitvi statusa zaposlenega in samozaposlenega delavca, ponudilo smernice za njuno splošno opredelitev v obliki standarda, tako da je zagotovljena enotna uporaba določb ustanovnih pogodb (6). |
| --- | --- |

2.2.2.1

To stališče je v skladu s stališčem, ki ga je že podalo Evropsko sodišče, ki je za zagotovitev normalnega delovanja trgov in prostega pretoka delavcev, ob poudarjanju pristojnosti držav članic pri opredelitvi statusa zaposlenega in samozaposlenega delavca, ponudilo smernice za njuno splošno opredelitev v obliki standarda, tako da je zagotovljena enotna uporaba določb ustanovnih pogodb (6).

| 2.2.2.2 | EESO meni, da bi se s tem pristopom ekonomsko-socialni vidik samozaposlitve dodatno ovrednotil, pri čemer bi morale biti v to kategorijo vključene zgolj resnično samozaposlene osebe. Tako bi se spoštoval zakoniti status samozaposlene osebe za vse, ki bi se prostovoljno odločili za opravljanje lastne dejavnosti. EESO želi v zvezi s tem samo podati smernice državam članicam in jim predlagati primere najboljše prakse. |
| --- | --- |

2.2.2.2

EESO meni, da bi se s tem pristopom ekonomsko-socialni vidik samozaposlitve dodatno ovrednotil, pri čemer bi morale biti v to kategorijo vključene zgolj resnično samozaposlene osebe. Tako bi se spoštoval zakoniti status samozaposlene osebe za vse, ki bi se prostovoljno odločili za opravljanje lastne dejavnosti. EESO želi v zvezi s tem samo podati smernice državam članicam in jim predlagati primere najboljše prakse.

| 2.3 | Raznolikost in kompleksnost pojava dela na črno oziroma nepravilno prijavljenega dela vključuje vrsto različnih subjektov: zaposlene, ki nimajo urejenega socialnega zavarovanja ali so brez pogodbe ali pa plačani deloma v gotovini „na roko“, družinske pomočnike, delavce, ki ne prijavijo svoje druge zaposlitve, samozaposlene, ki si ne želijo urediti statusa, navidezne samozaposlene, nezakonite priseljence, ki opravljajo neprijavljeno delo, ter delavce iz tretjih držav, ki so podizvajalci del v državah članicah EU brez minimalnih standardov za dostojno delo (7). Zaradi te raznolikosti je delo na črno težko obravnavati in potrebne so posebne strategije. |
| --- | --- |

2.3

Raznolikost in kompleksnost pojava dela na črno oziroma nepravilno prijavljenega dela vključuje vrsto različnih subjektov: zaposlene, ki nimajo urejenega socialnega zavarovanja ali so brez pogodbe ali pa plačani deloma v gotovini „na roko“, družinske pomočnike, delavce, ki ne prijavijo svoje druge zaposlitve, samozaposlene, ki si ne želijo urediti statusa, navidezne samozaposlene, nezakonite priseljence, ki opravljajo neprijavljeno delo, ter delavce iz tretjih držav, ki so podizvajalci del v državah članicah EU brez minimalnih standardov za dostojno delo (7). Zaradi te raznolikosti je delo na črno težko obravnavati in potrebne so posebne strategije.

| 2.4 | Delo na črno je problem, ki se nanaša na vse države članice, in pojav, ki je v nasprotju z evropskimi ideali zakonitosti, varnosti, solidarnosti, socialne in davčne pravičnosti, svobodne konkurence na trgih ter prostega pretoka delovne sile v EU. |
| --- | --- |

2.4

Delo na črno je problem, ki se nanaša na vse države članice, in pojav, ki je v nasprotju z evropskimi ideali zakonitosti, varnosti, solidarnosti, socialne in davčne pravičnosti, svobodne konkurence na trgih ter prostega pretoka delovne sile v EU.

| 2.4.1 | Potreba po resnem boju proti neprijavljenemu delu izvira iz njegovih večplastnih učinkov na podjetja, delavce in tudi na javni proračun:






  — | konkurenca med podjetji se izkrivlja zaradi nelojalne konkurence med tistimi, ki spoštujejo pravila, in tistimi, ki tega ne počnejo, pri čemer se ohranjajo dejavnosti, ki bi verjetno ostale zunaj trga; ustvarja se tudi dinamična neučinkovitost, kadar podjetja ne rastejo, da bi ostala v sivi ekonomiji, ter nimajo dostopa do posojil in do možnosti javnih naročil; |
| --- | --- | --- |

2.4.1

Potreba po resnem boju proti neprijavljenemu delu izvira iz njegovih večplastnih učinkov na podjetja, delavce in tudi na javni proračun:

—

konkurenca med podjetji se izkrivlja zaradi nelojalne konkurence med tistimi, ki spoštujejo pravila, in tistimi, ki tega ne počnejo, pri čemer se ohranjajo dejavnosti, ki bi verjetno ostale zunaj trga; ustvarja se tudi dinamična neučinkovitost, kadar podjetja ne rastejo, da bi ostala v sivi ekonomiji, ter nimajo dostopa do posojil in do možnosti javnih naročil;

| — | delavci so v negotovem položaju tako s fizičnega vidika kot z vidika dohodka, zaposlitve in socialnih pravic, čigar posledice so vidne ne zgolj z etičnega vidika, kar zadeva njihovo dostojanstvo, temveč tudi s poklicnega vidika, saj nimajo možnosti za vseživljenjsko učenje in poklicno usposabljanje ali za spremembo nalog, proizvodnih procesov in proizvodov; |
| --- | --- |

—

delavci so v negotovem položaju tako s fizičnega vidika kot z vidika dohodka, zaposlitve in socialnih pravic, čigar posledice so vidne ne zgolj z etičnega vidika, kar zadeva njihovo dostojanstvo, temveč tudi s poklicnega vidika, saj nimajo možnosti za vseživljenjsko učenje in poklicno usposabljanje ali za spremembo nalog, proizvodnih procesov in proizvodov;

| — | javni proračun se manjša zaradi manjših prihodkov od davkov in socialnih prispevkov (angl. tax gap) in pojavlja se neenaka porazdelitev stroškov javnih storitev in storitev socialne države (angl. free riding). |
| --- | --- |

—

javni proračun se manjša zaradi manjših prihodkov od davkov in socialnih prispevkov (angl. tax gap) in pojavlja se neenaka porazdelitev stroškov javnih storitev in storitev socialne države (angl. free riding).

| 2.4.2 | Obseg neprijavljenega dela znotraj EU se razlikuje glede na posamezni sektor: kmetijstvo, gradbeništvo, obrtništvo (tekstil, oblačila, obutev itd.), trgovina na drobno, hotelirstvo, gostinstvo, storitve vzdrževanja in popravil, storitev nege ljudi in gospodinjskih storitev (8). |
| --- | --- |

2.4.2

Obseg neprijavljenega dela znotraj EU se razlikuje glede na posamezni sektor: kmetijstvo, gradbeništvo, obrtništvo (tekstil, oblačila, obutev itd.), trgovina na drobno, hotelirstvo, gostinstvo, storitve vzdrževanja in popravil, storitev nege ljudi in gospodinjskih storitev (8).

| 2.5 | Ocene dela na črno se močno razlikujejo in kvantifikacija pojava na ravni EU na podlagi statističnih podatkov je zelo kompleksna. Ta problem je razviden tudi na podlagi rezultatov najnovejših raziskav (9). Ta nejasnost seveda neposredno vpliva na zmožnost uvajanja učinkovitih ukrepov, ki bi zahtevali usmerjeno ukrepanje po posameznih sektorjih. |
| --- | --- |

2.5

Ocene dela na črno se močno razlikujejo in kvantifikacija pojava na ravni EU na podlagi statističnih podatkov je zelo kompleksna. Ta problem je razviden tudi na podlagi rezultatov najnovejših raziskav (9). Ta nejasnost seveda neposredno vpliva na zmožnost uvajanja učinkovitih ukrepov, ki bi zahtevali usmerjeno ukrepanje po posameznih sektorjih.

| 2.5.1 | Na podlagi izsledkov ene izmed zadnjih študij Eurofounda je 18,6 % vprašanih v 27 državah članicah leta 2008 opravljalo delo na črno (10). Izmed slednjih je bilo 31,3 % zaposlenih, ki so del plače dobili v gotovini, ki je njihovi delodajalci niso prijavili (pogosto okoli četrtino svoje plače); 14,4 % delavcev, ki sploh niso bili prijavljeni; 14,4 % samozaposlenih, ki niso bili prijavljeni; 39,7 % pa je obsegalo storitve v gotovini med osebami, ki so jih povezovale družinske, družbene ali prijateljske vezi itd. Glede na zadnjo raziskavo Eurobarometer (11) iz leta 2013 (12) je zgolj 4 % vprašancev priznalo, da so opravljali delo na črno. Vendar jih je 11 % priznalo, da so zadnje leto plačali za blago ali storitve, za katere so utemeljeno sklepali, da so vključevale delo na črno. Med državami članicami EU obstajajo velike razlike (13). |
| --- | --- |

2.5.1

Na podlagi izsledkov ene izmed zadnjih študij Eurofounda je 18,6 % vprašanih v 27 državah članicah leta 2008 opravljalo delo na črno (10). Izmed slednjih je bilo 31,3 % zaposlenih, ki so del plače dobili v gotovini, ki je njihovi delodajalci niso prijavili (pogosto okoli četrtino svoje plače); 14,4 % delavcev, ki sploh niso bili prijavljeni; 14,4 % samozaposlenih, ki niso bili prijavljeni; 39,7 % pa je obsegalo storitve v gotovini med osebami, ki so jih povezovale družinske, družbene ali prijateljske vezi itd. Glede na zadnjo raziskavo Eurobarometer (11) iz leta 2013 (12) je zgolj 4 % vprašancev priznalo, da so opravljali delo na črno. Vendar jih je 11 % priznalo, da so zadnje leto plačali za blago ali storitve, za katere so utemeljeno sklepali, da so vključevale delo na črno. Med državami članicami EU obstajajo velike razlike (13).

| 2.5.2 | Trenutno še ni jasno, kakšen vpliv ima kriza na pojav dela na črno. Obseg pojava se utegne še povečati v sektorjih in zaposlitvah, kjer je že prisoten, in se razširiti na druge (na primer z razvojem tehnologije na področju informacij in komunikacij) (14). |
| --- | --- |

2.5.2

Trenutno še ni jasno, kakšen vpliv ima kriza na pojav dela na črno. Obseg pojava se utegne še povečati v sektorjih in zaposlitvah, kjer je že prisoten, in se razširiti na druge (na primer z razvojem tehnologije na področju informacij in komunikacij) (14).

| 2.6 | Proces globalizacije in družbeno-demografske spremembe ustvarjajo tudi več prostora za sivo ekonomijo in neprijavljeno delo, zato bo treba ustrezno prilagoditi politike boja proti tem pojavom. V tem smislu je zmožnost ukrepanja posameznih držav zagotovo omejena, kar je posebej očitno pri nadnacionalnih vidikih dela na črno. |
| --- | --- |

2.6

Proces globalizacije in družbeno-demografske spremembe ustvarjajo tudi več prostora za sivo ekonomijo in neprijavljeno delo, zato bo treba ustrezno prilagoditi politike boja proti tem pojavom. V tem smislu je zmožnost ukrepanja posameznih držav zagotovo omejena, kar je posebej očitno pri nadnacionalnih vidikih dela na črno.

| 2.7 | Vključenost nezakonitih priseljencev v delo na črno je resen problem, ki ga je treba obravnavati v okviru globalne strategije boja proti nezakonitemu priseljevanju. Številni nezakoniti priseljenci so prisiljeni v delo na črno, če želijo preživeti. Možnost dela na črno pa lahko med drugim celo spodbudi nezakonito priseljevanje. |
| --- | --- |

2.7

Vključenost nezakonitih priseljencev v delo na črno je resen problem, ki ga je treba obravnavati v okviru globalne strategije boja proti nezakonitemu priseljevanju. Številni nezakoniti priseljenci so prisiljeni v delo na črno, če želijo preživeti. Možnost dela na črno pa lahko med drugim celo spodbudi nezakonito priseljevanje.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Odločitev za vzpostavitev evropske platforme je rezultat dolgega procesa razmišljanja o resnosti pojava in natančne priprave v okviru glavnih evropskih institucij (15). |
| --- | --- |

3.1

Odločitev za vzpostavitev evropske platforme je rezultat dolgega procesa razmišljanja o resnosti pojava in natančne priprave v okviru glavnih evropskih institucij (15).

| 3.2 | Predlog za vzpostavitev evropske platforme z obvezno udeležbo vseh držav članic se šteje za usklajeno pobudo EU, saj je dandanes delo na črno problem, ki zadeva vse države članice, v sicer različni meri, vendar s skupnimi značilnostmi. |
| --- | --- |

3.2

Predlog za vzpostavitev evropske platforme z obvezno udeležbo vseh držav članic se šteje za usklajeno pobudo EU, saj je dandanes delo na črno problem, ki zadeva vse države članice, v sicer različni meri, vendar s skupnimi značilnostmi.

| 3.2.1 | Vzpostavitev te oblike sodelovanja med državami članicami je med drugim še večjega pomena zaradi potrebe po zagotavljanju spoštovanja in zaščite evropskih idealov solidarnosti in socialne pravičnosti, svobodne konkurence na trgih, temeljnih načel prostega pretoka delavcev EU, pa tudi zaradi vprašanj v zvezi s čezmejnimi vidiki dela na črno in izzivov, povezanih z mobilnostjo dela. |
| --- | --- |

3.2.1

Vzpostavitev te oblike sodelovanja med državami članicami je med drugim še večjega pomena zaradi potrebe po zagotavljanju spoštovanja in zaščite evropskih idealov solidarnosti in socialne pravičnosti, svobodne konkurence na trgih, temeljnih načel prostega pretoka delavcev EU, pa tudi zaradi vprašanj v zvezi s čezmejnimi vidiki dela na črno in izzivov, povezanih z mobilnostjo dela.

| 3.2.2 | Vzpostavitev platforme bo morala zagotoviti večje usklajevanje med različnimi odbori in delovnimi skupinami, ki obstajajo v državah članicah, da se tako zapolni vrzel na ravni EU, kjer je bilo doslej delo na črno obravnavano neenako in premalo usklajeno. |
| --- | --- |

3.2.2

Vzpostavitev platforme bo morala zagotoviti večje usklajevanje med različnimi odbori in delovnimi skupinami, ki obstajajo v državah članicah, da se tako zapolni vrzel na ravni EU, kjer je bilo doslej delo na črno obravnavano neenako in premalo usklajeno.

| 3.2.3 | Usklajeno sodelovanje vseh držav članic EU je ključno za okrepitev prizadevanj za boj proti različnim oblikam nezakonitega dela (vključno z navidezno samozaposlitvijo) pa tudi za obravnavo čezmejnih vidikov vprašanj v zvezi s pojavom neprijavljenih delavcev iz tretjih držav, ki nimajo urejenega statusa. |
| --- | --- |

3.2.3

Usklajeno sodelovanje vseh držav članic EU je ključno za okrepitev prizadevanj za boj proti različnim oblikam nezakonitega dela (vključno z navidezno samozaposlitvijo) pa tudi za obravnavo čezmejnih vidikov vprašanj v zvezi s pojavom neprijavljenih delavcev iz tretjih držav, ki nimajo urejenega statusa.

| 3.3 | Pozdraviti je treba, da predlog za evropsko platformo v celoti spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, ki veljata v EU, in bo ti morala še naprej spoštovati. |
| --- | --- |

3.3

Pozdraviti je treba, da predlog za evropsko platformo v celoti spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, ki veljata v EU, in bo ti morala še naprej spoštovati.

| 3.3.1 | Ukrepi za preprečevanje dela na črno in odvračanje od njega ostajajo v pristojnosti držav članic. Nekazenske (upravne in neupravne) ter kazenske sankcije so določene na podlagi načela zakonitosti, ob spoštovanju postopkov in zakonodaje, ki veljajo v posamezni državi. |
| --- | --- |

3.3.1

Ukrepi za preprečevanje dela na črno in odvračanje od njega ostajajo v pristojnosti držav članic. Nekazenske (upravne in neupravne) ter kazenske sankcije so določene na podlagi načela zakonitosti, ob spoštovanju postopkov in zakonodaje, ki veljajo v posamezni državi.

| 3.4 | Boj proti nezakonitemu delu je ključna politična odločitev EU. S to strategijo je mogoče osvetliti nezakonito delo, ki je ključni dejavnik gospodarske rasti, da se oživi konkurenčnost gospodarskega in socialnega sistema EU na podlagi smernic, določenih v strategiji Evropa 2020. |
| --- | --- |

3.4

Boj proti nezakonitemu delu je ključna politična odločitev EU. S to strategijo je mogoče osvetliti nezakonito delo, ki je ključni dejavnik gospodarske rasti, da se oživi konkurenčnost gospodarskega in socialnega sistema EU na podlagi smernic, določenih v strategiji Evropa 2020.

