# Az Európai Unió L 317/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 317 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. december 5. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 317

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. december 5.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1419/2007/EK rendelete (2007. november 29.) a Kínai Népköztársaságból származó integrált elektronikus kompakt fénycsövek (CFL-i) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről | 1 |
| | * | A Tanács 1420/2007/EK rendelete (2007. december 4.) a Kínai Népköztársaságból és Kazahsztánból származó szilíciumos mangán behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az Ukrajnából származó szilíciumos mangán behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről | 5 |
| | | A Bizottság 1421/2007/EK rendelete (2007. december 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 32 |
| | * | A Bizottság 1422/2007/EK rendelete (2007. december 4.) a 2004/17/EK és 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra vonatkozó alkalmazási értékhatárai tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 34 |
| | * | A Bizottság 1423/2007/EK rendelete (2007. december 4.) a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló 1291/2000/EK rendelet módosításáról | 36 |
| | * | A Bizottság 1424/2007/EK rendelete (2007. december 4.) az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló 2001/822/EK tanácsi határozat végrehajtásáról szóló 2304/2002/EK rendelet módosításáról, valamint a 10. Európai Fejlesztési Alap indikatív összegeinek kiosztásáról | 38 |
| | * | A Bizottság 1425/2007/EK rendelete (2007. december 3.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES IV övezetben és a IIa övezet közösségi vizein folytatott közönségestőkehal-halászat tilalmáról | 55 |
| | * | A Bizottság 1426/2007/EK rendelete (2007. december 3.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES VIIb–k, VIII, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet közösségi vizein folytatott közönségestőkehal-halászat tilalmáról | 57 |
| | * | A Bizottság 1427/2007/EK rendelete (2007. december 3.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES IV övezet közösségi vizein folytatott északimenyhal-halászat tilalmáról | 59 |
| | * | A Bizottság 1428/2007/EK rendelete (2007. december 4.) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 61 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1419/2007/EK rendelete (2007. november 29.) a Kínai Népköztársaságból származó integrált elektronikus kompakt fénycsövek (CFL-i) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

1

*

A Tanács 1420/2007/EK rendelete (2007. december 4.) a Kínai Népköztársaságból és Kazahsztánból származó szilíciumos mangán behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az Ukrajnából származó szilíciumos mangán behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről

5

A Bizottság 1421/2007/EK rendelete (2007. december 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

32

*

A Bizottság 1422/2007/EK rendelete (2007. december 4.) a 2004/17/EK és 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra vonatkozó alkalmazási értékhatárai tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

34

*

A Bizottság 1423/2007/EK rendelete (2007. december 4.) a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló 1291/2000/EK rendelet módosításáról

36

*

A Bizottság 1424/2007/EK rendelete (2007. december 4.) az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló 2001/822/EK tanácsi határozat végrehajtásáról szóló 2304/2002/EK rendelet módosításáról, valamint a 10. Európai Fejlesztési Alap indikatív összegeinek kiosztásáról

38

*

A Bizottság 1425/2007/EK rendelete (2007. december 3.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES IV övezetben és a IIa övezet közösségi vizein folytatott közönségestőkehal-halászat tilalmáról

55

*

A Bizottság 1426/2007/EK rendelete (2007. december 3.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES VIIb–k, VIII, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet közösségi vizein folytatott közönségestőkehal-halászat tilalmáról

57

*

A Bizottság 1427/2007/EK rendelete (2007. december 3.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES IV övezet közösségi vizein folytatott északimenyhal-halászat tilalmáról

59

*

A Bizottság 1428/2007/EK rendelete (2007. december 4.) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

61

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2007/786/EK |
| | * | A Tanács határozata (2007. október 22.) egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael állam közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodásnak a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvének aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról | 63 |
| Jegyzőkönyv az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael állam közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodáshoz a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából | 65 |
| | | 2007/787/EK |
| | * | A Tanács határozata (2007. november 29.) egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének elfogadásáról a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából | 75 |
| | | Bizottság |
| | | 2007/788/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. szeptember 13.) az EK-Szerződés 81. cikke szerinti eljárásról (COMP/E-2/39.140 – DaimlerChrysler ügy)
  (az értesítés a C(2007) 4275. számú dokumentummal történt) | 76 |
| | | 2007/789/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. december 4.) az 1420/2007/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból és Kazahsztánból származó szilícium-mangán behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám felfüggesztéséről | 79 |
| | | Európai Központi Bank |
| | | 2007/790/EK |
| | * | Az Európai Központi Bank határozata (2007. november 23.) a 2008-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2007/16) | 81 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2007/786/EK

*

A Tanács határozata (2007. október 22.) egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael állam közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodásnak a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvének aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

63

Jegyzőkönyv az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael állam közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodáshoz a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából

65

2007/787/EK

*

A Tanács határozata (2007. november 29.) egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének elfogadásáról a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából

75

Bizottság

2007/788/EK

*

A Bizottság határozata (2007. szeptember 13.) az EK-Szerződés 81. cikke szerinti eljárásról (COMP/E-2/39.140 – DaimlerChrysler ügy)
  (az értesítés a C(2007) 4275. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2007) 4275. számú dokumentummal történt)

76

2007/789/EK

*

A Bizottság határozata (2007. december 4.) az 1420/2007/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból és Kazahsztánból származó szilícium-mangán behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám felfüggesztéséről

79

Európai Központi Bank

2007/790/EK

*

Az Európai Központi Bank határozata (2007. november 23.) a 2008-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2007/16)

(EKB/2007/16)

81

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2007/791/KKBP határozata (2007. december 4.) az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendfenntartó missziójáról (EUPM) szóló 2007/749/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról | 83 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2007/791/KKBP határozata (2007. december 4.) az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendfenntartó missziójáról (EUPM) szóló 2007/749/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról

83

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/1

---

A TANÁCS 1419/2007/EK RENDELETE

(2007. november 29.)

a Kínai Népköztársaságból származó integrált elektronikus kompakt fénycsövek (CFL-i) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően nyújtott be,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

| (1) | A vizsgálatot követően a Tanács az 1470/2001/EK rendelettel (2) 0 %-tól 66,1 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, integrált elektronikus kompakt fénycsövek (a továbbiakban: CFL-i) behozatalára. Ezt megelőzően a Bizottság a 255/2001/EK rendelettel (3) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki. |
| --- | --- |

(1)

A vizsgálatot követően a Tanács az 1470/2001/EK rendelettel (2) 0 %-tól 66,1 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, integrált elektronikus kompakt fénycsövek (a továbbiakban: CFL-i) behozatalára. Ezt megelőzően a Bizottság a 255/2001/EK rendelettel (3) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki.

| (2) | A Tanács 866/2005/EK rendelete (4) a hatályos dömpingellenes intézkedéseket kiterjesztette a Vietnami Szocialista Köztársaságból, a Pakisztáni Iszlám Köztársaságból és a Fülöp-szigeteki Köztársaságból szállított integrált elektronikus kompakt fénycsövek behozatalára, függetlenül attól, hogy a Vietnami Szocialista Köztársaságból, a Pakisztáni Iszlám Köztársaságból vagy a Fülöp-szigeteki Köztársaságból származónak jelentették-e azokat be. Az intézkedéseket az alaprendelet 13. cikkével összhangban végzett, azt intézkedések kijátszására irányuló vizsgálat eredményeként terjesztették ki. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 866/2005/EK rendelete (4) a hatályos dömpingellenes intézkedéseket kiterjesztette a Vietnami Szocialista Köztársaságból, a Pakisztáni Iszlám Köztársaságból és a Fülöp-szigeteki Köztársaságból szállított integrált elektronikus kompakt fénycsövek behozatalára, függetlenül attól, hogy a Vietnami Szocialista Köztársaságból, a Pakisztáni Iszlám Köztársaságból vagy a Fülöp-szigeteki Köztársaságból származónak jelentették-e azokat be. Az intézkedéseket az alaprendelet 13. cikkével összhangban végzett, azt intézkedések kijátszására irányuló vizsgálat eredményeként terjesztették ki.

| (3) | Az 1322/2006/EK rendelettel (5) a Tanács módosította a hatályos dömpingellenes intézkedéseket. A módosítást a termékkör időközi felülvizsgálata előzte meg. A vizsgálat eredményeképpen és a módosító rendelet hatására az egyenárammal működő fénycsöveket (a továbbiakban: DC-CFL-i) ki kellett zárni az intézkedések hatálya alól. A dömpingellenes intézkedések ennek megfelelően csak a váltóáramú fénycsövekre (a továbbiakban: AC-CFL-i) vonatkoznak (ideértve a váltakozó árammal és egyenárammal egyaránt működő integrált elektronikus kompakt fénycsöveket is). |
| --- | --- |

(3)

Az 1322/2006/EK rendelettel (5) a Tanács módosította a hatályos dömpingellenes intézkedéseket. A módosítást a termékkör időközi felülvizsgálata előzte meg. A vizsgálat eredményeképpen és a módosító rendelet hatására az egyenárammal működő fénycsöveket (a továbbiakban: DC-CFL-i) ki kellett zárni az intézkedések hatálya alól. A dömpingellenes intézkedések ennek megfelelően csak a váltóáramú fénycsövekre (a továbbiakban: AC-CFL-i) vonatkoznak (ideértve a váltakozó árammal és egyenárammal egyaránt működő integrált elektronikus kompakt fénycsöveket is).

| (4) | Az 1205/2007/EK rendelettel (6) a Tanács meghosszabbította a hatályos dömpingellenes intézkedések hatályát. Az intézkedések hatályának meghosszabbítására az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban végzett hatályvesztési felülvizsgálat eredményeként került sor. |
| --- | --- |

(4)

Az 1205/2007/EK rendelettel (6) a Tanács meghosszabbította a hatályos dömpingellenes intézkedések hatályát. Az intézkedések hatályának meghosszabbítására az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban végzett hatályvesztési felülvizsgálat eredményeként került sor.

| (5) | A Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be felülvizsgálat iránt. A kérelmet a Community Federation of Lighting Industry of Compact Fluorescent Lamps Integrated (2 CFLI) (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be felülvizsgálat iránt. A kérelmet a Community Federation of Lighting Industry of Compact Fluorescent Lamps Integrated (2 CFLI) (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be.

| (6) | Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2006. szeptember 8-án az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján vizsgálatot (7) indított. Az időközi felülvizsgálat egyetlen exportáló gyártó, a Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) dömpingszintjére korlátozódik. |
| --- | --- |

(6)

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2006. szeptember 8-án az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján vizsgálatot (7) indított. Az időközi felülvizsgálat egyetlen exportáló gyártó, a Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) dömpingszintjére korlátozódik.

| (7) | A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, a kínai exportáló gyártót és az exportáló ország kormányának képviselőit. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, a kínai exportáló gyártót és az exportáló ország kormányának képviselőit.

| (8) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a megindításról szóló értesítésben megállapított határidőn belül nézeteiket írásban ismertessék vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(8)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a megindításról szóló értesítésben megállapított határidőn belül nézeteiket írásban ismertessék vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (9) | A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk megszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött az érintett exportáló gyártónak. Az exportáló gyártó a kérdőívre adott válaszok révén együttműködést tanúsított; ezt követően a Bizottság szolgálata az exportáló gyártó és az exportáló gyártóval kapcsolatban álló, az alábbiakban felsorolt felek telephelyén ellenőrző látogatást tett:






  — | Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(9)

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk megszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött az érintett exportáló gyártónak. Az exportáló gyártó a kérdőívre adott válaszok révén együttműködést tanúsított; ezt követően a Bizottság szolgálata az exportáló gyártó és az exportáló gyártóval kapcsolatban álló, az alábbiakban felsorolt felek telephelyén ellenőrző látogatást tett:

—

Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd

Kínai kapcsolatban álló vállalat

| — | Megaman Electrical & Lighting Ltd (Xiamen) |
| --- | --- |

—

Megaman Electrical & Lighting Ltd (Xiamen)

Hongkongi kapcsolatban álló vállalatok

| — | Neonlite Electronic & Lighting Ltd (HK) |
| --- | --- |

—

Neonlite Electronic & Lighting Ltd (HK)

| — | Electric Light Systems Ltd (HK) |
| --- | --- |

—

Electric Light Systems Ltd (HK)

Közösségi kapcsolatban álló importőr

| — | IDV, Import und Direkt-Vertreibs-Ges.mbH, Németország |
| --- | --- |

—

IDV, Import und Direkt-Vertreibs-Ges.mbH, Németország

| (10) | Az egyetlen exportáló gyártó, a Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd az időközi felülvizsgálat alatti dömpingszintjére vonatkozó vizsgálati időszak 2005. július 1-jétől2006. június 30-ig tartott. |
| --- | --- |

(10)

Az egyetlen exportáló gyártó, a Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd az időközi felülvizsgálat alatti dömpingszintjére vonatkozó vizsgálati időszak 2005. július 1-jétől2006. június 30-ig tartott.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (11) | A termék azonos a módosító rendeletben meghatározott termékkel, azaz a Kínai Népköztársaságból származó, váltakozó árammal működő, egy vagy több üvegcsőből álló, integrált elektronikus kompakt fénycső (ideértve a váltakozó árammal és egyenárammal egyaránt működő, integrált elektronikus kompakt fénycsöveket is), amelyben az összes fénytechnikai elemet és elektronikus alkatrészt a lámpaaljzathoz rögzítették vagy abba építették be, és amely jelenleg az ex 8539 31 90 KN-kód alá sorolandó (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(11)

A termék azonos a módosító rendeletben meghatározott termékkel, azaz a Kínai Népköztársaságból származó, váltakozó árammal működő, egy vagy több üvegcsőből álló, integrált elektronikus kompakt fénycső (ideértve a váltakozó árammal és egyenárammal egyaránt működő, integrált elektronikus kompakt fénycsöveket is), amelyben az összes fénytechnikai elemet és elektronikus alkatrészt a lámpaaljzathoz rögzítették vagy abba építették be, és amely jelenleg az ex 8539 31 90 KN-kód alá sorolandó (a továbbiakban: érintett termék).

| (12) | Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapításra került, hogy a Kínában gyártott és a belföldi piacon eladott, valamint a Kínából a Közösségbe exportált CFL-i ugyanazon alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel, valamint felhasználási területekkel rendelkezik. Így az intézkedések hatályát meghosszabbító rendeletben kifejtettekhez hasonlóan azt a következtetést vonták le, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ezeket a termékeket hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(12)

Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapításra került, hogy a Kínában gyártott és a belföldi piacon eladott, valamint a Kínából a Közösségbe exportált CFL-i ugyanazon alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel, valamint felhasználási területekkel rendelkezik. Így az intézkedések hatályát meghosszabbító rendeletben kifejtettekhez hasonlóan azt a következtetést vonták le, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ezeket a termékeket hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   DÖMPING

| (13) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésének megfelelően állapítják meg azon exportáló gyártók esetében, akik bizonyítani tudják, hogy teljesítik a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat, azaz hogy a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében piacgazdasági feltételek érvényesülnek. |
| --- | --- |

(13)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésének megfelelően állapítják meg azon exportáló gyártók esetében, akik bizonyítani tudják, hogy teljesítik a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat, azaz hogy a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében piacgazdasági feltételek érvényesülnek.

| (14) | Jóllehet az eredeti vizsgálatban a kínai exportáló gyártó piacgazdasági elbánásban részesült, az időközi felülvizsgálatban fel kellett mérni, hogy továbbra is teljesülnek-e a piacgazdasági elbánás vonatkozó kritériumai. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a kínai exportáló gyártó és kapcsolatban álló vállalata, a Megaman Electrical & Lighting Ltd (Xiamen) piacgazdasági elbánás iránti igénylőlapot kaptak, amelyet kitöltöttek. |
| --- | --- |

(14)

Jóllehet az eredeti vizsgálatban a kínai exportáló gyártó piacgazdasági elbánásban részesült, az időközi felülvizsgálatban fel kellett mérni, hogy továbbra is teljesülnek-e a piacgazdasági elbánás vonatkozó kritériumai. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a kínai exportáló gyártó és kapcsolatban álló vállalata, a Megaman Electrical & Lighting Ltd (Xiamen) piacgazdasági elbánás iránti igénylőlapot kaptak, amelyet kitöltöttek.

| (15) | A piacgazdasági elbánás kritériumainak rövid és kizárólag a hivatkozás megkönnyítésére szolgáló összegzése a következő:






  1. | az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül; |
| --- | --- | --- |

(15)

A piacgazdasági elbánás kritériumainak rövid és kizárólag a hivatkozás megkönnyítésére szolgáló összegzése a következő:

1.

az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül;

| 2. | a vállalatok egyetlen áttekinthető számviteli nyilvántartással rendelkeznek, amelyet a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS) összhangban függetlenül ellenőriznek, és azt használják minden célra; |
| --- | --- |

2.

a vállalatok egyetlen áttekinthető számviteli nyilvántartással rendelkeznek, amelyet a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS) összhangban függetlenül ellenőriznek, és azt használják minden célra;

| 3. | nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági berendezkedésű rendszerből eredő jelentős torzító hatások; |
| --- | --- |

3.

nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági berendezkedésű rendszerből eredő jelentős torzító hatások;

| 4. | a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak; |
| --- | --- |

4.

a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak;

| 5. | a valutaváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

5.