| 3.5 | Ukrepi za preprečevanje dela na črno in odvračanje od njega se morajo usmeriti na dejanske vzroke tega pojava, vključevati pa morajo različne instrumente boja proti delu na črno, s kontrolami in sankcijami za boj proti nepoštenim, krivičnim in neprijavljenim trgovinskim in poslovnim praksam ter z ukrepi pametne pravne ureditve za zagotovitev stabilnega in predvidljivega pravnega okvira. |
| --- | --- |

3.5

Ukrepi za preprečevanje dela na črno in odvračanje od njega se morajo usmeriti na dejanske vzroke tega pojava, vključevati pa morajo različne instrumente boja proti delu na črno, s kontrolami in sankcijami za boj proti nepoštenim, krivičnim in neprijavljenim trgovinskim in poslovnim praksam ter z ukrepi pametne pravne ureditve za zagotovitev stabilnega in predvidljivega pravnega okvira.

| 3.5.1 | Zaželeno bi bilo, da se ustvarijo ugodni pogoji za podjetja in delavce ter s tem zmanjšajo stroški izvajanja predpisov, reformirajo in poenostavijo upravni in davčni postopki ter izboljšajo predpisi na področju dela in varstva pri delu, sezonskega in občasnega dela ter novih oblik dela. |
| --- | --- |

3.5.1

Zaželeno bi bilo, da se ustvarijo ugodni pogoji za podjetja in delavce ter s tem zmanjšajo stroški izvajanja predpisov, reformirajo in poenostavijo upravni in davčni postopki ter izboljšajo predpisi na področju dela in varstva pri delu, sezonskega in občasnega dela ter novih oblik dela.

| 3.5.2 | Pomembno vlogo pri ukrepih za preprečevanje dela na črno in odvračanje od njega imajo lahko ugodne davčne politike z uvedbo davčnih ugodnosti, ki nagrajujejo spoštovanje predpisov in spodbujajo osvetlitev primerov neprijavljenega dela, vključno z gospodinjskimi storitvami in storitvami nege oseb. |
| --- | --- |

3.5.2

Pomembno vlogo pri ukrepih za preprečevanje dela na črno in odvračanje od njega imajo lahko ugodne davčne politike z uvedbo davčnih ugodnosti, ki nagrajujejo spoštovanje predpisov in spodbujajo osvetlitev primerov neprijavljenega dela, vključno z gospodinjskimi storitvami in storitvami nege oseb.

| 3.6 | Pri vzpostavitvi evropske platforme se je treba pri reševanju problema izogniti temu, da bi prišlo do podvajanja z obstoječimi pobudami in oblikami sodelovanja ter neučinkovitimi in odvečnimi obveznostmi poročanja. |
| --- | --- |

3.6

Pri vzpostavitvi evropske platforme se je treba pri reševanju problema izogniti temu, da bi prišlo do podvajanja z obstoječimi pobudami in oblikami sodelovanja ter neučinkovitimi in odvečnimi obveznostmi poročanja.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Čeprav je razumevanje razsežnosti in dinamik dela na črno pogosto pomanjkljivo, je vseeno jasno, da bi se ukrepanje nacionalnih oblasti za boj proti temu pojavu okrepilo s prispevkom neposrednega vpogleda vanj, ki bi ga omogočili socialni partnerji, organizacije MSP, samostojni poklici, socialno gospodarstvo in splošneje organizacije civilne družbe. Tak tok informacij je dejansko najboljše jamstvo za učinkovitejšo usmeritev dela platforme. |
| --- | --- |

4.1

Čeprav je razumevanje razsežnosti in dinamik dela na črno pogosto pomanjkljivo, je vseeno jasno, da bi se ukrepanje nacionalnih oblasti za boj proti temu pojavu okrepilo s prispevkom neposrednega vpogleda vanj, ki bi ga omogočili socialni partnerji, organizacije MSP, samostojni poklici, socialno gospodarstvo in splošneje organizacije civilne družbe. Tak tok informacij je dejansko najboljše jamstvo za učinkovitejšo usmeritev dela platforme.

| 4.2 | Pri imenovanju enotne nacionalne kontaktne točke je pomembno, da države članice nujno vključijo socialne partnerje in organizacije civilne družbe, ki imajo ključno vlogo pri boju proti neprijavljenemu delu na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

4.2

Pri imenovanju enotne nacionalne kontaktne točke je pomembno, da države članice nujno vključijo socialne partnerje in organizacije civilne družbe, ki imajo ključno vlogo pri boju proti neprijavljenemu delu na nacionalni ravni.

| 4.2.1 | Bistveno je, da pred vsako sejo evropske platforme vsaka država članica organizira pripravljalno sejo, kasneje pa sejo, na kateri se predstavijo rezultati dela platforme. |
| --- | --- |

4.2.1

Bistveno je, da pred vsako sejo evropske platforme vsaka država članica organizira pripravljalno sejo, kasneje pa sejo, na kateri se predstavijo rezultati dela platforme.

| 4.3 | EESO je poudaril, da je treba okrepiti ukrepe boja proti neprijavljenem delu s „sistematično izmenjavo informacij, podatkov in ocen na evropski ravni, da se zagotovi vključitev in sodelovanje pristojnih oblasti in vključenih socialnih partnerjev“ (16). |
| --- | --- |

4.3

EESO je poudaril, da je treba okrepiti ukrepe boja proti neprijavljenem delu s „sistematično izmenjavo informacij, podatkov in ocen na evropski ravni, da se zagotovi vključitev in sodelovanje pristojnih oblasti in vključenih socialnih partnerjev“ (16).

| 4.3.1 | EESO si je stalno prizadeval za spodbujanje skupnih instrumentov, politik in dobrih praks, da bi s tem vplivali na gospodarske dejavnike pa tudi na kulturni in socialni okvir. Zato poziva, naj se njegova vloga pri delovanju platforme uradno prizna in se ga vključi med opazovalce platforme. |
| --- | --- |

4.3.1

EESO si je stalno prizadeval za spodbujanje skupnih instrumentov, politik in dobrih praks, da bi s tem vplivali na gospodarske dejavnike pa tudi na kulturni in socialni okvir. Zato poziva, naj se njegova vloga pri delovanju platforme uradno prizna in se ga vključi med opazovalce platforme.

| 4.4 | Ozaveščanje javnosti, ki je predvideno v okviru platforme, je pomembna priložnost za spodbuditev ukrepov preprečevanja dela na črno, zmanjševanja njegovega obsega in boja proti njemu v vseh državah članicah. V tem okviru ne gre zanemariti možnosti vključevanja civilne družbe v usmerjevalnem odboru za strategijo Evropa 2020 in drugih organih EESO, tako da se zagotovijo skupna prizadevanja EESO in nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov. |
| --- | --- |

4.4

Ozaveščanje javnosti, ki je predvideno v okviru platforme, je pomembna priložnost za spodbuditev ukrepov preprečevanja dela na črno, zmanjševanja njegovega obsega in boja proti njemu v vseh državah članicah. V tem okviru ne gre zanemariti možnosti vključevanja civilne družbe v usmerjevalnem odboru za strategijo Evropa 2020 in drugih organih EESO, tako da se zagotovijo skupna prizadevanja EESO in nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov.

| 4.4.1 | Nacionalni organi so premalo storili na področju preprečevanja tega pojava, ozaveščanja in svetovanja (17), zato je pomembno, da se v okviru platforme razpravlja o tovrstnih ukrepih, tudi prek skupnih dejavnosti, kot so evropske kampanje, predvidene tudi v členu 4(i). |
| --- | --- |

4.4.1

Nacionalni organi so premalo storili na področju preprečevanja tega pojava, ozaveščanja in svetovanja (17), zato je pomembno, da se v okviru platforme razpravlja o tovrstnih ukrepih, tudi prek skupnih dejavnosti, kot so evropske kampanje, predvidene tudi v členu 4(i).

| 4.5 | EESO se v celoti strinja z opredelitvijo delovanja in nalog platforme. Izmenjava informacij in delitev dobrih praks ter razvoj analiz, raziskav in kompetenc (prek skupnih tečajev usposabljanja) so zagotovo prvi korak za izvajanje nadnacionalnih usklajenih operativnih ukrepov. V tem smislu bi bil EESO naklonjen okrepitvi mandata platforme, tako da bi se v njenem okviru lahko oblikovala priporočila v zvezi s predpisi tako na ravni EU kot tudi v posameznih državah članicah, da bi se zagotovilo bolj učinkovito izvajanje strategije (na primer s predlogi učinkovitejših ukrepov čezmejnega sodelovanja pri inšpekcijskih ukrepih nadzora in boja proti delu na črno). |
| --- | --- |

4.5

EESO se v celoti strinja z opredelitvijo delovanja in nalog platforme. Izmenjava informacij in delitev dobrih praks ter razvoj analiz, raziskav in kompetenc (prek skupnih tečajev usposabljanja) so zagotovo prvi korak za izvajanje nadnacionalnih usklajenih operativnih ukrepov. V tem smislu bi bil EESO naklonjen okrepitvi mandata platforme, tako da bi se v njenem okviru lahko oblikovala priporočila v zvezi s predpisi tako na ravni EU kot tudi v posameznih državah članicah, da bi se zagotovilo bolj učinkovito izvajanje strategije (na primer s predlogi učinkovitejših ukrepov čezmejnega sodelovanja pri inšpekcijskih ukrepih nadzora in boja proti delu na črno).

| 4.6 | Kot je bilo že navedeno v prejšnjem mnenju, bi morala platforma spodbujati pogoje, s pomočjo katerih bi bilo mogoče oblikovati kvantitativno in kvalitativno analizo: i) pojava nezakonitega dela (ki se med posamezni državami članicami močno razlikuje); ii) negativnih gospodarskih in družbenih učinkov, ki različno vplivajo na države članice glede na različne strukturne razmere in kontekst; iii) učinkovitosti ukrepov boja proti delu na črno znotraj držav članic. |
| --- | --- |

4.6

Kot je bilo že navedeno v prejšnjem mnenju, bi morala platforma spodbujati pogoje, s pomočjo katerih bi bilo mogoče oblikovati kvantitativno in kvalitativno analizo: i) pojava nezakonitega dela (ki se med posamezni državami članicami močno razlikuje); ii) negativnih gospodarskih in družbenih učinkov, ki različno vplivajo na države članice glede na različne strukturne razmere in kontekst; iii) učinkovitosti ukrepov boja proti delu na črno znotraj držav članic.

| 4.6.1 | V tem smislu je vzpostavitev takšne platforme pomembna, zaželeno pa je tudi, da bi imela tako Eurostat kot Eurofound pomembno vlogo znotraj nje.






  — | Eurostat bi lahko zagotovil tehnično podporo za reševanje metodoloških težav glede ocen obsega in razvoja dela na črno ter neprijavljenega dela, ki so trenutno nepopolne in jih ne uporabljajo vsi. |
| --- | --- | --- |

4.6.1

V tem smislu je vzpostavitev takšne platforme pomembna, zaželeno pa je tudi, da bi imela tako Eurostat kot Eurofound pomembno vlogo znotraj nje.

—

Eurostat bi lahko zagotovil tehnično podporo za reševanje metodoloških težav glede ocen obsega in razvoja dela na črno ter neprijavljenega dela, ki so trenutno nepopolne in jih ne uporabljajo vsi.

| — | Eurofound bi lahko na podlagi dela platforme razvil sedanjo podatkovno zbirko (Interactive knowledge bank), ki mu je na voljo v interaktivni zbirki podatkov dobrih praks ukrepanja v boju proti delu na črno. |
| --- | --- |

—

Eurofound bi lahko na podlagi dela platforme razvil sedanjo podatkovno zbirko (Interactive knowledge bank), ki mu je na voljo v interaktivni zbirki podatkov dobrih praks ukrepanja v boju proti delu na črno.

| 4.7 | Ker OECD že vrsto let pridobiva posebne izkušnje na področju dela na črno (18), je po mnenju EESO primerno, da se to organizacijo v vlogi opazovalca povabi k sodelovanju v evropski platformi. |
| --- | --- |

4.7

Ker OECD že vrsto let pridobiva posebne izkušnje na področju dela na črno (18), je po mnenju EESO primerno, da se to organizacijo v vlogi opazovalca povabi k sodelovanju v evropski platformi.

| 4.8 | Spremljanje dejavnosti platforme bi moralo biti stalno, ne samo vsaka štiri leta, in zagotoviti bi bilo treba dejansko vključenost zunanjih ocenjevalcev v izbiranje kazalnikov rezultatov in posledic ter v ocenjevanje programa platforme. |
| --- | --- |

4.8

Spremljanje dejavnosti platforme bi moralo biti stalno, ne samo vsaka štiri leta, in zagotoviti bi bilo treba dejansko vključenost zunanjih ocenjevalcev v izbiranje kazalnikov rezultatov in posledic ter v ocenjevanje programa platforme.

V Bruslju, 10. septembra 2014.

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2007) 628.

1

(2)  COM(2014) 221 final.

2

(3)  Evropski parlament (2013), Social protection rights of economically dependent self-employed workers. Study (Študija o socialni zaščiti pravic ekonomsko odvisnih samozaposlenih delavcev); Floren, B. (2013), Fake Self-employment in the EU – A comparison between the Netherlands and the UK (Navidezna samozaposlitev v EU – Primerjava med Nizozemsko in Združenim kraljestvom), Tilburg University.

3

Social protection rights of economically dependent self-employed workers. Study

Fake Self-employment in the EU – A comparison between the Netherlands and the UK

(4)  CES2063-2012_00_00_TRA_PA.

4

(5)  UL C 161, 6.6.2013, str. 14–19.

5

(6)  Kakor je poudarjeno v Floren, B. (2013), navedeno zgoraj, je sodba Evropskega sodišča (CGE) C-66/85 z dne 3.7.1986 v zadevi Lawrie-Blum proti deželi Baden-Württemberg zaposlenega delavca opredelila kot osebo, ki za določeno obdobje izvaja storitve za drugo osebo in pod njenim vodstvom, v zameno za to pa dobi plačilo. Taka opredelitev, ki jo najdemo v nedavnih sodbah Evropskega sodišča (združeni zadevi C-22/08 in C-23/08, Athanasios Vatsouras in Josif Koupatantze proti Arbeitsgemeinschaft (ARGE) Nürnberg 900; C-268/99, sodba z dne 20.11.2001, Jany in drugi) je implicitno opredelila domneve za določitev (s pomočjo izključitve) tudi samozaposlitve. V podporo temu je razvidno, da je v že omenjeni sodbi C-268/99 Evropsko sodišče izrecno izjavilo, da je treba vsakršno dejavnost, ki jo oseba ne izvaja v podrejenem odnosu, opredeliti kot dejavnost v okviru samozaposlitve.

6

(7)  Evropska komisija (2014), Undeclared work in the EU (Neprijavljeno delo v EU). Posebna izdaja Eurobarometra 402: A.T. Kearney, VISA, Schneider, F., (2013) The Shadow Economy in Europe (Siva ekonomija v Evropi).

7

Undeclared work in the EU

The Shadow Economy in Europe

(8)  Evropska komisija (2014), navedeno zgoraj; Evropska komisija (2013), Employment and Social Development in Europe (Zaposlovanje in socialni razvoj v Evropi); Hazans, Mihails (2011), Informal Workers across Europe: Evidence from 30 European Countries (Neformalni delavci po Evropi: izkušnje iz 30 evropskih držav), Svetovna banka; Koettl, Johannes; Packard, Truman; Montenegro, Claudio E. (2012), In From the Shadow: Integrating Europe's Informal Labor (Iz sence: povezovanje evropskega neformalnega dela), Washington, DC: Svetovna banka.

8

Employment and Social Development in Europe

Informal Workers across Europe: Evidence from 30 European Countries

In From the Shadow: Integrating Europe's Informal Labor

(9)  Glej zlasti: Eurofound (2013), Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008 (Preprečevanje dela na črno v 27 državah članicah Evropske unije in na Norveškem. Pristopi in ukrepi od leta 2008); Eurofound (2013) [b] Tackling undeclared work in Croatia and four EU candidate countries (Preprečevanje dela na črno na Hrvaškem in v štirih državah kandidatkah za vstop v EU); posebna izdaja Eurobarometra 402, Undeclared work in the European Union (Delo na črno v Evropski uniji), marec 2014.

9

Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008

Tackling undeclared work in Croatia and four EU candidate countries

Undeclared work in the European Union

(10)  Eurofound (2013) [b].

10

(11)  Vsi podatki izhajajo iz neposrednih raziskav, ki so temeljile na osebnih intervjujih z državljani EU. Ozaveščenost o problematiki, nacionalne opredelitve, preglednost dela na črno in zaupanje v osebe, ki vodijo intervju, so zato pomembni dejavniki, ki določajo, ali državljani lahko navedejo, da so opravljali ali izkoristili delo na črno.

11

(12)  Posebni Eurobarometer 402, Poročilo o delu na črno v Evropski uniji, 2013.