a valutaváltás piaci árfolyamon történik.

| (16) | A fentiekben kifejtetteknek megfelelően a Bizottság felkereste az exportáló gyártó és kapcsolatban álló vállalata, a Megaman Electrical & Lighting Ltd. telephelyét, ellenőrizve a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben rendelkezésre bocsátott, szükségesnek ítélt adatokat. A vizsgálat azt mutatta, hogy a kínai exportáló gyártó megfelelt a piacgazdasági elbánás valamennyi feltételének. |
| --- | --- |

(16)

A fentiekben kifejtetteknek megfelelően a Bizottság felkereste az exportáló gyártó és kapcsolatban álló vállalata, a Megaman Electrical & Lighting Ltd. telephelyét, ellenőrizve a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben rendelkezésre bocsátott, szükségesnek ítélt adatokat. A vizsgálat azt mutatta, hogy a kínai exportáló gyártó megfelelt a piacgazdasági elbánás valamennyi feltételének.

| (17) | A rendes érték meghatározásához elsőként azt ellenőrizték, hogy az exportáló gyártó teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében, vagyis hogy kitette-e az érintett termék a Közösségbe exportált teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(17)

A rendes érték meghatározásához elsőként azt ellenőrizték, hogy az exportáló gyártó teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében, vagyis hogy kitette-e az érintett termék a Közösségbe exportált teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át.

| (18) | A fenti követelményekre tekintettel a vizsgálat feltárta, hogy az exportáló gyártó belföldi értékesítései nem tekinthetők reprezentatívnak, és ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint kellett kiszámítani az exportáló ország előállítási költsége, valamint az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a haszon ésszerű összege alapján. |
| --- | --- |

(18)

A fenti követelményekre tekintettel a vizsgálat feltárta, hogy az exportáló gyártó belföldi értékesítései nem tekinthetők reprezentatívnak, és ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint kellett kiszámítani az exportáló ország előállítási költsége, valamint az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a haszon ésszerű összege alapján.

| (19) | A rendes értéket ennek megfelelően az exportáló gyártó belföldi felhasználásra gyártott termékének előállítási költségeire vonatkozó saját adatai alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(19)

A rendes értéket ennek megfelelően az exportáló gyártó belföldi felhasználásra gyártott termékének előállítási költségeire vonatkozó saját adatai alapján határozták meg.

| (20) | Ugyanakkor az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a haszon összegét nem lehetett az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése alapján az érintett terméknek a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló előállítására és értékesítésére vonatkozó tényleges adatok alapján meghatározni. |
| --- | --- |

(20)

Ugyanakkor az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a haszon összegét nem lehetett az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése alapján az érintett terméknek a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló előállítására és értékesítésére vonatkozó tényleges adatok alapján meghatározni.

| (21) | Megvizsgálták, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a haszon meghatározhatók-e a 2. cikk (6) bekezdésének a) és b) pontja szerint. Mivel azonban a felülvizsgálat egyetlen exportőrre vonatkozik, a 2. cikk (6) bekezdésének a) pontjában meghatározott módszer – vagyis más exportőrök tényleges összegeinek súlyozott átlaga – nem használható. Hasonlóképpen a 2. cikk (6) bekezdésének b) pontjában leírt módszer sem megfelelő, mivel a belföldi piacon nem valósult meg az ugyanabba a kategóriába tartozó termékek értékesítése. |
| --- | --- |

(21)

Megvizsgálták, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a haszon meghatározhatók-e a 2. cikk (6) bekezdésének a) és b) pontja szerint. Mivel azonban a felülvizsgálat egyetlen exportőrre vonatkozik, a 2. cikk (6) bekezdésének a) pontjában meghatározott módszer – vagyis más exportőrök tényleges összegeinek súlyozott átlaga – nem használható. Hasonlóképpen a 2. cikk (6) bekezdésének b) pontjában leírt módszer sem megfelelő, mivel a belföldi piacon nem valósult meg az ugyanabba a kategóriába tartozó termékek értékesítése.

| (22) | Ennek következtében a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hatályvesztési felülvizsgálatban alkalmazott analóg ország két együttműködő exportáló gyártójától – amelyek rendelkeztek rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló belföldi értékesítéssel – származó, az értékesítési, általános és igazgatási költségekre és haszonkulcsra vonatkozó adatok alkalmazásával kiszámolta a súlyozott átlagot. Az említett együttműködő dél-koreai exportáló gyártók vonatkozásában megállapított értékesítési, általános és igazgatási költségeket és az átlagos nyereségmutatókat az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésében meghatározottak szerint kiegészítették a kérdéses exportáló gyártó exportált típusokra vonatkozó előállítási költségeivel. |
| --- | --- |

(22)

Ennek következtében a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hatályvesztési felülvizsgálatban alkalmazott analóg ország két együttműködő exportáló gyártójától – amelyek rendelkeztek rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló belföldi értékesítéssel – származó, az értékesítési, általános és igazgatási költségekre és haszonkulcsra vonatkozó adatok alkalmazásával kiszámolta a súlyozott átlagot. Az említett együttműködő dél-koreai exportáló gyártók vonatkozásában megállapított értékesítési, általános és igazgatási költségeket és az átlagos nyereségmutatókat az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésében meghatározottak szerint kiegészítették a kérdéses exportáló gyártó exportált típusokra vonatkozó előállítási költségeivel.

| (23) | Az exportáló gyártó mind közvetlenül független vevőknek, mind pedig a vele kapcsolatban álló, harmadik országbeli és közösségi importőrökön keresztül exportált a Közösségbe. Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket közösségbeli független vevőknek exportálták, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján. |
| --- | --- |

(23)

Az exportáló gyártó mind közvetlenül független vevőknek, mind pedig a vele kapcsolatban álló, harmadik országbeli és közösségi importőrökön keresztül exportált a Közösségbe. Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket közösségbeli független vevőknek exportálták, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján.

| (24) | Abban az esetben, amikor az értékesítés egy kapcsolatban álló importőrön vagy kereskedőn keresztül történt, az exportárat a kapcsolatban álló importőr független vevőknek felszámított viszonteladói árai alapján számították ki. Kiigazítások történtek az összes, a behozatal és a viszonteladás között felmerült költségre, ideértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint egy ésszerű mértékű haszonkulcsot, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban. A megfelelő haszonkulcs megállapítása a közösségi piacon működő független együttműködő kereskedők/importőrök által megadott információk alapján történt. |
| --- | --- |

(24)

Abban az esetben, amikor az értékesítés egy kapcsolatban álló importőrön vagy kereskedőn keresztül történt, az exportárat a kapcsolatban álló importőr független vevőknek felszámított viszonteladói árai alapján számították ki. Kiigazítások történtek az összes, a behozatal és a viszonteladás között felmerült költségre, ideértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint egy ésszerű mértékű haszonkulcsot, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban. A megfelelő haszonkulcs megállapítása a közösségi piacon működő független együttműködő kereskedők/importőrök által megadott információk alapján történt.

| (25) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Szükséges és indokolt esetben a vizsgált exportáló gyártó számára jóváírták a szállítási, tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a csomagolási, hitel-, jótállási és garanciális költségek, valamint a jutalékok eltéréseit. |
| --- | --- |

(25)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Szükséges és indokolt esetben a vizsgált exportáló gyártó számára jóváírták a szállítási, tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a csomagolási, hitel-, jótállási és garanciális költségek, valamint a jutalékok eltéréseit.

| (26) | A hitelköltségek jóváírása tekintetében az exportáló gyártó azt állította, hogy hitelkamatláb helyett betéti kamatlábat kellene alkalmazni, mivel a vállalat megfelelő likviditással rendelkezik, és hitelköltségei banki betéti számláján nem kimutatható kamathozamokra korlátozódnak. |
| --- | --- |

(26)

A hitelköltségek jóváírása tekintetében az exportáló gyártó azt állította, hogy hitelkamatláb helyett betéti kamatlábat kellene alkalmazni, mivel a vállalat megfelelő likviditással rendelkezik, és hitelköltségei banki betéti számláján nem kimutatható kamathozamokra korlátozódnak.

| (27) | A közösségi intézmények által következetesen alkalmazott gyakorlatot követve nem találták helyénvalónak, hogy a hitelköltség jóváírását betéti kamatláb alapján számolják ki, mivel ezek alternatívaköltségek, nem pedig tényleges költségek. |
| --- | --- |

(27)

A közösségi intézmények által következetesen alkalmazott gyakorlatot követve nem találták helyénvalónak, hogy a hitelköltség jóváírását betéti kamatláb alapján számolják ki, mivel ezek alternatívaköltségek, nem pedig tényleges költségek.

| (28) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a fizetési késedelem esetén a vevők által fizetendő kamat azt jelzi, hogy a vállalat ezt a típusú kamatot hitelkamatláb és nem betéti kamatláb alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(28)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a fizetési késedelem esetén a vevők által fizetendő kamat azt jelzi, hogy a vállalat ezt a típusú kamatot hitelkamatláb és nem betéti kamatláb alapján határozta meg.

| (29) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtak szerint a Közösségbe exportált érintett termék minden egyes típusa rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Az összehasonlítás jelentéktelen mértékű dömpingkülönbözetet mutatott ki az olyan exportáló gyártó tekintetében, amely a felülvizsgálati időszak során a Közösségbe exportált. |
| --- | --- |

(29)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtak szerint a Közösségbe exportált érintett termék minden egyes típusa rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Az összehasonlítás jelentéktelen mértékű dömpingkülönbözetet mutatott ki az olyan exportáló gyártó tekintetében, amely a felülvizsgálati időszak során a Közösségbe exportált.

D.   KÖVETKEZTETÉS

| (30) | Ennek alapján megállapították, hogy a dömping vonatkozásában nem változott a helyzet, amely alapján az eredeti vizsgálatban a vállalatra elrendelték az intézkedéseket. Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében ezért a részleges időközi felülvizsgálatot meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(30)

Ennek alapján megállapították, hogy a dömping vonatkozásában nem változott a helyzet, amely alapján az eredeti vizsgálatban a vállalatra elrendelték az intézkedéseket. Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében ezért a részleges időközi felülvizsgálatot meg kell szüntetni.

E.   A FELÜLVIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE

| (31) | A fenti megfontolások alapján a Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd-re vonatkozó részleges időközi felülvizsgálatot az 1205/2007/EK rendelet módosítása nélkül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(31)

A fenti megfontolások alapján a Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd-re vonatkozó részleges időközi felülvizsgálatot az 1205/2007/EK rendelet módosítása nélkül meg kell szüntetni.

| (32) | Minden érdekelt felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság meg kívánja szüntetni ezt az eljárást. A közölt észrevételeket megvizsgálták, de azok nem változtattak a fenti következtetéseken, |
| --- | --- |

(32)

Minden érdekelt felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság meg kívánja szüntetni ezt az eljárást. A közölt észrevételeket megvizsgálták, de azok nem változtattak a fenti következtetéseken,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd által gyártott és a Kínai Népköztársaságból származó integrált elektronikus kompakt fénycsövekre alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján indított részleges időközi felülvizsgálatot az 1205/2007/EK rendelet módosítása nélkül megszüntetik.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. LINO

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 195., 2001.7.19., 8. o.

2

(3)  HL L 38., 2001.2.8., 8. o.

3

(4)  HL L 145., 2005.6.9., 1. o.

4

(5)  HL L 244., 2006.9.7., 1. o.

5

(6)  HL L 272., 2007.10.17., 1. o.

6

(7)  HL C 217., 2006.9.8., 2. o.