12

http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_402_en.pdf

(13)  COM(2014) 221 final.

13

(14)  Evropska komisija, 2013, navedeno zgoraj.

14

(15)  Glej COM(2010) 2020, COM(2012) 173, Sklep Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 in Resolucijo Evropskega parlamenta 2013/2112(INI)-14/01/2014 z dne 14. januarja 2014.

15

(16)  UL C 177, 11.6.2014, str. 9–14.

16

(17)  V posebnih priporočilih za leto 2014 za posamezne države so bila za ukrepanje na področju boja proti delu na črno posebna priporočila oblikovana za Bolgarijo, Hrvaško, Madžarsko, Italijo, Latvijo, Romunijo in Španijo.

17

(18)  OECD, 2002, Measuring the Non-Observed Economy – A Handbook; OECD (Merjenje neopažene ekonomije – priročnik), 2014, The Non-Observed Economy in the System of National Accounts (Neopažena ekonomija v sistemu nacionalnih računov), Gyomai, G:, van de Ven, P., Statistics Brief, št. 18.

18

Measuring the Non-Observed Economy – A Handbook

The Non-Observed Economy in the System of National Accounts

---

PRILOGA

k Kmnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Naslednji amandmaji, ki so bili med razpravo zavrnjeni, so prejeli vsaj četrtino glasov:

Točka 1.5

Besedilo se spremeni tako:

„kljub temu, da priznava
  ugotavlja, da sta delo na črno in navidezno prijavljena samozaposlitev, torej lažna samozaposlitev, dva ločena pojma., meni, da je prav, da se lažna samozaposlitev vključi med oblike dela na črno, ki jih je treba preprečiti, od njih odvračati in se proti njim boriti v okviru platforme zaradi negativnih posledic dela na črno: i) na pravice in jamstva delavcev; ii) na normalno delovanje svobodne konkurence trgov; iii) na prost pretok delavcev v EU
  EESO je že poudaril

   (1)

  , da ‚so potrebni bolj zanesljivi dokazi‘ na tem področju, ob tem pa priporočil, da ‚se urejanje specifičnih težav samozaposlenih preuči v okviru socialnega dialoga na evropski in nacionalni ravni in da se organizacijam, ki zastopajo njihove interese, omogoči sodelovanje v takem dialogu‘;“

Rezultat glasovanja

Rezultat glasovanja

| Za | : | 107 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 153 |
| Vzdržani | : | 12 |

Za

:

107

Proti

:

153

Vzdržani

:

12

Točka 1.5.1

Točka 1.5.1

Besedilo se spremeni tako:

„upa, da bo v okviru platforma
  e ob upoštevanju predpisov in nacionalnih praks ter izkušenj iz različnih držav članic spodbudila sodelovanje med posameznimi državami članicami s pobudami, katerih cilj je izboljšanje znanja, razvijanje izmenjave informacij in najboljše prakse, pospeševanje inovativnih pristopov in vrednotenje izkušenj z opredelitvijo navidezne samozaposlitve mogoče zagotoviti učinkovito strategijo boja proti temu pojavu;“

Rezultat glasovanja

Rezultat glasovanja

| Za | : | 113 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 149 |
| Vzdržani | : | 10 |

Za

:

113

Proti

:

149

Vzdržani

:

10

Točka 1.6

Točka 1.6

Besedilo se spremeni tako:

„čeprav se v celoti strinja z delovanjem in nalogami platforme, meni, da bi bil njen mandat lahko večji in bi vključeval možnost oblikovanja priporočil v zvezi s predpisi tako na ravni EU kot tudi v posameznih državah članicah, da bi se zagotovilo bolj učinkovito izvajanje strategije (na primer s predlogi učinkovitejših dejavnosti čezmejnega sodelovanja pri inšpekcijskih ukrepih nadzora in boja proti delu na črno)
  se strinja z delovanjem in nalogami platforme, saj so zgolj okvirne
  ;“

Rezultat glasovanja

Rezultat glasovanja

| Za | : | 114 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 150 |
| Vzdržani | : | 9 |

Za

:

114

Proti

:

150

Vzdržani

:

9

Točka 2.1

Točka 2.1

Besedilo se spremeni tako:

„Na ravni Evropske unije je delo na črno ali neprijavljeno delo opredeljeno kot ‚vsaka plačana dejavnost, ki je po naravi zakonita, ni pa prijavljena državnim oblastem, ob upoštevanju različnih ureditvenih sistemov držav članic‘
   (2)
  .

  V ta okvir spada tudi napačno prijavljeno delo ali navidezna samozaposlitev, do katere pride, kadar je delavec na podlagi pogodbe za izvajanje storitev uradno prijavljen kot samozaposlena oseba, vendar pa po nacionalni zakonodaji in praksi opravlja dejavnost v okviru delovnega razmerja

   (3).
  “

Rezultat glasovanja

Rezultat glasovanja

| Za | : | 104 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 142 |
| Vzdržani | : | 6 |

Za

:

104

Proti

:

142

Vzdržani

:

6

Točka 2.2

Točka 2.2

Besedilo se spremeni tako:

„Neprijavljeno delo in navidezno prijavljena samozaposlitev sta različna vidika pojava, ki ima negativne posledice za pravice in jamstva delavcev, za normalno delovanje konkurence na svobodnem trgu in za prosti pretok delavcev v EU. Navidezno prijavljena samozaposlitev je določena v nacionalni zakonodaji in s pravno opredelitvijo, ki razlikuje med plačano zaposlitvijo in samozaposlitvijo, in vsaka država članica je odgovorna za sprejetje določb, potrebnih za uskladitev z davčnimi obveznostmi in obveznostmi na področju socialne varnosti. Navidezno prijavljene samozaposlitve ni mogoče obravnavati na ravni EU, ne da bi se pri tem sklicevali na različne nacionalne opredelitve in statuse samozaposlenih.
  Vključitev
  Boj proti navidezni
  e samozaposlitvi
  e med oblike dela na črno, ki ga platforma želi odpraviti, je popolnoma ustrezna
  je nujen, saj gre za tipologijo
  e nepravilnosti, ki se glede na zunanje izvajanje dela na črno širijo in za delavce določajo pogoje kratenja pravic in jamstev, ki so podobni pogojem, značilnim za delo na črno6.“

Rezultat glasovanja

Rezultat glasovanja

| Za | : | 112 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 142 |
| Vzdržani | : | 10 |

Za

:

112

Proti

:

142

Vzdržani

:

10

Točka 2.2.1

Točka 2.2.1

Besedilo se spremeni tako:

„Kakor je EESO že poudaril4, trenutno ni jasne opredelitve kategorije samozaposlitve na evropski ravni, zato se pristojni organi sklicujejo na nacionalni pravni okvir, kar otežuje izvajanje strategije boja proti pojavu navidezno prijavljene samozaposlitve na evropski ravni, zlasti v okviru čezmejnega dela. EESO je poudaril

   (4)

  , da se ‚status samozaposlene osebe [...] med posameznimi državami članicami razlikuje‘ in da ‚različne opredelitve ne obstajajo samo v posameznih evropskih državah, ampak tudi v zakonodaji EU‘.“

Rezultat glasovanja

Rezultat glasovanja

| Za | : | 115 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 151 |
| Vzdržani | : | 5 |

Za

:

115

Proti

:

151

Vzdržani

:

5

Točka 2.2.2

Točka 2.2.2

Besedilo se spremeni tako:

„V tem kontekstu je EESO že izrazil naklonjenost možnosti, da se izvede ocena različnih izkušenj v različnih državah članicah, na podlagi katerih se pripravijo sklepi in oblikujejo priporočila za učinkovito strategijo boja proti navidezni samozaposlitvi ali nepravilno prijavljenemu delu. V mnenju o zlorabi statusa samozaposlene osebe5, je EESO izpostavil, da so
  potrebo po zagotovitvi zanesljivih predpisov z opredelitvijo navidezne samozaposlitve, da se za samozaposlene in resnična mikropodjetja prepreči nelojalna konkurenca.‚za oceno števila prizadetih delavcev ter najbolj kritičnih meja [...] potrebni bolj zanesljivi dokazi, kar terja dodatne strokovne raziskave‘. EESO je tudi priporočil, da ‚se urejanje specifičnih težav samozaposlenih preuči v okviru socialnega dialoga na evropski in nacionalni ravni in da se organizacijam, ki zastopajo njihove interese, omogoči sodelovanje v takem dialogu‘.“

Rezultat glasovanja

Rezultat glasovanja

| Za | : | 113 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 156 |
| Vzdržani | : | 9 |

Za

:

113

Proti

:

156

Vzdržani

:

9

Točka 3.3

Točka 3.3

Besedilo se spremeni tako:

„Pozdraviti je treba, da pPredlog za evropsko platformo mora v celoti spoštovati
  uje
  pravni red EU in načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, ki veljata v EU, in bo ti morala še naprej spoštovati.“

Rezultat glasovanja

Rezultat glasovanja

| Za | : | 105 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 152 |
| Vzdržani | : | 13 |

Za

:

105

Proti

:

152

Vzdržani

:

13

---

(1)  UL C 161, 6.6.2013, str. 14–19.

1

(2)  COM(2007) 628.

2

(3)  COM(2014) 221 final.

3

COM(2014) 221 final.

(4)  UL C 161, 6.6.2013, str. 14–19.

4

---

| 19.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/52

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi ribolova z visečimi mrežami, spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98, (ES) št. 812/2004, (ES) št. 2187/2005 in (ES) št. 1967/2006 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 894/97

(COM(2014) 265 final – 2014/0138 (COD))

(2014/C 458/09)

| Poročevalec: | Thomas McDONOGH |
| --- | --- |

Poročevalec:

Thomas McDONOGH

Svet je 22. maja 2014 sklenil, da v skladu s členom 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi ribolova z visečimi mrežami, spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98, (ES) št. 812/2004, (ES) št. 2187/2005 in (ES) št. 1967/2006 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 894/97

COM(2014) 265 final – 2014/0138 (COD).

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 18. julija 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 501. plenarnem zasedanju 10. in 11. septembra 2014 (seja z dne 10. septembra) s 150 glasovi za, 1 glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Komisija bi morala postopoma uvesti popolno prepoved ribolova z visečimi mrežami glede na škodo, ki jo povzroča okolju, in slab nadzor nad tem sektorjem v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

1.1

Komisija bi morala postopoma uvesti popolno prepoved ribolova z visečimi mrežami glede na škodo, ki jo povzroča okolju, in slab nadzor nad tem sektorjem v vseh državah članicah.

| 1.2 | Odbor se zaveda, da ta prepoved škodi zaposlovanju v nekaterih državah članicah. Ker smo organ civilne družbe, nas skrbi vsaka izguba dohodka, zato spodbujamo Komisijo, naj opredeli ustrezne ukrepe za rešitev tega problema. |
| --- | --- |

1.2

Odbor se zaveda, da ta prepoved škodi zaposlovanju v nekaterih državah članicah. Ker smo organ civilne družbe, nas skrbi vsaka izguba dohodka, zato spodbujamo Komisijo, naj opredeli ustrezne ukrepe za rešitev tega problema.

| 1.3 | Odbor predlaga, da Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo podpre prehod na druge načine ribolova. |
| --- | --- |

1.3

Odbor predlaga, da Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo podpre prehod na druge načine ribolova.

2.   Ozadje

| 2.1 | Komisija namerava spremeniti uredbe Sveta (ES) št. 850/98, (ES) št. 812/2004, (ES) št. 2187/2005 in (ES) št. 1967/2006 ter razveljaviti Uredbo Sveta (ES) št. 894/97. |
| --- | --- |

2.1

Komisija namerava spremeniti uredbe Sveta (ES) št. 850/98, (ES) št. 812/2004, (ES) št. 2187/2005 in (ES) št. 1967/2006 ter razveljaviti Uredbo Sveta (ES) št. 894/97.

| 2.2 | Na začetku devetdesetih let je EU – po posebnih resolucijah Generalne skupščine Združenih narodov, ki so pozvale k moratoriju za obsežni pelagični ribolov z visečimi mrežami (tj. orodji, daljšimi od 2,5 km) na odprtem morju – razvila zakonodajo o ribolovu z visečimi mrežami. |
| --- | --- |

2.2

Na začetku devetdesetih let je EU – po posebnih resolucijah Generalne skupščine Združenih narodov, ki so pozvale k moratoriju za obsežni pelagični ribolov z visečimi mrežami (tj. orodji, daljšimi od 2,5 km) na odprtem morju – razvila zakonodajo o ribolovu z visečimi mrežami.

| 2.3 | Vendar so se v sedanjem zakonodajnem okviru EU, ki se nanaša na viseče mreže, pokazale pomanjkljivosti, saj je obstoječa pravila lahko zaobiti. Ker ni pravil EU o značilnostih orodja (npr. največji velikosti mrežnega očesa, debelini vrvi, razmerju obešanja itd.) in njegovi uporabi (npr. največji razdalji od obale, času nastavljanja, ribolovni sezoni) ter ker je na krovu mogoče imeti drugo ribolovno orodje, lahko ribiči nezakonito uporabljajo viseče mreže za ribolov na vrste, ki jih je prepovedano loviti s tem orodjem, in izjavljajo, na primer, da so jih ulovili z drugim orodjem (kot so parangali). Sodelovanje ribičev zlahka pripelje do uporabe ribolovnega orodja, ki je veliko daljše od 2,5 km. |
| --- | --- |

2.3

Vendar so se v sedanjem zakonodajnem okviru EU, ki se nanaša na viseče mreže, pokazale pomanjkljivosti, saj je obstoječa pravila lahko zaobiti. Ker ni pravil EU o značilnostih orodja (npr. največji velikosti mrežnega očesa, debelini vrvi, razmerju obešanja itd.) in njegovi uporabi (npr. največji razdalji od obale, času nastavljanja, ribolovni sezoni) ter ker je na krovu mogoče imeti drugo ribolovno orodje, lahko ribiči nezakonito uporabljajo viseče mreže za ribolov na vrste, ki jih je prepovedano loviti s tem orodjem, in izjavljajo, na primer, da so jih ulovili z drugim orodjem (kot so parangali). Sodelovanje ribičev zlahka pripelje do uporabe ribolovnega orodja, ki je veliko daljše od 2,5 km.

| 2.4 | Obstajajo poročila o naključnih ulovih strogo zaščitenih vrst, kot so jesetri, morske želve, morske ptice in kiti (oziroma o velikem tveganju interakcije s temi vrstami). |
| --- | --- |

2.4

Obstajajo poročila o naključnih ulovih strogo zaščitenih vrst, kot so jesetri, morske želve, morske ptice in kiti (oziroma o velikem tveganju interakcije s temi vrstami).

| 2.5 | Poleg tega se na morju vsako leto izgubijo dolgi kosi visečih mrež, še posebej v hudih neurjih. Ker so mreže narejene iz umetnih materialov, ki so izjemno odporni proti razpadanju, se še dolga leta ohranijo kot nekakšne fantomske mreže, v katere se ujamejo ribe, morski psi, sesalci, ptice, želve in druga živa bitja. O razsežnosti tega problema vemo le malo, nedvomno pa je velik krivec za umiranje morskih živali, kot so prostoživeči losos, tuna, lignji, mečarica itd. |
| --- | --- |

2.5

Poleg tega se na morju vsako leto izgubijo dolgi kosi visečih mrež, še posebej v hudih neurjih. Ker so mreže narejene iz umetnih materialov, ki so izjemno odporni proti razpadanju, se še dolga leta ohranijo kot nekakšne fantomske mreže, v katere se ujamejo ribe, morski psi, sesalci, ptice, želve in druga živa bitja. O razsežnosti tega problema vemo le malo, nedvomno pa je velik krivec za umiranje morskih živali, kot so prostoživeči losos, tuna, lignji, mečarica itd.

| 2.6 | Glede na navedeno je jasno, da uporaba teh ribolovnih orodij še vedno vzbuja resne pomisleke v zvezi z okoljem in ohranjanjem vrst. |
| --- | --- |

2.6

Glede na navedeno je jasno, da uporaba teh ribolovnih orodij še vedno vzbuja resne pomisleke v zvezi z okoljem in ohranjanjem vrst.

| 2.7 | Večina ribičev lovi z visečimi mrežami le nekaj mesecev na leto, številni pa uporabljajo viseče mreže manj kot pol meseca na leto. Tako je mogoče pričakovati, da popolna prepoved uporabe visečih mrež ne bo privedla do ustreznega zmanjšanja števila ribičev, saj bodo ti še naprej lovili z drugimi orodji, katerih uporaba je zajeta v njihovem ribolovnem dovoljenju. |
| --- | --- |

2.7

Večina ribičev lovi z visečimi mrežami le nekaj mesecev na leto, številni pa uporabljajo viseče mreže manj kot pol meseca na leto. Tako je mogoče pričakovati, da popolna prepoved uporabe visečih mrež ne bo privedla do ustreznega zmanjšanja števila ribičev, saj bodo ti še naprej lovili z drugimi orodji, katerih uporaba je zajeta v njihovem ribolovnem dovoljenju.