7

---

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/5

---

A TANÁCS 1420/2007/EK RENDELETE

(2007. december 4.)

a Kínai Népköztársaságból és Kazahsztánból származó szilíciumos mangán behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az Ukrajnából származó szilíciumos mangán behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | Az alaprendelet 5. cikke alapján 2006. szeptember 6-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Kazahsztánból és Ukrajnából (a továbbiakban: érintett országok) származó szilíciumos mangán (beleértve a ferroszilíciumos mangánt is) Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(1)

Az alaprendelet 5. cikke alapján 2006. szeptember 6-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Kazahsztánból és Ukrajnából (a továbbiakban: érintett országok) származó szilíciumos mangán (beleértve a ferroszilíciumos mangánt is) Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

| (2) | Az eljárást azt követően indították, hogy 2006. július 24-én a Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (EUROALLIAGES) (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be azon termelők (a továbbiakban: panaszos termelők) nevében, akik a szilíciumos mangán jelentős hányadának, jelen esetben több mint 50 %-ának előállítását végzik. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az érintett országokból származó szilíciumos mangán dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek ahhoz, hogy megalapozottan eljárást indítsanak. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárást azt követően indították, hogy 2006. július 24-én a Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (EUROALLIAGES) (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be azon termelők (a továbbiakban: panaszos termelők) nevében, akik a szilíciumos mangán jelentős hányadának, jelen esetben több mint 50 %-ának előállítását végzik. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az érintett országokból származó szilíciumos mangán dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek ahhoz, hogy megalapozottan eljárást indítsanak.

| (3) | Az egyik érdekelt fél szerint a Bizottságnak az eljárást az Indiából származó behozatalra is ki kellett volna terjesztenie. A jelenlegi eljárás megindításakor azonban a Bizottság nem rendelkezett elegendő bizonyítékkal a kárt okozó dömpingről, amely igazolta volna az Indiából származó behozatal elleni eljárásnak az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban történő megindítását. |
| --- | --- |

(3)

Az egyik érdekelt fél szerint a Bizottságnak az eljárást az Indiából származó behozatalra is ki kellett volna terjesztenie. A jelenlegi eljárás megindításakor azonban a Bizottság nem rendelkezett elegendő bizonyítékkal a kárt okozó dömpingről, amely igazolta volna az Indiából származó behozatal elleni eljárásnak az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban történő megindítását.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (4) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az eljárás megindításáról a panaszost, a panaszos termelőket és más ismert közösségi termelőket, az érintett országok exportáló termelőit, az importőröket/kereskedőket és szövetségeiket, a tudomása szerint érintett szállítókat és felhasználókat és az érintett exportáló országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Mindazok az érdekelt felek, akik azt kérték, és igazolták, hogy vannak különleges okok a meghallgatásukra, megkapták a szóbeli meghallgatás lehetőségét. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az eljárás megindításáról a panaszost, a panaszos termelőket és más ismert közösségi termelőket, az érintett országok exportáló termelőit, az importőröket/kereskedőket és szövetségeiket, a tudomása szerint érintett szállítókat és felhasználókat és az érintett exportáló országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Mindazok az érdekelt felek, akik azt kérték, és igazolták, hogy vannak különleges okok a meghallgatásukra, megkapták a szóbeli meghallgatás lehetőségét.

| (5) | Annak érdekében, hogy a kínai és kazahsztáni exportáló termelők számára lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a tudomása szerint érintett exportáló termelőknek és a kínai és kazahsztáni hatóságoknak. Négy kínai exportáló termelői csoport és egy kazahsztáni exportáló termelő kérelmezte az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerinti piacgazdasági elbánást, vagy – arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem feleltek meg a piacgazdasági elbánást feltételeinek – egyéni elbánást. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy a kínai és kazahsztáni exportáló termelők számára lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a tudomása szerint érintett exportáló termelőknek és a kínai és kazahsztáni hatóságoknak. Négy kínai exportáló termelői csoport és egy kazahsztáni exportáló termelő kérelmezte az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerinti piacgazdasági elbánást, vagy – arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem feleltek meg a piacgazdasági elbánást feltételeinek – egyéni elbánást.

| (6) | Tekintettel a kínai exportáló termelők és a Közösségbe importáló importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő a dömping és a kár meghatározására. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel a kínai exportáló termelők és a Közösségbe importáló importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő a dömping és a kár meghatározására.

| (7) | Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, kiválasszon egy mintát, valamennyi kínai és közösségi termelőt és közösségi importőrt felkérték arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és – az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint – szolgáltasson alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban a 2005. július 1. és 2006. június 30. között végzett tevékenységeiről. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, kiválasszon egy mintát, valamennyi kínai és közösségi termelőt és közösségi importőrt felkérték arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és – az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint – szolgáltasson alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban a 2005. július 1. és 2006. június 30. között végzett tevékenységeiről.

| (8) | A kínai exportáló termelők esetében, mivel csak négy, a vizsgálati időszak alatt szilíciumos mangán exportértékesítési tevékenységet folytató vállalatcsoport jelezte, hogy felvételét kéri a mintába, a mintavételt szükségtelennek ítélték. |
| --- | --- |

(8)

A kínai exportáló termelők esetében, mivel csak négy, a vizsgálati időszak alatt szilíciumos mangán exportértékesítési tevékenységet folytató vállalatcsoport jelezte, hogy felvételét kéri a mintába, a mintavételt szükségtelennek ítélték.

| (9) | Az Európai Közösség importőreinek esetében, csak két, kapcsolatban nem álló importőr jelentkezett és bocsátotta rendelkezésre a megadott határidőn belül a kért információt. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Közösség importőreinek esetében, csak két, kapcsolatban nem álló importőr jelentkezett és bocsátotta rendelkezésre a megadott határidőn belül a kért információt. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre.