V Bruslju, 10. septembra 2014.

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 19.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/54

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi o mobilnem zdravju („m-zdravju“)

(COM(2014) 219 final)

(2014/C 458/10)

| Poročevalka: | Isabel CAÑO AGUILAR |
| --- | --- |

Poročevalka:

Isabel CAÑO AGUILAR

Evropska komisija je 10. aprila 2014 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Zelena knjiga o mobilnem zdravju („m-zdravju“)

COM(2014) 219 final.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 1. septembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 501. plenarnem zasedanju 10. in 11. septembra 2014 (seja z dne 10. septembra) s 180 glasovi za, 1 glasom proti in 1 vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO poudarja pomen mobilnega zdravja, ki zajema številne funkcije, povezane z zdravstvenim varstvom, in je tehnologija prihodnosti, ki se vse pogosteje uporablja po vsem svetu. |
| --- | --- |

1.1

EESO poudarja pomen mobilnega zdravja, ki zajema številne funkcije, povezane z zdravstvenim varstvom, in je tehnologija prihodnosti, ki se vse pogosteje uporablja po vsem svetu.

| 1.2 | EESO pozdravlja zeleno knjigo, saj lahko mobilno zdravje prispeva k dodani vrednosti evropskih zdravstvenih sistemov, ki se soočajo z vse večjimi izzivi, kot so demografske spremembe. |
| --- | --- |

1.2

EESO pozdravlja zeleno knjigo, saj lahko mobilno zdravje prispeva k dodani vrednosti evropskih zdravstvenih sistemov, ki se soočajo z vse večjimi izzivi, kot so demografske spremembe.

| 1.3 | EESO meni, da je treba prednost nameniti izboljšanju zdravstvenega varstva, ne pa zmanjševati stroške. Za uspeh mobilnega zdravja so potrebni sodelovanje zdravstvenih delavcev, dialog z organizacijami bolnikov, spodbujanje vzajemnega zaupanja med bolniki in zdravstvenimi delavci ter uvedba spodbud in načrtov za usposabljanje zdravstvenih delavcev. Vzpostaviti je treba tudi dialog z industrijsko panogo. |
| --- | --- |

1.3

EESO meni, da je treba prednost nameniti izboljšanju zdravstvenega varstva, ne pa zmanjševati stroške. Za uspeh mobilnega zdravja so potrebni sodelovanje zdravstvenih delavcev, dialog z organizacijami bolnikov, spodbujanje vzajemnega zaupanja med bolniki in zdravstvenimi delavci ter uvedba spodbud in načrtov za usposabljanje zdravstvenih delavcev. Vzpostaviti je treba tudi dialog z industrijsko panogo.

| 1.4 | EESO priporoča, da se pripravijo kampanje obveščanja o vseh vidikih, povezanih z m-zdravjem. |
| --- | --- |

1.4

EESO priporoča, da se pripravijo kampanje obveščanja o vseh vidikih, povezanih z m-zdravjem.

| 1.5 | Novi pravni okvir v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah znatno izboljšuje varstvo osebnih podatkov, vendar pa še vedno ne obstajajo tehnologije, s katerimi bi bilo mogoče preprečiti nepooblaščen dostop do mobilnih komunikacij. |
| --- | --- |

1.5

Novi pravni okvir v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah znatno izboljšuje varstvo osebnih podatkov, vendar pa še vedno ne obstajajo tehnologije, s katerimi bi bilo mogoče preprečiti nepooblaščen dostop do mobilnih komunikacij.

| 1.6 | Masovni podatki so bistvenega pomena za medicinske raziskave. EESO meni, da: a) je treba ohraniti anonimnost bolnikov; b) bi bilo smiselno spodbujati programe za podatkovno rudarjenje; c) je treba razmisliti o prepovedi patentiranja in trženja masovnih podatkov ter da d) je treba vzpostaviti tudi tehnologije in pravila v zvezi z masovnimi podatki. |
| --- | --- |

1.6

Masovni podatki so bistvenega pomena za medicinske raziskave. EESO meni, da: a) je treba ohraniti anonimnost bolnikov; b) bi bilo smiselno spodbujati programe za podatkovno rudarjenje; c) je treba razmisliti o prepovedi patentiranja in trženja masovnih podatkov ter da d) je treba vzpostaviti tudi tehnologije in pravila v zvezi z masovnimi podatki.

| 1.7 | Z uredbo je treba zakonsko urediti a) „zdravstveno varstvo“ v smislu Direktive 2011/24/EU; b) aplikacije za varnost in dobro počutje ter c) čezmejno zdravstveno varstvo, ki ga ne ureja obstoječa zakonodaja. |
| --- | --- |

1.7

Z uredbo je treba zakonsko urediti a) „zdravstveno varstvo“ v smislu Direktive 2011/24/EU; b) aplikacije za varnost in dobro počutje ter c) čezmejno zdravstveno varstvo, ki ga ne ureja obstoječa zakonodaja.

| 1.8 | Treba je določiti predpise za standardizacijo in certificiranje sistemov m-zdravja in dobrega počutja ter za to, da sisteme odobrijo ustrezni organi. |
| --- | --- |

1.8

Treba je določiti predpise za standardizacijo in certificiranje sistemov m-zdravja in dobrega počutja ter za to, da sisteme odobrijo ustrezni organi.

| 1.9 | Komisija bi morala predvideti uvedbo zavezujočih nacionalnih strategij, da se vsem zagotovi enak dostop do mobilnih storitev zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

1.9

Komisija bi morala predvideti uvedbo zavezujočih nacionalnih strategij, da se vsem zagotovi enak dostop do mobilnih storitev zdravstvenega varstva.

| 1.10 | Tehnična in semantična interoperabilnost v okviru evropske strategije interoperabilnosti je zelo pomembna za širjenje uporabe m-zdravja. |
| --- | --- |

1.10

Tehnična in semantična interoperabilnost v okviru evropske strategije interoperabilnosti je zelo pomembna za širjenje uporabe m-zdravja.

| 1.11 | Ustrezno poznavanje zakonodaje in uporaba certificiranih naprav bosta pripomogla k zmanjšanju odgovornosti proizvajalcev in zdravstvenih delavcev. |
| --- | --- |

1.11

Ustrezno poznavanje zakonodaje in uporaba certificiranih naprav bosta pripomogla k zmanjšanju odgovornosti proizvajalcev in zdravstvenih delavcev.

| 1.12 | Pri mednarodnem sodelovanju na področju m-zdravja, tudi s SZO, je treba kot prednostne naloge določiti oblikovanje seznama medicinskih pripomočkov, etična načela, varstvo podatkov in interoperabilnost. Razmisliti bi bilo treba o možnosti vključitve m-zdravja v program pogajanj o čezatlantskem partnerstvu na področju trgovine in naložb med ZDA in EU. |
| --- | --- |

1.12

Pri mednarodnem sodelovanju na področju m-zdravja, tudi s SZO, je treba kot prednostne naloge določiti oblikovanje seznama medicinskih pripomočkov, etična načela, varstvo podatkov in interoperabilnost. Razmisliti bi bilo treba o možnosti vključitve m-zdravja v program pogajanj o čezatlantskem partnerstvu na področju trgovine in naložb med ZDA in EU.

| 1.13 | Preučiti je treba možnost odprave zakonodajnih, ekonomskih, strukturnih in tehnoloških ovir, ki škodujejo evropski industriji. MSP imajo pomembno vlogo na področju m-zdravja. |
| --- | --- |

1.13

Preučiti je treba možnost odprave zakonodajnih, ekonomskih, strukturnih in tehnoloških ovir, ki škodujejo evropski industriji. MSP imajo pomembno vlogo na področju m-zdravja.

2.   Vsebina zelene knjige

| 2.1 | V skladu z merili SZO se kot mobilno zdravje (m-zdravje) obravnavata „medicinska praksa in praksa na področju javnega zdravja, podprta z mobilnimi napravami, kot so mobilni telefoni, naprave za spremljanje bolnikov, dlančniki in druge brezžične naprave“. |
| --- | --- |

2.1

V skladu z merili SZO se kot mobilno zdravje (m-zdravje) obravnavata „medicinska praksa in praksa na področju javnega zdravja, podprta z mobilnimi napravami, kot so mobilni telefoni, naprave za spremljanje bolnikov, dlančniki in druge brezžične naprave“.

| 2.2 | Mobilno zdravje ima potencial za zdravstveno varstvo, saj prispeva k boljšemu preprečevanju, pristopu na podlagi kakovosti življenja, učinkovitemu in trajnejšemu zdravstvenemu varstvu ter bolj opolnomočenim in aktivnim bolnikom. |
| --- | --- |

2.2

Mobilno zdravje ima potencial za zdravstveno varstvo, saj prispeva k boljšemu preprečevanju, pristopu na podlagi kakovosti življenja, učinkovitemu in trajnejšemu zdravstvenemu varstvu ter bolj opolnomočenim in aktivnim bolnikom.

| 2.3 | Zaradi izredno hitrega naraščanja števila uporabnikov mobilnih naprav (skupno okrog 6 milijard ljudi na svetu) ima m-zdravje tudi tržni potencial (predvidoma 23 milijard USD prihodkov v letu 2017). |
| --- | --- |

2.3

Zaradi izredno hitrega naraščanja števila uporabnikov mobilnih naprav (skupno okrog 6 milijard ljudi na svetu) ima m-zdravje tudi tržni potencial (predvidoma 23 milijard USD prihodkov v letu 2017).

| 2.4 | V letu 2017 bi lahko pri stroških zdravstvenega varstva v EU privarčevali 99 milijard EUR. |
| --- | --- |

2.4

V letu 2017 bi lahko pri stroških zdravstvenega varstva v EU privarčevali 99 milijard EUR.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO poudarja pomen mobilnega zdravja, ki zajema številne funkcije, povezane z zdravstvenim varstvom, in je tehnologija prihodnosti, ki se vse pogosteje uporablja po vsem svetu. |
| --- | --- |

3.1

EESO poudarja pomen mobilnega zdravja, ki zajema številne funkcije, povezane z zdravstvenim varstvom, in je tehnologija prihodnosti, ki se vse pogosteje uporablja po vsem svetu.

| 3.2 | EESO odobrava zeleno knjigo, saj se lahko z mobilnim zdravjem izboljšajo evropski zdravstveni sistemi, ki se soočajo z vse večjimi izzivi zaradi demografskih sprememb in potrebe po obvladovanju kroničnih bolezni, debelosti (ki je vse večji problem v EU), kajenja in številnih drugih težav. |
| --- | --- |

3.2

EESO odobrava zeleno knjigo, saj se lahko z mobilnim zdravjem izboljšajo evropski zdravstveni sistemi, ki se soočajo z vse večjimi izzivi zaradi demografskih sprememb in potrebe po obvladovanju kroničnih bolezni, debelosti (ki je vse večji problem v EU), kajenja in številnih drugih težav.

| 3.3 | EESO opozarja, da ima EU sicer bistveno vlogo pri usklajevanju in zagotavljanju podpore, vendar pa so za vzpostavitev in upravljanje zdravstvenih sistemov pristojne države članice, številne od njih pa se soočajo z velikimi proračunskimi omejitvami. |
| --- | --- |

3.3

EESO opozarja, da ima EU sicer bistveno vlogo pri usklajevanju in zagotavljanju podpore, vendar pa so za vzpostavitev in upravljanje zdravstvenih sistemov pristojne države članice, številne od njih pa se soočajo z velikimi proračunskimi omejitvami.

| 3.4 | V razvitih državah je glavni razlog za širjenje uporabe mobilnega zdravja „nujna potreba“ po zmanjšanju stroškov zdravstvenega varstva. EESO pa meni, da je treba prednost nameniti izboljšanju zdravstvenega varstva ljudi. |
| --- | --- |

3.4

V razvitih državah je glavni razlog za širjenje uporabe mobilnega zdravja „nujna potreba“ po zmanjšanju stroškov zdravstvenega varstva. EESO pa meni, da je treba prednost nameniti izboljšanju zdravstvenega varstva ljudi.

| 3.5 | Predlogi EESO za uspešno izvajanje mobilnega zdravja:






  — | sodelovanje zdravstvenih delavcev pri uvajanju m-zdravja; |
| --- | --- | --- |

3.5

Predlogi EESO za uspešno izvajanje mobilnega zdravja:

—

sodelovanje zdravstvenih delavcev pri uvajanju m-zdravja;

| — | dialog z organizacijami bolnikov; |
| --- | --- |

—

dialog z organizacijami bolnikov;

| — | dialog s sektorjem proizvajalcev aplikacij; |
| --- | --- |

—

dialog s sektorjem proizvajalcev aplikacij;

| — | začetno in nadaljnje usposabljanje zdravstvenega osebja na področju uporabe mobilnih tehnologij in oblikovanje spodbud za njihovo motiviranje; |
| --- | --- |

—

začetno in nadaljnje usposabljanje zdravstvenega osebja na področju uporabe mobilnih tehnologij in oblikovanje spodbud za njihovo motiviranje;

| — | spodbujanje medsebojnega zaupanja med bolniki in zdravstvenimi delavci, pri čemer je treba preprečiti nevarnost brezosebnega pristopa in tega, da se premalo pozornosti nameni psihološkim in socialnim dejavnikom (1). |
| --- | --- |

—

spodbujanje medsebojnega zaupanja med bolniki in zdravstvenimi delavci, pri čemer je treba preprečiti nevarnost brezosebnega pristopa in tega, da se premalo pozornosti nameni psihološkim in socialnim dejavnikom (1).

| 3.6 | EESO predlaga, da se pripravijo kampanje obveščanja državljanov o mobilnem zdravju, hkrati pa opozarja tudi na njegove omejitve in poudarja, da je treba zdravstvene aplikacije in aplikacije za dobro počutje uporabljati pravilno. Ljudje morajo vedeti, da obstaja prav toliko tveganj kot novih možnosti. |
| --- | --- |

3.6

EESO predlaga, da se pripravijo kampanje obveščanja državljanov o mobilnem zdravju, hkrati pa opozarja tudi na njegove omejitve in poudarja, da je treba zdravstvene aplikacije in aplikacije za dobro počutje uporabljati pravilno. Ljudje morajo vedeti, da obstaja prav toliko tveganj kot novih možnosti.

| 3.7 | EESO je zaskrbljen zaradi negativnih učinkov varčevalnih ukrepov in zmanjševanja števila zdravstvenih delavcev, da bi tako zmanjšali izdatke za bolnišnice. Poudarja tudi, da se ne sme ogroziti javnih sistemov kolektivne solidarnosti. |
| --- | --- |

3.7

EESO je zaskrbljen zaradi negativnih učinkov varčevalnih ukrepov in zmanjševanja števila zdravstvenih delavcev, da bi tako zmanjšali izdatke za bolnišnice. Poudarja tudi, da se ne sme ogroziti javnih sistemov kolektivne solidarnosti.

4.   Posebne ugotovitve: odgovori na vprašanja

4.1   Varstvo podatkov

4.1.1   Kateri posebni zaščitni ukrepi za varnost rešitev m-zdravja bi lahko pripomogli k preprečevanju nepotrebne in nepooblaščene obdelave zdravstvenih podatkov v okviru m-zdravja?

| 4.1.2 | Pomanjkljiva varnost ovira širjenje mobilnega zdravja. |
| --- | --- |

4.1.2

Pomanjkljiva varnost ovira širjenje mobilnega zdravja.

| 4.1.3 | Na voljo ni rešitev, ki bi preprečevale nepooblaščen dostop do zdravstvenih podatkov, vendar pa se lahko s kodiranjem in mehanizmi za preverjanje pristnosti tveganje do določene mere zmanjša. Na trgu obstaja ponudba tehnologij za varstvo podatkov, vendar ni jamstva za njihovo zanesljivost. |
| --- | --- |

4.1.3

Na voljo ni rešitev, ki bi preprečevale nepooblaščen dostop do zdravstvenih podatkov, vendar pa se lahko s kodiranjem in mehanizmi za preverjanje pristnosti tveganje do določene mere zmanjša. Na trgu obstaja ponudba tehnologij za varstvo podatkov, vendar ni jamstva za njihovo zanesljivost.

| 4.1.4 | Obstoječi pravni okvir EU za varstvo podatkov (2) je v postopku revizije (3). Nova zakonodaja, ki bo predvidoma začela veljati leta 2015, pomeni znaten napredek na področju pravic do varstva osebnih podatkov v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah (člen 8) in PDEU (člen 16(2)) (4). |
| --- | --- |

4.1.4

Obstoječi pravni okvir EU za varstvo podatkov (2) je v postopku revizije (3). Nova zakonodaja, ki bo predvidoma začela veljati leta 2015, pomeni znaten napredek na področju pravic do varstva osebnih podatkov v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah (člen 8) in PDEU (člen 16(2)) (4).

| 4.1.5 | EESO meni, da:






  — | je za vzpostavitev učinkovitih tehnologij za varstvo podatkov potrebnih več naložb in raziskav, tako javnih kot zasebnih. V okviru tretjega stebra digitalne agende (zaupanje in varnost) bi bilo treba doseči večji napredek na tem področju; |
| --- | --- | --- |

4.1.5

EESO meni, da:

—

je za vzpostavitev učinkovitih tehnologij za varstvo podatkov potrebnih več naložb in raziskav, tako javnih kot zasebnih. V okviru tretjega stebra digitalne agende (zaupanje in varnost) bi bilo treba doseči večji napredek na tem področju;

| — | se sicer za zdravstvene podatke in podatke o dobrem počutju že uporabljajo splošna pravila, vendar bi bilo smiselno razmisliti o posebnem poglavju na to temo; |
| --- | --- |

—

se sicer za zdravstvene podatke in podatke o dobrem počutju že uporabljajo splošna pravila, vendar bi bilo smiselno razmisliti o posebnem poglavju na to temo;

| — | bi morala EU poskrbeti za to, da se standard ISO 27001 sprejme na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

—

bi morala EU poskrbeti za to, da se standard ISO 27001 sprejme na mednarodni ravni.

4.1.6   Kako bi lahko razvijalci aplikacij najbolje izvajali načela „zmanjšanja količine podatkov“, „vgrajenega varstva podatkov“ in „privzetega varstva podatkov“ v aplikacijah m-zdravja?

| 4.1.7 | Omenjena načela so že ustrezno upoštevana v prihodnji zakonodaji, pomembno je, da se zahteva njeno dosledno izvajanje. Kar zadeva „zmanjšanje količine podatkov“, bi morali razvijalci aplikacij zagotoviti preglednost svoje ponudbe izdelkov. |
| --- | --- |

4.1.7

Omenjena načela so že ustrezno upoštevana v prihodnji zakonodaji, pomembno je, da se zahteva njeno dosledno izvajanje. Kar zadeva „zmanjšanje količine podatkov“, bi morali razvijalci aplikacij zagotoviti preglednost svoje ponudbe izdelkov.

4.2   Masovni podatki

4.2.1   Kateri ukrepi so potrebni za popolno uresničitev potenciala masovnih podatkov, ustvarjenih z aplikacijami m-zdravja, v EU, ob upoštevanju pravnih in etičnih zahtev?

| 4.2.2 | Količina masovnih podatkov, ki imajo pomembno vlogo na področju raziskav in v medicinski praksi, se stalno povečuje. |
| --- | --- |

4.2.2

Količina masovnih podatkov, ki imajo pomembno vlogo na področju raziskav in v medicinski praksi, se stalno povečuje.

| 4.2.3 | EESO meni, da:






  — | je za vzpostavitev nujno potrebnega zaupanja bolnikov treba zagotoviti, da so jim na voljo ustrezne informacije o uporabi podatkov; |
| --- | --- | --- |

4.2.3

EESO meni, da:

—

je za vzpostavitev nujno potrebnega zaupanja bolnikov treba zagotoviti, da so jim na voljo ustrezne informacije o uporabi podatkov;

| — | je treba v vseh primerih ohraniti anonimnost bolnikov; |
| --- | --- |

—

je treba v vseh primerih ohraniti anonimnost bolnikov;

| — | je primerno med cilje programov raziskav, ki jih financira EU, vključiti razvoj tehnologij rudarjenja zdravstvenih podatkov; |
| --- | --- |

—

je primerno med cilje programov raziskav, ki jih financira EU, vključiti razvoj tehnologij rudarjenja zdravstvenih podatkov;

| — | je treba razmisliti o prepovedi možnosti patentiranja masovnih podatkov ali njihove uporabe za komercialne namene; |
| --- | --- |

—

je treba razmisliti o prepovedi možnosti patentiranja masovnih podatkov ali njihove uporabe za komercialne namene;

| — | bi morali biti masovni podatki prosto dostopni znanstveni skupnosti ter |
| --- | --- |

—

bi morali biti masovni podatki prosto dostopni znanstveni skupnosti ter

| — | bi bilo treba uvesti tudi tehnologije in predpise v zvezi z masovnimi podatki. |
| --- | --- |

—

bi bilo treba uvesti tudi tehnologije in predpise v zvezi z masovnimi podatki.

4.3   Pravni okvir

4.3.1   Ali so zahteve glede varnosti in učinkovitosti aplikacij za zdrav način življenja in dobro počutje ustrezno zajete v sedanjem pravnem okviru EU?

| 4.3.2 | Obstoječi pravni okvir o medicinskih pripomočkih (5) je v postopku revizije. Komisija je oblikovala nekaj smernic, namenjenih razvijalcem programske opreme in proizvajalcem naprav, glede tega, kaj je mogoče vključiti (in kaj ne) v okvir veljavnih predpisov. |
| --- | --- |

4.3.2

Obstoječi pravni okvir o medicinskih pripomočkih (5) je v postopku revizije. Komisija je oblikovala nekaj smernic, namenjenih razvijalcem programske opreme in proizvajalcem naprav, glede tega, kaj je mogoče vključiti (in kaj ne) v okvir veljavnih predpisov.

| 4.3.3 | Pojem „sistem“ ni opredeljen, obstajajo pa specifične zahteve za izdelke, ki se prodajajo na trgu, ki združujejo naprave, za katere veljajo predpisi, in naprave, ki v predpise niso zajete. |
| --- | --- |

4.3.3

Pojem „sistem“ ni opredeljen, obstajajo pa specifične zahteve za izdelke, ki se prodajajo na trgu, ki združujejo naprave, za katere veljajo predpisi, in naprave, ki v predpise niso zajete.

| 4.3.4 | Prav tako ni jasnega razlikovanja med napravami za dobro počutje (mobilne aplikacije za dobro počutje) in napravami v izključno zdravstvene namene (zdravstvene mobilne aplikacije). |
| --- | --- |

4.3.4

Prav tako ni jasnega razlikovanja med napravami za dobro počutje (mobilne aplikacije za dobro počutje) in napravami v izključno zdravstvene namene (zdravstvene mobilne aplikacije).

| 4.3.5 | Zato je treba:






  — | s predpisi zakonsko urediti a) mobilno zdravje v skladu z že uveljavljeno opredelitvijo „zdravstvenega varstva“ (6) in b) aplikacije za varnost in dobo počutje; |
| --- | --- | --- |

4.3.5

Zato je treba:

—

s predpisi zakonsko urediti a) mobilno zdravje v skladu z že uveljavljeno opredelitvijo „zdravstvenega varstva“ (6) in b) aplikacije za varnost in dobo počutje;

| — | predvideti možnost čezmejnega zdravstvenega varstva, kadar to ne ureja obstoječa zakonodaja; |
| --- | --- |

—

predvideti možnost čezmejnega zdravstvenega varstva, kadar to ne ureja obstoječa zakonodaja;

| — | uresničiti naslednje cilje: a) zagotoviti pravno varnost za proizvajalce; b) zagotoviti jamstva za strokovnjake in uporabnike; c) preprečiti trženje neučinkovitih ali škodljivih izdelkov. |
| --- | --- |

—

uresničiti naslednje cilje: a) zagotoviti pravno varnost za proizvajalce; b) zagotoviti jamstva za strokovnjake in uporabnike; c) preprečiti trženje neučinkovitih ali škodljivih izdelkov.

4.3.6   Ali obstaja potreba, da pristojni organi in sodišča okrepijo izvajanje zakonodaje EU, ki se uporablja za m-zdravje? Če da, zakaj in kako?

| 4.3.7 | Da, to je potrebno, da se zagotoviti učinkovita uporaba m-zdravja. Nadzor izvajanja zakonodaje je kompleksna naloga, saj obstaja več kot 40  000 aplikacij za zdravje in dobro počutje. Zato je nujno zagotoviti uskladitev in porazdelitev nalog med Komisijo in državami članicami. |
| --- | --- |

4.3.7

Da, to je potrebno, da se zagotoviti učinkovita uporaba m-zdravja. Nadzor izvajanja zakonodaje je kompleksna naloga, saj obstaja več kot 40  000 aplikacij za zdravje in dobro počutje. Zato je nujno zagotoviti uskladitev in porazdelitev nalog med Komisijo in državami članicami.

4.4   Varnost bolnikov in preglednost informacij

4.4.1   Katere ukrepe politike, če sploh katere, je treba sprejeti za zagotavljanje/preverjanje učinkovitosti rešitev m-zdravja?

| 4.4.2 | V zvezi z aplikacijami je treba obvezno uvesti predpise za:






  — | standardizacijo, |
| --- | --- | --- |

4.4.2

V zvezi z aplikacijami je treba obvezno uvesti predpise za:

—

standardizacijo,

| — | certificiranje in |
| --- | --- |

—

certificiranje in

| — | odobritev, ki jo izvedejo ustrezni organi. |
| --- | --- |

—

odobritev, ki jo izvedejo ustrezni organi.

4.4.3   Kako naj se zagotovi varna uporaba rešitev m-zdravja za državljane pri presoji lastnega zdravja in dobrega počutja?

| 4.4.4 | Aplikacije za dobro počutje morajo izpolnjevati iste zahteve kot aplikacije v zdravstvene namene, saj prav tako vsebujejo informacije o zdravju oseb. |
| --- | --- |

4.4.4

Aplikacije za dobro počutje morajo izpolnjevati iste zahteve kot aplikacije v zdravstvene namene, saj prav tako vsebujejo informacije o zdravju oseb.

4.5   Vloga m-zdravja v sistemih zdravstvenega varstva in pri enakem dostopu

4.5.1   Ali imate dokaze o sprejemanju rešitev m-zdravja v sistemih zdravstvenega varstva v EU? Katere dobre prakse obstajajo pri organizaciji zdravstvenega varstva, ki bi prispevale k čim večji uporabi m-zdravja za kakovostnejše zdravstveno varstvo (npr. klinične smernice za uporabo m-zdravja)? Ali imate dokaze, kako bi lahko m-zdravje prispevalo k omejevanju oziroma obvladovanju stroškov zdravstvenega varstva v EU?

| 4.5.2 | V poročilu mreže PwC, ki ga navaja Komisija, je izpostavljeno, da je treba predložiti „več dokazov“ o dolgoročnih ekonomskih in kliničnih koristih m-zdravja (stran 21). |
| --- | --- |

4.5.2

V poročilu mreže PwC, ki ga navaja Komisija, je izpostavljeno, da je treba predložiti „več dokazov“ o dolgoročnih ekonomskih in kliničnih koristih m-zdravja (stran 21).

4.5.3   Kateri ukrepi politike bi lahko bili ustrezni na ravni EU in na nacionalni ravni za podpiranje enakega dostopa do zdravstvenega varstva in njegove dostopnosti prek m-zdravja?

| 4.5.4 | Komisija bi morala ob upoštevanju Pogodb in skupnih vrednot EU pripraviti ukrepe politike za zagotavljanje enakega dostopa do m-zdravja in od držav članic zahtevati, da pripravijo nacionalne strategije o zdravstvenih storitvah na daljavo, v katerih bi bil obravnavan tudi enak dostop. |
| --- | --- |

4.5.4

Komisija bi morala ob upoštevanju Pogodb in skupnih vrednot EU pripraviti ukrepe politike za zagotavljanje enakega dostopa do m-zdravja in od držav članic zahtevati, da pripravijo nacionalne strategije o zdravstvenih storitvah na daljavo, v katerih bi bil obravnavan tudi enak dostop.

| 4.5.5 | Mobilno zdravje mora biti sestavni del zdravstvenega sistema in dostopno vsem prebivalcem, ne samo osebam z višjo stopnjo izobrazbe ali visokimi dohodki. |
| --- | --- |

4.5.5

Mobilno zdravje mora biti sestavni del zdravstvenega sistema in dostopno vsem prebivalcem, ne samo osebam z višjo stopnjo izobrazbe ali visokimi dohodki.

| 4.5.6 | EESO izraža zaskrbljenost, da bi se lahko z uporabo m-zdravja povečale razlike pri dostopu do zdravstvene oskrbe, med drugim tudi zaradi:






  — | digitalnega razkoraka; |
| --- | --- | --- |

4.5.6

EESO izraža zaskrbljenost, da bi se lahko z uporabo m-zdravja povečale razlike pri dostopu do zdravstvene oskrbe, med drugim tudi zaradi:

—

digitalnega razkoraka;

| — | razlik med regijami glede razpoložljivosti širokopasovnega omrežja; |
| --- | --- |

—

razlik med regijami glede razpoložljivosti širokopasovnega omrežja;

| — | pomanjkanja posebnih ukrepov za osebe z različnimi oblikami invalidnosti; |
| --- | --- |

—

pomanjkanja posebnih ukrepov za osebe z različnimi oblikami invalidnosti;

| — | visoke cene naprav, ki jih potrebujejo bolniki (pametni telefoni, tablični računalniki itd.). |
| --- | --- |

—

visoke cene naprav, ki jih potrebujejo bolniki (pametni telefoni, tablični računalniki itd.).

| 4.5.7 | Za vsesplošno uporabo mobilnega zdravja je treba predvideti ukrepe, ki spodbujajo cenovno dostopno vključevanje v digitalno družbo in ki so namenjeni osebam z večjimi zdravstvenimi potrebami, kot so starejši, kronični bolniki in invalidi. |
| --- | --- |

4.5.7

Za vsesplošno uporabo mobilnega zdravja je treba predvideti ukrepe, ki spodbujajo cenovno dostopno vključevanje v digitalno družbo in ki so namenjeni osebam z večjimi zdravstvenimi potrebami, kot so starejši, kronični bolniki in invalidi.

4.6   Interoperabilnost

4.6.1   Kaj je po vašem mnenju treba storiti – če sploh kaj – poleg predlaganih ukrepov iz Akcijskega načrta za e-zdravje za obdobje 2012–2020, da bi se izboljšala interoperabilnost rešitev m-zdravja?

| 4.6.2 | Treba je vzpostaviti zanesljive in varne mehanizme za prenos zdravstvenih podatkov z uporabo medicinskih pripomočkov. |
| --- | --- |

4.6.2

Treba je vzpostaviti zanesljive in varne mehanizme za prenos zdravstvenih podatkov z uporabo medicinskih pripomočkov.

4.6.3   Ali menite, da si je treba prizadevati za zagotovitev interoperabilnosti aplikacij m-zdravja z elektronskimi zdravstvenimi zapisi?

| 4.6.4 | Da. Količina podatkov v zvezi z zdravjem se vsakih 18 mesecev podvoji, zaradi tako hitre rasti so standardi nujno potrebni. Standardi imajo različne funkcije na različnih področjih zdravstvenega varstva, vendar pa so standardi interoperabilnosti temelj za oblikovanje uporabnih vmesnikov med različnimi sistemi. |
| --- | --- |

4.6.4

Da. Količina podatkov v zvezi z zdravjem se vsakih 18 mesecev podvoji, zaradi tako hitre rasti so standardi nujno potrebni. Standardi imajo različne funkcije na različnih področjih zdravstvenega varstva, vendar pa so standardi interoperabilnosti temelj za oblikovanje uporabnih vmesnikov med različnimi sistemi.

| 4.6.5 | Pomembno je, da se doseže napredek glede semantičnega vprašanja v okviru SNOMED CT (Systematized Nomenclature of Medicine – Clinical Terms). |
| --- | --- |

4.6.5

Pomembno je, da se doseže napredek glede semantičnega vprašanja v okviru SNOMED CT (Systematized Nomenclature of Medicine – Clinical Terms).

4.6.6   Če da, kdo naj to poskuša zagotoviti in kako?

| 4.6.7 | Zdi se, da bi bila za to ustrezna evropska strategija interoperabilnosti, pri kateri sodelujejo Komisija in države članice (nekatere imajo že vzpostavljene standarde v zvezi s tem). |
| --- | --- |

4.6.7

Zdi se, da bi bila za to ustrezna evropska strategija interoperabilnosti, pri kateri sodelujejo Komisija in države članice (nekatere imajo že vzpostavljene standarde v zvezi s tem).

4.7   Odgovornost

4.7.1   Kaj bi bilo treba priporočiti proizvajalcem naprav za m-zdravje in zdravstvenim delavcem, da se bodo zmanjšala tveganja, ki izhajajo iz uporabe in predpisovanja rešitev m-zdravja?

| 4.7.2 | Uporabo veljavne zakonodaje. Odgovornost (pogodbena ali nepogodbena) pri izvajanju čezmejnih zdravstvenih storitev: zakonodaja države članice, kjer poteka zdravljenje (člen 4(1) Direktive 2011/24/EU). Izdelki z napako: Direktiva 85/374/EGS ob upoštevanju načela objektivne odgovornosti. |
| --- | --- |

4.7.2

Uporabo veljavne zakonodaje. Odgovornost (pogodbena ali nepogodbena) pri izvajanju čezmejnih zdravstvenih storitev: zakonodaja države članice, kjer poteka zdravljenje (člen 4(1) Direktive 2011/24/EU). Izdelki z napako: Direktiva 85/374/EGS ob upoštevanju načela objektivne odgovornosti.

| 4.7.3 | Zdravstveni delavci: spoštovanje uveljavljenih protokolov ter uporaba certificiranih naprav in postopkov. Proizvajalci: ustrezno poznavanje zakonskih zahtev. V obeh primerih je treba opredeliti, kdo krije stroške zavarovanja. |
| --- | --- |

4.7.3

Zdravstveni delavci: spoštovanje uveljavljenih protokolov ter uporaba certificiranih naprav in postopkov. Proizvajalci: ustrezno poznavanje zakonskih zahtev. V obeh primerih je treba opredeliti, kdo krije stroške zavarovanja.