| (10) | A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek, és minden más vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésekben meghatározott határidőkön belül jelentkezett. A kérdőívekre négy közösségi termelőtől, négy kínai exportáló termelői csoporttól, az egyetlen kazahsztáni exportáló termelőtől, három ukrán exportáló termelőtől, két kapcsolatban nem álló közösségi importőrtől és kilenc, kapcsolatban nem álló közösségi felhasználótól érkezett válasz. Emellett két felhasználó juttatta el észrevételeit a Bizottsághoz, a kérdőívet azonban nem töltötte ki. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek, és minden más vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésekben meghatározott határidőkön belül jelentkezett. A kérdőívekre négy közösségi termelőtől, négy kínai exportáló termelői csoporttól, az egyetlen kazahsztáni exportáló termelőtől, három ukrán exportáló termelőtől, két kapcsolatban nem álló közösségi importőrtől és kilenc, kapcsolatban nem álló közösségi felhasználótól érkezett válasz. Emellett két felhasználó juttatta el észrevételeit a Bizottsághoz, a kérdőívet azonban nem töltötte ki.

| (11) | Az egyik kínai exportáló termelői csoport azonban ezt követően nem tette lehetővé piacgazdasági/egyéni elbánással kapcsolatos kérelmében és a kérdőívre adott válaszában tartalmazott információk helyszíni ellenőrzését. Következésképpen a Bizottság, miután az érintett vállalatoknak figyelmébe ajánlotta az együttműködés hiányának az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésében szereplő következményeit, a 18. cikk rendelkezéseivel összhangban az említett vállalatokat az eljárás során együtt nem működőnek tekintette, és beadványaikat figyelmen kívül hagyta. |
| --- | --- |

(11)

Az egyik kínai exportáló termelői csoport azonban ezt követően nem tette lehetővé piacgazdasági/egyéni elbánással kapcsolatos kérelmében és a kérdőívre adott válaszában tartalmazott információk helyszíni ellenőrzését. Következésképpen a Bizottság, miután az érintett vállalatoknak figyelmébe ajánlotta az együttműködés hiányának az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésében szereplő következményeit, a 18. cikk rendelkezéseivel összhangban az említett vállalatokat az eljárás során együtt nem működőnek tekintette, és beadványaikat figyelmen kívül hagyta.

| (12) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet – Kína és Kazahsztán esetében – a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás, valamint – valamennyi érintett ország esetében – a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek meghatározásához szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyein:






  a) | Közösségi termelők







  — | Eramet Comilog Manganese, Párizs, Franciaország |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet – Kína és Kazahsztán esetében – a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás, valamint – valamennyi érintett ország esetében – a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek meghatározásához szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyein:

a)

Közösségi termelők

—

Eramet Comilog Manganese, Párizs, Franciaország

| — | Ferroatlantica S.L., Madrid, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Ferroatlantica S.L., Madrid, Spanyolország

| — | Huta Łaziska SA, Łaziska Górne, Lengyelország |
| --- | --- |

—

Huta Łaziska SA, Łaziska Górne, Lengyelország

| — | OFZ, a.s., Isztebne, Szlovákia. |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Isztebne, Szlovákia.

| b) | Közösségi felhasználók







  — | Compañía Española de Laminación, S.L., Castellbisbal, Spanyolország |
| --- | --- | --- |

b)

Közösségi felhasználók

—

Compañía Española de Laminación, S.L., Castellbisbal, Spanyolország

| — | Mittal Steel Poland SA (Arcelor SA), Krakkó, Lengyelország. |
| --- | --- |

—

Mittal Steel Poland SA (Arcelor SA), Krakkó, Lengyelország.

| c) | Kapcsolatban nem álló importőrök







  — | Metalleghe S.P.A., Brescia, Olaszország. |
| --- | --- | --- |

c)

Kapcsolatban nem álló importőrök

—

Metalleghe S.P.A., Brescia, Olaszország.

| d) | Kínai exportáló termelők







  — | Minmetals Group






  — | Minmetals (Guizhou) Ferro-Alloys Co., Ltd., Guiyang |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Kínai exportáló termelők

—

Minmetals Group

—

Minmetals (Guizhou) Ferro-Alloys Co., Ltd., Guiyang

| — | Guiyang Huaxi Minmetals Ferro-Alloys Co., Ltd., Qingzhen |
| --- | --- |

—

Guiyang Huaxi Minmetals Ferro-Alloys Co., Ltd., Qingzhen

| — | China Minmetals Shenzhen Co., Ltd., Shenzhen |
| --- | --- |

—

China Minmetals Shenzhen Co., Ltd., Shenzhen

| — | Minmetals Shanghai Pudong Trading Co., Ltd., Sanghaj |
| --- | --- |

—

Minmetals Shanghai Pudong Trading Co., Ltd., Sanghaj

| — | China National Minerals Co., Ltd., Peking |
| --- | --- |

—

China National Minerals Co., Ltd., Peking

| — | Minmetals Orient Import & Export Trading Co., Ltd., Peking. |
| --- | --- |

—

Minmetals Orient Import & Export Trading Co., Ltd., Peking.

| — | Jilin Group






  — | Jilin Ferroalloys Co., Ltd., Jilin város |
| --- | --- | --- |

—

Jilin Group

—

Jilin Ferroalloys Co., Ltd., Jilin város

| — | Jilin Ferroalloy Imp & Exp Co., Ltd., Jilin város. |
| --- | --- |

—

Jilin Ferroalloy Imp & Exp Co., Ltd., Jilin város.

| — | Shanxi Jinneng Group






  — | Shanghai Jinneng International Trade Co. Ltd., Sanghaj |
| --- | --- | --- |

—

Shanxi Jinneng Group

—

Shanghai Jinneng International Trade Co. Ltd., Sanghaj

| — | Datong Jinneng Jinli Ferroalloy Co. Ltd., Datong |
| --- | --- |

—

Datong Jinneng Jinli Ferroalloy Co. Ltd., Datong

| — | Shanxi Jinneng Group Jinguan Ferroalloy, Datong |
| --- | --- |

—

Shanxi Jinneng Group Jinguan Ferroalloy, Datong

| — | Datong Jinneng Industrial Silicon Co. Ltd., Datong. |
| --- | --- |

—

Datong Jinneng Industrial Silicon Co. Ltd., Datong.