4.8   Raziskave in inovacije na področju m-zdravja

4.8.1   Ali lahko navedete posebne teme za prednostne naloge v zvezi z raziskavami in inovacijami na področju m-zdravja ter uporabo rešitev m-zdravja na ravni EU?

| 4.8.2 | S tehničnega vidika obstoječi programi v okviru Obzorja 2020 vključujejo glavna področja raziskav. |
| --- | --- |

4.8.2

S tehničnega vidika obstoječi programi v okviru Obzorja 2020 vključujejo glavna področja raziskav.

| 4.8.3 | EESO predlaga, naj se preuči tudi socialni učinek mobilnega zdravja, zlasti v primeru starejših, invalidov, priseljencev in oseb z nizkimi dohodki. |
| --- | --- |

4.8.3

EESO predlaga, naj se preuči tudi socialni učinek mobilnega zdravja, zlasti v primeru starejših, invalidov, priseljencev in oseb z nizkimi dohodki.

4.8.4   Kako lahko po vašem mnenju satelitske aplikacije, ki temeljijo na navigacijskih sistemih EU (EGNOS in Galileo) pomagajo pri uvajanju inovativnih rešitev m-zdravja?

| 4.8.5 | Nedvomno se bo z napredkom na področju določanja geografskega položaja in boljšimi komunikacijami povečala učinkovitost m-zdravja. |
| --- | --- |

4.8.5

Nedvomno se bo z napredkom na področju določanja geografskega položaja in boljšimi komunikacijami povečala učinkovitost m-zdravja.

4.9   Mednarodno sodelovanje

4.9.1   Katera vprašanja je treba (prednostno) obravnavati v okviru mednarodnega sodelovanja za povečanje uporabe m-zdravja in kako? Katero dobro prakso z drugih pomembnih trgov (npr. ameriškega in azijskega) bi bilo mogoče izvajati v EU za spodbujanje uporabe m-zdravja?

| 4.9.2 | V program pogajanj o čezatlantskem partnerstvu na področju trgovine in naložb med ZDA in EU, ki so se začela julija 2013, bi moralo biti vključeno tudi področje m-zdravja. |
| --- | --- |

4.9.2

V program pogajanj o čezatlantskem partnerstvu na področju trgovine in naložb med ZDA in EU, ki so se začela julija 2013, bi moralo biti vključeno tudi področje m-zdravja.

| 4.9.3 | Prednostna vprašanja na področju mednarodnega sodelovanja, tudi s SZO, so:






  — | redno posodabljanje seznama aplikacij, ki naj bi se uporabljale v zdravstvene namene; |
| --- | --- | --- |

4.9.3

Prednostna vprašanja na področju mednarodnega sodelovanja, tudi s SZO, so:

—

redno posodabljanje seznama aplikacij, ki naj bi se uporabljale v zdravstvene namene;

| — | etična načela; |
| --- | --- |

—

etična načela;

| — | varstvo podatkov v skladu s standardom ISO 27001; |
| --- | --- |

—

varstvo podatkov v skladu s standardom ISO 27001;

| — | interoperabilnost. |
| --- | --- |

—

interoperabilnost.

4.10   Dostop spletnih podjetnikov do trga m-zdravja, trg aplikacij

4.10.1   Ali imajo spletni podjetniki težave pri dostopu do trga m-zdravja? Če da, s katerimi izzivi se srečujejo? Kako je mogoče reševati te izzive in kdo je za to pristojen? Kako bi lahko Komisija po potrebi spodbujala sodelovanje panoge in podjetnikov pri m-zdravju, npr. v okviru pobud, kot sta „Startup Europe“ ali evropsko partnerstvo za inovacije za dejavno in zdravo staranje?

| 4.10.2 | Panoga se sooča z naslednjimi ovirami:






  — | zakonodajne ovire (zakonodaja ni dovolj jasna); |
| --- | --- | --- |

4.10.2

Panoga se sooča z naslednjimi ovirami:

—

zakonodajne ovire (zakonodaja ni dovolj jasna);

| — | ekonomske ovire (potrebne so nadaljnje raziskave glede koristi za sistem zdravstvenega varstva, preoblikovati je treba sistem spodbud na področju zdravja); |
| --- | --- |

—

ekonomske ovire (potrebne so nadaljnje raziskave glede koristi za sistem zdravstvenega varstva, preoblikovati je treba sistem spodbud na področju zdravja);

| — | strukturne ovire (premajhna povezanost različnih ravni upravljanja zdravstvenih storitev) in |
| --- | --- |

—

strukturne ovire (premajhna povezanost različnih ravni upravljanja zdravstvenih storitev) in

| — | tehnološke ovire (standardi kakovosti, sistemi certificiranja, interoperabilnost). |
| --- | --- |

—

tehnološke ovire (standardi kakovosti, sistemi certificiranja, interoperabilnost).

| 4.10.3 | Težave je treba reševati na ustrezni ravni pristojnosti:






  — | države članice glede organizacije zdravstvenega sistema na svojem ozemlju; |
| --- | --- | --- |

4.10.3

Težave je treba reševati na ustrezni ravni pristojnosti:

—

države članice glede organizacije zdravstvenega sistema na svojem ozemlju;

| — | EU glede razdrobljenosti trga in nejasnosti zakonodaje. |
| --- | --- |

—

EU glede razdrobljenosti trga in nejasnosti zakonodaje.

| 4.10.4 | EESO poudarja, da je treba podpreti evropska MSP, saj lahko imajo ključno vlogo na trgu m-zdravja. |
| --- | --- |

4.10.4

EESO poudarja, da je treba podpreti evropska MSP, saj lahko imajo ključno vlogo na trgu m-zdravja.

| 4.10.5 | Novoustanovljenim podjetjem v Evropi je treba zagotoviti boljše vire financiranja tako v klasičnih (banke) kot tudi v neklasičnih oblikah (na primer množično financiranje). Financiranje tveganja (predvideno v programu Obzorje 2020) in sistemi javno-zasebnih partnerstev bi morali prispevati k okrepitvi evropske industrije. |
| --- | --- |

4.10.5

Novoustanovljenim podjetjem v Evropi je treba zagotoviti boljše vire financiranja tako v klasičnih (banke) kot tudi v neklasičnih oblikah (na primer množično financiranje). Financiranje tveganja (predvideno v programu Obzorje 2020) in sistemi javno-zasebnih partnerstev bi morali prispevati k okrepitvi evropske industrije.

V Bruslju, 10. septembra 2014.

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Mnenje o e-zdravju (TEN/509, 2013), UL C 271, 19.9.2013, str. 122.

1

(2)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

2

(3)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, COM(2012) 11 final; http://ec.europa.eu/justice/data-protection/document/review2012/com_2012_11_sl.pdf

3

(4)  Mnenje EESO SOC/455, 23. maj 2012, UL C 229, 31.7.2012, str. 90.

4

(5)  DIREKTIVA SVETA 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (UL L 169, 17.7.1993, str. 1) in DIREKTIVA 98/79/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 27. oktobra 1998 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (UL L 331, 7.12.1998, str. 1). DIREKTIVA SVETA z dne 20. junija 1990 o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (UL L 189, 20.7.1990, str. 17).

5

(6)  Glej člen 3 a) Direktive 2011/24/EU o čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).

6

---

| 19.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/61

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o strategiji EU za pomorsko varnost

(2014/C 458/11)

| Poročevalka: | Anna BREDIMA |
| --- | --- |

Poročevalka:

Anna BREDIMA

Evropska komisija je 20. novembra 2013 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o skupnem sporočilu:

Za odprto in varno pomorstvo na svetovni ravni: elementi strategije Evropske unije za pomorsko varnost (op. prev.: dokument ni preveden v slovenščino)

JOIN(2014)9 final.

Strokovna skupina za zunanje odnose, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela dne 17. julija 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 501. plenarnem zasedanju 10. in 11. septembra 2014 (seja z dne 11. septembra) s 142 glasovi za, 1 glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja, da je EU izrazila politično voljo za umestitev pomorske varnosti na vrh politične agende. Podpira skupno sporočilo o elementih strategije Evropske unije za pomorsko varnost in njen celostni pristop pri spoprijemanju z večplastnimi pomorskimi grožnjami. Evropsko civilno družbo strategija Evropske unije za pomorsko varnost neposredno zadeva. EESO podpira strateški medsektorski pristop k pomorski varnosti, ki se opira na obstoječe dosežke in ne vzpostavlja novih struktur. S tem pristopom se bodo ustvarjala delovna mesta v skladu s strategijo za rast Evropa 2020, povečala pa se bo tudi privlačnost pomorskega poklica. |
| --- | --- |

1.1

EESO pozdravlja, da je EU izrazila politično voljo za umestitev pomorske varnosti na vrh politične agende. Podpira skupno sporočilo o elementih strategije Evropske unije za pomorsko varnost in njen celostni pristop pri spoprijemanju z večplastnimi pomorskimi grožnjami. Evropsko civilno družbo strategija Evropske unije za pomorsko varnost neposredno zadeva. EESO podpira strateški medsektorski pristop k pomorski varnosti, ki se opira na obstoječe dosežke in ne vzpostavlja novih struktur. S tem pristopom se bodo ustvarjala delovna mesta v skladu s strategijo za rast Evropa 2020, povečala pa se bo tudi privlačnost pomorskega poklica.

| 1.2 | EESO podpira predlagane sinergije med Evropsko komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA), Europolom, Evropsko agencijo za zunanje meje (FRONTEX), Evropsko obrambno agencijo (EDA), Vojaškim štabom EU in direktoratom za krizno upravljanje in načrtovanje. Podpira prizadevanja za nadnacionalne sinergije med pomorskimi dejavnostmi ob spoštovanju načela subsidiarnosti. S celostnim pristopom EU in skupnim razumevanjem trenutnega stanja bo mogoče učinkoviteje uporabiti vire, tako da se bodo bolje usklajevale nadzorne dejavnosti. |
| --- | --- |

1.2

EESO podpira predlagane sinergije med Evropsko komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA), Europolom, Evropsko agencijo za zunanje meje (FRONTEX), Evropsko obrambno agencijo (EDA), Vojaškim štabom EU in direktoratom za krizno upravljanje in načrtovanje. Podpira prizadevanja za nadnacionalne sinergije med pomorskimi dejavnostmi ob spoštovanju načela subsidiarnosti. S celostnim pristopom EU in skupnim razumevanjem trenutnega stanja bo mogoče učinkoviteje uporabiti vire, tako da se bodo bolje usklajevale nadzorne dejavnosti.

| 1.3 | EESO poziva EU, naj bolj koristi obstoječe vire zveze NATO. Pozdravlja pozitivne rezultate souporabe prostorov operativnega štaba v Northwoodu in predlaga tesnejše sodelovanje z načelniki evropskih mornaric (CHENS), nacionalnimi obalnimi stražami in evropskim forumom služb obalne straže na podlagi izkušenj agencije FRONTEX in Evropske mreže obalnih patrulj. |
| --- | --- |

1.3

EESO poziva EU, naj bolj koristi obstoječe vire zveze NATO. Pozdravlja pozitivne rezultate souporabe prostorov operativnega štaba v Northwoodu in predlaga tesnejše sodelovanje z načelniki evropskih mornaric (CHENS), nacionalnimi obalnimi stražami in evropskim forumom služb obalne straže na podlagi izkušenj agencije FRONTEX in Evropske mreže obalnih patrulj.

| 1.4 | EESO pozdravlja pobudo „Pooling and Sharing“ za skupno uporabo zmogljivosti opreme in skupno vojaško/civilno delovanje. Za to bo potrebna usklajenost standardov pomorskih in mornariških zmogljivosti. Sodelovanje in solidarnost med državami članicami bosta pripomogli k optimiziranju uporabe razpoložljive infrastrukture in zagotovili stroškovno učinkovitost. |
| --- | --- |

1.4

EESO pozdravlja pobudo „Pooling and Sharing“ za skupno uporabo zmogljivosti opreme in skupno vojaško/civilno delovanje. Za to bo potrebna usklajenost standardov pomorskih in mornariških zmogljivosti. Sodelovanje in solidarnost med državami članicami bosta pripomogli k optimiziranju uporabe razpoložljive infrastrukture in zagotovili stroškovno učinkovitost.

| 1.5 | Z ratifikacijo in izvajanjem Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS) iz leta 1982 in Konvencije za preprečevanje protipravnih dejanj zoper varnost pomorske plovbe iz leta 1988 v državah članicah EU ter drugih državah po svetu je zagotovljena pravna podlaga za pregon. EESO ponovno poudarja potrebo po tesnejšem sodelovanju z Mednarodno pomorsko organizacijo (IMO) glede izvajanja njenih konvencij, ki obravnavajo pomorsko varnost. |
| --- | --- |

1.5

Z ratifikacijo in izvajanjem Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS) iz leta 1982 in Konvencije za preprečevanje protipravnih dejanj zoper varnost pomorske plovbe iz leta 1988 v državah članicah EU ter drugih državah po svetu je zagotovljena pravna podlaga za pregon. EESO ponovno poudarja potrebo po tesnejšem sodelovanju z Mednarodno pomorsko organizacijo (IMO) glede izvajanja njenih konvencij, ki obravnavajo pomorsko varnost.

| 1.6 | Izvajanje mednarodnega kodeksa o zaščiti ladij in pristanišč (ISPS) je treba pospešiti v pristaniščih EU in tretjih držav (na primer v Zahodni Afriki) kot način za preprečevanje piratstva, oboroženih ropov in kraje tovora. Skladnost z ISPS je potrebna pri pregledovanju zabojnikov, ki se lahko v pristaniščih zlorabljajo kot trojanski konji. |
| --- | --- |

1.6

Izvajanje mednarodnega kodeksa o zaščiti ladij in pristanišč (ISPS) je treba pospešiti v pristaniščih EU in tretjih držav (na primer v Zahodni Afriki) kot način za preprečevanje piratstva, oboroženih ropov in kraje tovora. Skladnost z ISPS je potrebna pri pregledovanju zabojnikov, ki se lahko v pristaniščih zlorabljajo kot trojanski konji.

| 1.7 | EESO ponovno poudarja, da je treba v sodelovanju z ZN, zvezo NATO in ZDA bolj sistematično slediti finančnim tokovom piratstva in drugih nezakonitih dejavnosti na morju. |
| --- | --- |

1.7

EESO ponovno poudarja, da je treba v sodelovanju z ZN, zvezo NATO in ZDA bolj sistematično slediti finančnim tokovom piratstva in drugih nezakonitih dejavnosti na morju.

| 1.8 | Obstajajo bojazni glede pravočasne uvedbe in razpoložljivosti odobrenih tečajev za varnostno usposabljanje pomorščakov po vsem svetu, kar je zahtevano od 1. januarja 2014. Zadovoljen je, da je Mednarodna pomorska organizacija (IMO) za izpolnitev skladnosti pomorske inšpekcije s certifikati v skladu s pravilom VI/6 konvencije STCW omogočila odlog s 1. januarja 2014 na 1. julij 2015. Skupine ZDA za oceno boja proti piratstvu so primer najboljše prakse, po katerih bi se lahko zgledovala EU pri prostovoljnem preverjanju pripravljenosti na boj proti piratstvu na krovu ladij. |
| --- | --- |

1.8

Obstajajo bojazni glede pravočasne uvedbe in razpoložljivosti odobrenih tečajev za varnostno usposabljanje pomorščakov po vsem svetu, kar je zahtevano od 1. januarja 2014. Zadovoljen je, da je Mednarodna pomorska organizacija (IMO) za izpolnitev skladnosti pomorske inšpekcije s certifikati v skladu s pravilom VI/6 konvencije STCW omogočila odlog s 1. januarja 2014 na 1. julij 2015. Skupine ZDA za oceno boja proti piratstvu so primer najboljše prakse, po katerih bi se lahko zgledovala EU pri prostovoljnem preverjanju pripravljenosti na boj proti piratstvu na krovu ladij.

| 1.9 | EESO ugotavlja, da s pregonom piratstva učinkovito odvračanje ni mogoče zaradi znatnih razlik pri sodbah sodišč. Za spoprijemanje z mednarodnim kriminalom, kot je piratstvo, in dokončno odpravo nekaznovanja je potrebna usklajena zakonodaja na področju boja proti piratstvu. |
| --- | --- |

1.9

EESO ugotavlja, da s pregonom piratstva učinkovito odvračanje ni mogoče zaradi znatnih razlik pri sodbah sodišč. Za spoprijemanje z mednarodnim kriminalom, kot je piratstvo, in dokončno odpravo nekaznovanja je potrebna usklajena zakonodaja na področju boja proti piratstvu.

| 1.10 | Operacija v Afriškem rogu, ki obravnava temeljne vzroke na kopnem, je zgodba o uspehu, ki jo je na podoben način mogoče uporabiti kot zgled na drugih območjih. Dostojni življenjski pogoji na kopnem bi lahko zmanjšali privlačnost piratstva. EESO podpira razširitev operacij Oceanski ščit zveze NATO in Atalanta, ko bo čas za njuno obnovitev. |
| --- | --- |

1.10

Operacija v Afriškem rogu, ki obravnava temeljne vzroke na kopnem, je zgodba o uspehu, ki jo je na podoben način mogoče uporabiti kot zgled na drugih območjih. Dostojni življenjski pogoji na kopnem bi lahko zmanjšali privlačnost piratstva. EESO podpira razširitev operacij Oceanski ščit zveze NATO in Atalanta, ko bo čas za njuno obnovitev.

| 1.11 | EESO poziva institucije EU, naj izvajajo politični in diplomatski pritisk v odgovor na porast piratstva v Zahodni Afriki. Pri tem lahko kot vzvod služijo gospodarski partnerski sporazum Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav med EU in 16 afriškimi državami, Sporazum iz Cotonouja in partnerstvo med EU in Afriko. Spodbujanje trgovine med EU in Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav zahteva varne trgovske in prometne poti. Nigeriji bi bilo treba ponuditi pomoč za izboljšanje zmogljivosti obalne straže, treba pa bi jo bilo tudi spodbuditi k temu, da dovoli vstop oboroženih straž drugih držav v svoje vode. |
| --- | --- |

1.11

EESO poziva institucije EU, naj izvajajo politični in diplomatski pritisk v odgovor na porast piratstva v Zahodni Afriki. Pri tem lahko kot vzvod služijo gospodarski partnerski sporazum Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav med EU in 16 afriškimi državami, Sporazum iz Cotonouja in partnerstvo med EU in Afriko. Spodbujanje trgovine med EU in Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav zahteva varne trgovske in prometne poti. Nigeriji bi bilo treba ponuditi pomoč za izboljšanje zmogljivosti obalne straže, treba pa bi jo bilo tudi spodbuditi k temu, da dovoli vstop oboroženih straž drugih držav v svoje vode.

| 1.12 | EESO pozdravlja sklepe Sveta o Gvinejskem zalivu z dne 17. marca 2014, ki jih je treba preoblikovati v posebne ukrepe. Potrebna je vključitev lokalne civilne družbe, da se zagotovi boljše razumevanje lokalnega konteksta, treba pa jo je tudi podpreti, da izvaja pritisk na svoje vlade za zagotovitev rešitev za varnostne izzive v Gvinejskem zalivu. |
| --- | --- |

1.12

EESO pozdravlja sklepe Sveta o Gvinejskem zalivu z dne 17. marca 2014, ki jih je treba preoblikovati v posebne ukrepe. Potrebna je vključitev lokalne civilne družbe, da se zagotovi boljše razumevanje lokalnega konteksta, treba pa jo je tudi podpreti, da izvaja pritisk na svoje vlade za zagotovitev rešitev za varnostne izzive v Gvinejskem zalivu.

| 1.13 | Treba bi bilo imenovati posebnega predstavnika EU za Zahodno Afriko, kakršnega že ima Afriški rog. Resolucija ZN o strategiji boja proti piratstvu v Zahodni Afriki iz novembra 2013 je hvalevreden dosežek. Sodelovanje obalnih straž med Vzhodno in Zahodno Afriko je treba okrepiti. |
| --- | --- |

1.13

Treba bi bilo imenovati posebnega predstavnika EU za Zahodno Afriko, kakršnega že ima Afriški rog. Resolucija ZN o strategiji boja proti piratstvu v Zahodni Afriki iz novembra 2013 je hvalevreden dosežek. Sodelovanje obalnih straž med Vzhodno in Zahodno Afriko je treba okrepiti.

| 1.14 | Treba bi bilo uvesti mednarodno dogovorjene standarde za podjetja za pomorsko varnost. Standard ISOPAS 28007 bo po vsem svetu zagotovil enake konkurenčne pogoje za zasebna podjetja, ki zagotavljajo storitve z oboroženimi varnostniki. |
| --- | --- |

1.14

Treba bi bilo uvesti mednarodno dogovorjene standarde za podjetja za pomorsko varnost. Standard ISOPAS 28007 bo po vsem svetu zagotovil enake konkurenčne pogoje za zasebna podjetja, ki zagotavljajo storitve z oboroženimi varnostniki.

| 1.15 | EESO priporoča okrepitev pomorskega nadzora, da se zagotovi pravočasno odkrivanje nezakonitih dejanjih na morju z okrepljenim sodelovanjem med EMSA, agencijo FRONTEX in Skupnim raziskovalnim središčem (JRC). Raziskave in razvoj na področju pomorske varnosti je treba razširiti v sodelovanju z JRC. |
| --- | --- |

1.15

EESO priporoča okrepitev pomorskega nadzora, da se zagotovi pravočasno odkrivanje nezakonitih dejanjih na morju z okrepljenim sodelovanjem med EMSA, agencijo FRONTEX in Skupnim raziskovalnim središčem (JRC). Raziskave in razvoj na področju pomorske varnosti je treba razširiti v sodelovanju z JRC.

| 1.16 | Glede na velike človeške tragedije zaradi nezakonitega priseljevanja po morju EESO poudarja, da je treba:






  — | razviti evropsko politiko priseljevanja ob upoštevanju njene zunanje in notranje razsežnosti; |
| --- | --- | --- |

1.16

Glede na velike človeške tragedije zaradi nezakonitega priseljevanja po morju EESO poudarja, da je treba:

—

razviti evropsko politiko priseljevanja ob upoštevanju njene zunanje in notranje razsežnosti;

| — | doseči sporazume z državami izvora in tranzita priseljencev za boj proti kriminalnim mrežam, ki so vključene v trgovino z ljudmi, in sprožiti kazenski postopek v sodelovanju z Europolom oz. Interpolom. |
| --- | --- |

—

doseči sporazume z državami izvora in tranzita priseljencev za boj proti kriminalnim mrežam, ki so vključene v trgovino z ljudmi, in sprožiti kazenski postopek v sodelovanju z Europolom oz. Interpolom.

| — | oblikovati seznam oseb, ki vodijo trgovino z ljudmi (podoben seznamu oseb, ki financirajo piratstvo), da se zatre pranje denarja; |
| --- | --- |

—

oblikovati seznam oseb, ki vodijo trgovino z ljudmi (podoben seznamu oseb, ki financirajo piratstvo), da se zatre pranje denarja;

| — | okrepiti in financirati agencijo FRONTEX, da bo lahko resnična Evropska agencija za zunanje meje; |
| --- | --- |

—

okrepiti in financirati agencijo FRONTEX, da bo lahko resnična Evropska agencija za zunanje meje;

| — | sodelovati s civilno družbo v državah odhoda nezakonitih priseljencev, da se jih odvrne od potovanj, ki ogrožajo njihova življenja; |
| --- | --- |

—

sodelovati s civilno družbo v državah odhoda nezakonitih priseljencev, da se jih odvrne od potovanj, ki ogrožajo njihova življenja;

| — | razviti dejavnosti obalne straže za patruljiranje in reševanje migrantov; ter |
| --- | --- |

—

razviti dejavnosti obalne straže za patruljiranje in reševanje migrantov; ter

| — | okrepiti učinkovit nadzor zunanjih morskih meja prek Evropskega sistema varovanja meja (EUROSUR). |
| --- | --- |

—

okrepiti učinkovit nadzor zunanjih morskih meja prek Evropskega sistema varovanja meja (EUROSUR).

| 1.17 | EESO meni, da je treba pri izvajanju strategije Evropske unije za pomorsko varnost spoštovati temeljne človekove pravice, načela in vrednote, ki so zapisane v zakonodaji EU, in jih spodbujati v državah izven EU. |
| --- | --- |

1.17

EESO meni, da je treba pri izvajanju strategije Evropske unije za pomorsko varnost spoštovati temeljne človekove pravice, načela in vrednote, ki so zapisane v zakonodaji EU, in jih spodbujati v državah izven EU.

| 1.18 | EESO pozdravlja predlog za vzpostavitev partnerstev med vsemi akterji na področju pomorske varnosti, tako na evropski ravni kot tudi znotraj držav članic, vključno z industrijo, socialnimi partnerji in civilno družbo. Izvajanje obstoječe zakonodaje v sodelovanju s socialnimi partnerji bi moralo zagotoviti stroškovno učinkovitejši pristop k pomorski varnosti. |
| --- | --- |

1.18

EESO pozdravlja predlog za vzpostavitev partnerstev med vsemi akterji na področju pomorske varnosti, tako na evropski ravni kot tudi znotraj držav članic, vključno z industrijo, socialnimi partnerji in civilno družbo. Izvajanje obstoječe zakonodaje v sodelovanju s socialnimi partnerji bi moralo zagotoviti stroškovno učinkovitejši pristop k pomorski varnosti.

2.   Uvod

| 2.1 | Zaradi globalizacije se je pomen globalnih pomorskih tokov za EU povečal. Nezakonite dejavnosti na morju so vse številnejše in kompleksnejše, kar predstavlja pritisk za EU, da za njihovo odpravo sprejme celostni pristop. Vendar pa predstavlja pomorski nadzor izziv zaradi obsežnosti obale in oceanov EU. |
| --- | --- |

2.1

Zaradi globalizacije se je pomen globalnih pomorskih tokov za EU povečal. Nezakonite dejavnosti na morju so vse številnejše in kompleksnejše, kar predstavlja pritisk za EU, da za njihovo odpravo sprejme celostni pristop. Vendar pa predstavlja pomorski nadzor izziv zaradi obsežnosti obale in oceanov EU.

| 2.2 | Gre za skupno mednarodno odgovornost, ki zahteva močna partnerstva z državami izven EU in z regionalnimi organizacijami. Evropska varnostna strategija razen tega, da piratstvo opredeljuje kot grožnjo, ne omenja pomorske razsežnosti. V okviru celostne pomorske politike za Evropsko unijo so obravnavana pomorska vprašanja, varnostna razsežnost pa skoraj ne. Strategija Evropske unije za pomorsko varnost je bila sprejeta kot odgovor na nujno potrebo po reviziji pristopa EU k pomorski varnosti. |
| --- | --- |

2.2

Gre za skupno mednarodno odgovornost, ki zahteva močna partnerstva z državami izven EU in z regionalnimi organizacijami. Evropska varnostna strategija razen tega, da piratstvo opredeljuje kot grožnjo, ne omenja pomorske razsežnosti. V okviru celostne pomorske politike za Evropsko unijo so obravnavana pomorska vprašanja, varnostna razsežnost pa skoraj ne. Strategija Evropske unije za pomorsko varnost je bila sprejeta kot odgovor na nujno potrebo po reviziji pristopa EU k pomorski varnosti.

2.3   Skupno sporočilo

| 2.3.1 | Skupno sporočilo Evropske komisije in Evropske službe za zunanje delovanje „Za odprto in varno pomorstvo na svetovni ravni: elementi strategije Evropske unije za pomorsko varnost“ z dne 6. marca 2014 („For an open and secure global maritime domain: elements for a European maritime security strategy“ op. prev.: dokument ni preveden v slovenščino) je prvi korak k strategiji Evropske unije za pomorsko varnost, ki naj bi se izvajala v obliki akcijskega načrta. |
| --- | --- |

2.3.1

Skupno sporočilo Evropske komisije in Evropske službe za zunanje delovanje „Za odprto in varno pomorstvo na svetovni ravni: elementi strategije Evropske unije za pomorsko varnost“ z dne 6. marca 2014 („For an open and secure global maritime domain: elements for a European maritime security strategy“ op. prev.: dokument ni preveden v slovenščino) je prvi korak k strategiji Evropske unije za pomorsko varnost, ki naj bi se izvajala v obliki akcijskega načrta.

| 2.3.2 | Glede na sporočilo je pomorska varnost odvisna od strateškega, medsektorskega pristopa. Grožnje za pomorsko varnost vključujejo teritorialne pomorske spore, širjenje orožja za množično uničevanje, piratstvo, terorizem, čezmejni in organizirani kriminal (trgovina z orožjem, drogami in ljudmi), nereguliran in neprijavljen ribolov ter naravne nesreče. |
| --- | --- |

2.3.2

Glede na sporočilo je pomorska varnost odvisna od strateškega, medsektorskega pristopa. Grožnje za pomorsko varnost vključujejo teritorialne pomorske spore, širjenje orožja za množično uničevanje, piratstvo, terorizem, čezmejni in organizirani kriminal (trgovina z orožjem, drogami in ljudmi), nereguliran in neprijavljen ribolov ter naravne nesreče.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja skupno sporočilo o elementih strategije Evropske unije za pomorsko varnost, da se zagotovi celosten in obsežen pristop h grožnjam in priložnostim na morju. Pozdravlja zaprosilo ESZD za pripravo mnenja kot priložnost za krepitev odnosov med ESZD in EESO. Strategija Evropske unije za pomorsko varnost je usmerjena v sodelovanje med vsemi evropskimi akterji in državami članicami, ki jih zadeva pomorska varnost, in obravnava pomanjkljivosti celostne pomorske politike (2007). |
| --- | --- |

3.1

EESO pozdravlja skupno sporočilo o elementih strategije Evropske unije za pomorsko varnost, da se zagotovi celosten in obsežen pristop h grožnjam in priložnostim na morju. Pozdravlja zaprosilo ESZD za pripravo mnenja kot priložnost za krepitev odnosov med ESZD in EESO. Strategija Evropske unije za pomorsko varnost je usmerjena v sodelovanje med vsemi evropskimi akterji in državami članicami, ki jih zadeva pomorska varnost, in obravnava pomanjkljivosti celostne pomorske politike (2007).

| 3.2 | Treba bi bilo sprejeti celosten pristop na ravni EU s kombiniranjem civilnih in vojaških instrumentov in z vključitvijo notranjih in zunanjih vidikov pomorske varnosti. Pomorske države bi morale spodbujati regionalno pomorsko povezovanje, ki bi vodilo k povezovanju in skupni uporabi ključnih pomorskih virov, da bi zadovoljili potrebe EU z vidika zmogljivosti. |
| --- | --- |

3.2

Treba bi bilo sprejeti celosten pristop na ravni EU s kombiniranjem civilnih in vojaških instrumentov in z vključitvijo notranjih in zunanjih vidikov pomorske varnosti. Pomorske države bi morale spodbujati regionalno pomorsko povezovanje, ki bi vodilo k povezovanju in skupni uporabi ključnih pomorskih virov, da bi zadovoljili potrebe EU z vidika zmogljivosti.

| 3.3 | EESO je potencialna tveganja za pomorsko varnost (npr. piratstvo, nezakonito priseljevanje po morju, varnost v pristaniščih) obravnaval v več mnenjih (1). Grožnje za pomorsko varnost zadevajo civilno družbo, kar vključuje pomorščake, lastnike ladij, ribiče, izvoznike in uvoznike, turiste, potrošnike in lokalne skupnosti na obalah in otokih EU. Izvedena je bila ocena ogromnih stroškov pomorskega piratstva za potrošnike. Vendar pa je stroške različnih groženj za pomorsko varnost za potrošnike še treba izračunati. |
| --- | --- |

3.3

EESO je potencialna tveganja za pomorsko varnost (npr. piratstvo, nezakonito priseljevanje po morju, varnost v pristaniščih) obravnaval v več mnenjih (1). Grožnje za pomorsko varnost zadevajo civilno družbo, kar vključuje pomorščake, lastnike ladij, ribiče, izvoznike in uvoznike, turiste, potrošnike in lokalne skupnosti na obalah in otokih EU. Izvedena je bila ocena ogromnih stroškov pomorskega piratstva za potrošnike. Vendar pa je stroške različnih groženj za pomorsko varnost za potrošnike še treba izračunati.

| 3.4 | EU in njene države članice morajo spodbujati univerzalnost konvencije UNCLOS in vztrajati, da se enotno izvaja. Zagotavlja pravni okvir za pomorske dejavnosti in lahko služi kot priročnik za mirno reševanje pomorskih sporov. |
| --- | --- |

3.4

EU in njene države članice morajo spodbujati univerzalnost konvencije UNCLOS in vztrajati, da se enotno izvaja. Zagotavlja pravni okvir za pomorske dejavnosti in lahko služi kot priročnik za mirno reševanje pomorskih sporov.

| 3.5 | Strategija EU za Afriški rog bi morala biti model za celosten pristop, ki vključuje politična, diplomatska, socialna in gospodarska orodja, in usklajevanje med različnimi pobudami, agencijami in instrumenti EU, da se odpravijo temeljni vzroki za piratstvo. EESO podpira strateški okvir za Afriški rog, ki vključuje tri trenutne misije skupne varnostne in obrambne politike v tej regiji (EU NAVFOR Atalanta, misija EU za usposabljanje v Somaliji in EUCAP NESTOR). |
| --- | --- |

3.5

Strategija EU za Afriški rog bi morala biti model za celosten pristop, ki vključuje politična, diplomatska, socialna in gospodarska orodja, in usklajevanje med različnimi pobudami, agencijami in instrumenti EU, da se odpravijo temeljni vzroki za piratstvo. EESO podpira strateški okvir za Afriški rog, ki vključuje tri trenutne misije skupne varnostne in obrambne politike v tej regiji (EU NAVFOR Atalanta, misija EU za usposabljanje v Somaliji in EUCAP NESTOR).

| 3.5.1 | Organizacije lastnikov ladij in pomorščakov (ICS, ECSA, ITF/ETF, skupina SOS „Save our seafarers“) so se povezale z namenom povečati ozaveščenosti o človeških in gospodarskih stroških piratstva. Dokument o piratstvu v Gvinejskem zalivu, ki sta ga septembra 2013 skupaj pripravili ECSA in ETF, ponovno poudarja bojazni socialnih partnerjev. EESO je piratstvo opredelil kot enega od odvračilnih dejavnikov pri izbiri poklica pomorščaka, ki spodkopava kampanje za privabljanje ljudi k temu poklicu. |
| --- | --- |

3.5.1

Organizacije lastnikov ladij in pomorščakov (ICS, ECSA, ITF/ETF, skupina SOS „Save our seafarers“) so se povezale z namenom povečati ozaveščenosti o človeških in gospodarskih stroških piratstva. Dokument o piratstvu v Gvinejskem zalivu, ki sta ga septembra 2013 skupaj pripravili ECSA in ETF, ponovno poudarja bojazni socialnih partnerjev. EESO je piratstvo opredelil kot enega od odvračilnih dejavnikov pri izbiri poklica pomorščaka, ki spodkopava kampanje za privabljanje ljudi k temu poklicu.

| 3.5.2 | EESO ponovno poudarja, da bi moral biti namen vseh prizadevanj, da se prepreči ogrožanje telesnega in duševnega zdravja pomorščakov, ki so žrtve napadov piratov. Mednarodna zbornica za plovbo (ICS) je zbrala smernice s primeri dobre prakse za ladjarska podjetja, da jih uporabijo v pomoč prizadetim pomorščakom in njihovim družinam. |
| --- | --- |

3.5.2

EESO ponovno poudarja, da bi moral biti namen vseh prizadevanj, da se prepreči ogrožanje telesnega in duševnega zdravja pomorščakov, ki so žrtve napadov piratov. Mednarodna zbornica za plovbo (ICS) je zbrala smernice s primeri dobre prakse za ladjarska podjetja, da jih uporabijo v pomoč prizadetim pomorščakom in njihovim družinam.

| 3.6 | EU bi morala spodbujati krepitve zmogljivosti na področju pomorske varnosti v Gvinejskem zalivu. Varne trgovinske poti so prvi pogoj za razvoj gospodarske zmogljivosti. Na pomorsko varnost je treba gledati kot na del agende EU za podporo lokalnega razvoja in trgovine. |
| --- | --- |

3.6

EU bi morala spodbujati krepitve zmogljivosti na področju pomorske varnosti v Gvinejskem zalivu. Varne trgovinske poti so prvi pogoj za razvoj gospodarske zmogljivosti. Na pomorsko varnost je treba gledati kot na del agende EU za podporo lokalnega razvoja in trgovine.

| 3.7 | Kriminalna dejavnost – trgovina z drogami, ljudmi in orožjem – se ob zahodnoafriški obali povečuje. 13 % uvoza nafte in 6 % uvoza plina v EU prihaja iz držav Gvinejskega zaliva, pri čemer Nigerija proizvede 5,8 % nafte, ki jo uvozi EU. Nedavna odkritja zalog nafte in plina na morju bodo še povečala pomen te regije. Usposabljanje, ki je na voljo predstavnikom obalne straže v okviru programa za kritične pomorske poti v Gvinejskem zalivu, je dobrodošlo. Pri tolmačenju satelitskih slik plovil bi bilo treba najti sinergije med agencijami EU in akterji zunaj EU. Pomorska ozaveščenost je ključna in zasebni operaterji bi morali pomagati vladam, da si ustvarijo celovito sliko na pomorskem področju. V Gvinejskem zalivu bi bilo treba vzpostaviti zanesljiv sistem poročanja o incidentih. |
| --- | --- |

3.7

Kriminalna dejavnost – trgovina z drogami, ljudmi in orožjem – se ob zahodnoafriški obali povečuje. 13 % uvoza nafte in 6 % uvoza plina v EU prihaja iz držav Gvinejskega zaliva, pri čemer Nigerija proizvede 5,8 % nafte, ki jo uvozi EU. Nedavna odkritja zalog nafte in plina na morju bodo še povečala pomen te regije. Usposabljanje, ki je na voljo predstavnikom obalne straže v okviru programa za kritične pomorske poti v Gvinejskem zalivu, je dobrodošlo. Pri tolmačenju satelitskih slik plovil bi bilo treba najti sinergije med agencijami EU in akterji zunaj EU. Pomorska ozaveščenost je ključna in zasebni operaterji bi morali pomagati vladam, da si ustvarijo celovito sliko na pomorskem področju. V Gvinejskem zalivu bi bilo treba vzpostaviti zanesljiv sistem poročanja o incidentih.

| 3.8 | Sredozemsko morje predstavlja izzive za pomorsko varnost, kot so terorizem, nezakonita trgovina in priseljevanje. Vlaganje v pomorsko regionalno sodelovanje mora vključevati obveščevalne dejavnosti, nadzor, patruljiranje in dejavnosti obalne straže. |
| --- | --- |

3.8

Sredozemsko morje predstavlja izzive za pomorsko varnost, kot so terorizem, nezakonita trgovina in priseljevanje. Vlaganje v pomorsko regionalno sodelovanje mora vključevati obveščevalne dejavnosti, nadzor, patruljiranje in dejavnosti obalne straže.

| 3.9 | Razmejitev izključnih ekonomskih con v skladu s konvencijo UNCLOS bi pripomogla k zagotavljanju mirnega reševanja ozemeljskih sporov, saj bi se s tem izognili sporom pri odkrivanju zalog ogljikovodika na morju v vzhodnem delu Sredozemskega morja. |
| --- | --- |

3.9

Razmejitev izključnih ekonomskih con v skladu s konvencijo UNCLOS bi pripomogla k zagotavljanju mirnega reševanja ozemeljskih sporov, saj bi se s tem izognili sporom pri odkrivanju zalog ogljikovodika na morju v vzhodnem delu Sredozemskega morja.

| 3.10 | EU ima strateški interes za odvračanje od zaostrovanja regionalnih sporov v črnomorski regiji, da zagotovi energetsko varnost in diverzifikacijo svoje oskrbe z energijo. |
| --- | --- |

3.10

EU ima strateški interes za odvračanje od zaostrovanja regionalnih sporov v črnomorski regiji, da zagotovi energetsko varnost in diverzifikacijo svoje oskrbe z energijo.

| 3.11 | Čeprav se splošni varnostni standardi v pristaniščih EU izboljšujejo, je treba varnost okrepiti s strožjim izvajanjem kodeksa ISPS, ki zadeva varnost zabojnikov in pristaniških objektov. Francosko poročilo o trgovini z orožjem po morju z dne 10. februarja 2014 izpostavlja nezakonite tokove trgovine s konvencionalnim orožjem na ladjah za prevoz zabojnikov. Vendar pa so izkušnje v ZDA pokazale, da ni mogoče pregledati 100 % zabojnikov. Absolutna varnost v svetu, ki ni varen, ni mogoča. |
| --- | --- |

3.11

Čeprav se splošni varnostni standardi v pristaniščih EU izboljšujejo, je treba varnost okrepiti s strožjim izvajanjem kodeksa ISPS, ki zadeva varnost zabojnikov in pristaniških objektov. Francosko poročilo o trgovini z orožjem po morju z dne 10. februarja 2014 izpostavlja nezakonite tokove trgovine s konvencionalnim orožjem na ladjah za prevoz zabojnikov. Vendar pa so izkušnje v ZDA pokazale, da ni mogoče pregledati 100 % zabojnikov. Absolutna varnost v svetu, ki ni varen, ni mogoča.

| 3.12 | EESO v celoti podpira stališče, izraženo v sporočilu: „Odprtje morebitnih plovnih poti prek Arktičnega oceana ter izkoriščanje njegovih naravnih in mineralnih virov bo povzročilo posebne okoljske izzive, ki jih bo treba obravnavati nadvse skrbno, sodelovanje s partnerji pa bo bistvenega pomena.“ |
| --- | --- |

3.12

EESO v celoti podpira stališče, izraženo v sporočilu: „Odprtje morebitnih plovnih poti prek Arktičnega oceana ter izkoriščanje njegovih naravnih in mineralnih virov bo povzročilo posebne okoljske izzive, ki jih bo treba obravnavati nadvse skrbno, sodelovanje s partnerji pa bo bistvenega pomena.“

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO v celoti podpira varnostne ukrepe na krovu ladij (najboljše prakse upravljanja), ki so jih uvedli ladijski prevozniki, ter tudi mednarodno dogovorjene standarde za zasebne oborožene varnostnike na ladjah. |
| --- | --- |

4.1

EESO v celoti podpira varnostne ukrepe na krovu ladij (najboljše prakse upravljanja), ki so jih uvedli ladijski prevozniki, ter tudi mednarodno dogovorjene standarde za zasebne oborožene varnostnike na ladjah.

| 4.2 | Pobuda „Pooling and Sharing“, ki se opira na koristi programa LeaderSHIP 2020, bo spodbudila mreženje med akterji v sektorju gradnje in popravila ladij. |
| --- | --- |

4.2

Pobuda „Pooling and Sharing“, ki se opira na koristi programa LeaderSHIP 2020, bo spodbudila mreženje med akterji v sektorju gradnje in popravila ladij.

| 4.3 | Države članice in industrija bi morale uskladiti standarde za zagotovitev evropske operativne združljivosti pomorskih in ladijskih zmogljivosti, vključno s komunikacijskimi sistemi in tehnologijo. |
| --- | --- |

4.3

Države članice in industrija bi morale uskladiti standarde za zagotovitev evropske operativne združljivosti pomorskih in ladijskih zmogljivosti, vključno s komunikacijskimi sistemi in tehnologijo.

| 4.4 | Treba bi bilo izvajati mrežo za pomorski nadzor (MARSUR), delo v okviru EMSA in program Copernicus. EMSA je prek SafeSeaNet, LRIT, CleanSeaNet in THETIS gostila aplikacije za pomorski nadzor. Treba je pohvaliti delo skupnega okolja za izmenjavo informacij (CISE), da bi razvili učinkovite evropske zmogljivosti na področju pomorskega nadzora. |
| --- | --- |

4.4

Treba bi bilo izvajati mrežo za pomorski nadzor (MARSUR), delo v okviru EMSA in program Copernicus. EMSA je prek SafeSeaNet, LRIT, CleanSeaNet in THETIS gostila aplikacije za pomorski nadzor. Treba je pohvaliti delo skupnega okolja za izmenjavo informacij (CISE), da bi razvili učinkovite evropske zmogljivosti na področju pomorskega nadzora.

| 4.5 | Pri osebah, rešenih na morju, gre za varnostno vprašanje, saj jih je treba pripeljati na kopno in evidentirati. Storitve iskanja in reševanja so odvisne od ladij, ki jim pomagajo. Satelitske komunikacije zagotavljajo ključno pomoč pri reševalnih akcijah. Države članice morajo izvajati ustrezne konvencije in smernice IMO glede ravnanja z osebami, rešenimi na morju, ki usmerjajo vlade in kapitane glede njihovih obveznosti. |
| --- | --- |

4.5

Pri osebah, rešenih na morju, gre za varnostno vprašanje, saj jih je treba pripeljati na kopno in evidentirati. Storitve iskanja in reševanja so odvisne od ladij, ki jim pomagajo. Satelitske komunikacije zagotavljajo ključno pomoč pri reševalnih akcijah. Države članice morajo izvajati ustrezne konvencije in smernice IMO glede ravnanja z osebami, rešenimi na morju, ki usmerjajo vlade in kapitane glede njihovih obveznosti.

| 4.6 | EESO poudarja potrebo po izvajanju obstoječih pravnih predpisov o pribežališčih za ladje v stiski, ki predstavljajo tveganje za plovbo in grožnjo za človeška življenja in okolje. Nekateri primeri, v katerih je prišlo do zamud pri zagotovitvi pribežališča, kažejo na potrebo po hitrem odzivu obalnih držav. Smernice IMO (Resolucija A.949 (23) o pribežališčih), vključno s smernicami o nadzoru ladij v sili (2007) in o sistemu EU za spremljanje in obveščanje za ladijski promet (Direktiva 2002/59, kakor je spremenjena z Direktivo 2009/17), zagotavljajo pravni okvir. Nujno je, da vse obalne države ratificirajo in uveljavijo te pravne instrumente. |
| --- | --- |

4.6

EESO poudarja potrebo po izvajanju obstoječih pravnih predpisov o pribežališčih za ladje v stiski, ki predstavljajo tveganje za plovbo in grožnjo za človeška življenja in okolje. Nekateri primeri, v katerih je prišlo do zamud pri zagotovitvi pribežališča, kažejo na potrebo po hitrem odzivu obalnih držav. Smernice IMO (Resolucija A.949 (23) o pribežališčih), vključno s smernicami o nadzoru ladij v sili (2007) in o sistemu EU za spremljanje in obveščanje za ladijski promet (Direktiva 2002/59, kakor je spremenjena z Direktivo 2009/17), zagotavljajo pravni okvir. Nujno je, da vse obalne države ratificirajo in uveljavijo te pravne instrumente.

| 4.7 | EESO pozdravlja zavezo EU za trajnostno izkoriščanje ribiških virov, saj je nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov globalna kriminalna dejavnost ne glede na to, kje se pojavi. EESO pozdravlja nedavno odločitev EU, da na črni seznam svojega trga uvrsti nezakonite ribiške proizvode iz treh držav, ki kršijo konvencijo UNCLOS. |
| --- | --- |

4.7

EESO pozdravlja zavezo EU za trajnostno izkoriščanje ribiških virov, saj je nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov globalna kriminalna dejavnost ne glede na to, kje se pojavi. EESO pozdravlja nedavno odločitev EU, da na črni seznam svojega trga uvrsti nezakonite ribiške proizvode iz treh držav, ki kršijo konvencijo UNCLOS.

| 4.8 | EESO poudarja, da je treba biotsko raznovrstnost in pomorske vire EU, pa naj gre za ribiške ali mineralne vire v njenih teritorialnih vodah, zaščititi pred potencialnimi grožnjami. Poleg tega je učinkovitost telekomunikacij odvisna od ohranjanja varnosti podvodnih kablov, učinkovitost energije pa od zagotavljanja varnosti plinovodov. |
| --- | --- |

4.8

EESO poudarja, da je treba biotsko raznovrstnost in pomorske vire EU, pa naj gre za ribiške ali mineralne vire v njenih teritorialnih vodah, zaščititi pred potencialnimi grožnjami. Poleg tega je učinkovitost telekomunikacij odvisna od ohranjanja varnosti podvodnih kablov, učinkovitost energije pa od zagotavljanja varnosti plinovodov.

| 4.9 | Pomorska varnost zajema tudi zaščito pred kontaminacijo morske vode zaradi jedrskih nesreč, nezakonitega odlaganja kemikalij ali velikih nesreč, ki vključujejo onesnaževala. EESO poziva EU, naj si prizadeva ohraniti ekološko neokrnjenost na področju pomorstva. |
| --- | --- |

4.9

Pomorska varnost zajema tudi zaščito pred kontaminacijo morske vode zaradi jedrskih nesreč, nezakonitega odlaganja kemikalij ali velikih nesreč, ki vključujejo onesnaževala. EESO poziva EU, naj si prizadeva ohraniti ekološko neokrnjenost na področju pomorstva.

V Bruslju, 11. septembra 2014.

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Mnenje EESO o evropski politiki priseljevanja in odnosih s tretjimi državami (mnenje še ni bilo objavljeno v UL);

1

evropski politiki priseljevanja in odnosih s tretjimi državami

UL C 67, 6.3.2014, str. 32–46;

UL C 161, 6.6.2013, str. 87–92;

UL C 76, 14.3.2013, str. 15–19;

UL C 107, 6.4.2011, str. 64–67;

UL C 44, 11.2.2011, str. 173–177;

UL C 128, 18.5.2010, str. 131–135;

UL C 255, 22.9.2010, str. 103-109;

UL C 211, 19.8.2008, str. 31–36;

UL C 168, 20.7.2007, str. 57–62;

UL C 32, 5.2.2004, str. 21–27;

UL C 061, 14.3.2003, str. 174–183;

Poročilo in resolucija Evropskega parlamenta o pomorski razsežnosti evropske skupne varnostne politike, 12. september 2013.

---