| e) | Kazahsztáni exportáló termelő







  — | OJSC Kazchrome („Kazchrome”), Aktyubinsk és Aksu. |
| --- | --- | --- |

e)

Kazahsztáni exportáló termelő

—

OJSC Kazchrome („Kazchrome”), Aktyubinsk és Aksu.

| f) | Ukrajnai exportáló termelők







  — | PJSC Nikopol Ferroalloys Plant („NFP”), Nikopol és a vele kapcsolatban álló kereskedők






  — | SPIG „Interpipe” Corporation, Dnyipropetrovszk |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Ukrajnai exportáló termelők

—

PJSC Nikopol Ferroalloys Plant („NFP”), Nikopol és a vele kapcsolatban álló kereskedők

—

SPIG „Interpipe” Corporation, Dnyipropetrovszk

| — | Nikopolskie Ferrosplavy LLC, Dnyipropetrovszk |
| --- | --- |

—

Nikopolskie Ferrosplavy LLC, Dnyipropetrovszk

| — | JSC Stakhanov Ferroalloys Plant („Stakhanov”), Sztahanov |
| --- | --- |

—

JSC Stakhanov Ferroalloys Plant („Stakhanov”), Sztahanov

| — | OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant („Zaporozhye”), Zaporozse. |
| --- | --- |

—

OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant („Zaporozhye”), Zaporozse.

| g) | Kapcsolatban álló svájci kereskedők







  — | Steelex SA, Lugano, kapcsolat: PJSC Nikopol Ferroalloys Plant |
| --- | --- | --- |

g)

Kapcsolatban álló svájci kereskedők

—

Steelex SA, Lugano, kapcsolat: PJSC Nikopol Ferroalloys Plant

| — | ENRC, Kloten, kapcsolat: OJSC Kazchrome. |
| --- | --- |

—

ENRC, Kloten, kapcsolat: OJSC Kazchrome.

| (13) | Mivel olyan kínai és kazahsztáni exportáló termelők tekintetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, amelyek esetleg nem részesülnek piacgazdasági elbánásban, abból a célból, hogy az analóg országból – Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) – származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket, ellenőrző látogatást tettek a következő termelő üzemében és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalatnál:






  — | Eramet Marietta, Inc., Marietta, Ohio (termelő) |
| --- | --- | --- |

(13)

Mivel olyan kínai és kazahsztáni exportáló termelők tekintetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, amelyek esetleg nem részesülnek piacgazdasági elbánásban, abból a célból, hogy az analóg országból – Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) – származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket, ellenőrző látogatást tettek a következő termelő üzemében és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalatnál:

—

Eramet Marietta, Inc., Marietta, Ohio (termelő)

| — | Eramet North America, Inc., Coraopolis, Pennsylvania (kapcsolatban álló értékesítési vállalat). |
| --- | --- |

—

Eramet North America, Inc., Coraopolis, Pennsylvania (kapcsolatban álló értékesítési vállalat).

3.   Vizsgálati időszak

| (14) | A dömping és a kár kivizsgálása a 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(14)

A dömping és a kár kivizsgálása a 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (15) | Az állítások szerint dömpingelt termék a rendszerint a 7202 30 00 és az ex 8111 00 11 KN-kóddal bejelentett, Kínából, Kazahsztánból és Ukrajnából származó szilíciumos mangán (beleértve a ferroszilíciumos mangánt is) (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(15)

Az állítások szerint dömpingelt termék a rendszerint a 7202 30 00 és az ex 8111 00 11 KN-kóddal bejelentett, Kínából, Kazahsztánból és Ukrajnából származó szilíciumos mangán (beleértve a ferroszilíciumos mangánt is) (a továbbiakban: érintett termék).

| (16) | Az érintett terméket alapvetően dezoxidálószernek és ötvözőelemként használják az acéliparban. A terméket elsősorban mangánércből és szilíciumból állítják elő, azokat összekeverik, és kohóban olvadáspontra hevítik. |
| --- | --- |

(16)

Az érintett terméket alapvetően dezoxidálószernek és ötvözőelemként használják az acéliparban. A terméket elsősorban mangánércből és szilíciumból állítják elő, azokat összekeverik, és kohóban olvadáspontra hevítik.

| (17) | A szilíciumos mangán különböző minőségű és különböző vas- (Fe), mangán- (Mn), szilícium- (Si) és széntartalmú (C) lehet. A széntartalom tekintetében meg lehet különböztetni az igen alacsony széntartalmú szilíciumos mangánt, amely jobb minőségű (ennélfogva ára magasabb) és a magasabb széntartalmú, átlagos minőségűnek tekintett szilíciumos mangánt. A szilíciumos mangánt különböző – por, granulátum vagy tömb – alakban és méretben értékesítik. E különbségek ellenére azonban valamennyi minőséget és formát egyetlen terméknek tekintik, mivel alapvető kémiai és fizikai jellemzőik, illetve felhasználásuk megegyeznek. |
| --- | --- |

(17)

A szilíciumos mangán különböző minőségű és különböző vas- (Fe), mangán- (Mn), szilícium- (Si) és széntartalmú (C) lehet. A széntartalom tekintetében meg lehet különböztetni az igen alacsony széntartalmú szilíciumos mangánt, amely jobb minőségű (ennélfogva ára magasabb) és a magasabb széntartalmú, átlagos minőségűnek tekintett szilíciumos mangánt. A szilíciumos mangánt különböző – por, granulátum vagy tömb – alakban és méretben értékesítik. E különbségek ellenére azonban valamennyi minőséget és formát egyetlen terméknek tekintik, mivel alapvető kémiai és fizikai jellemzőik, illetve felhasználásuk megegyeznek.

2.   A hasonló termék

| (18) | A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben gyártott és értékesített szilíciumos mangán, Kína, Kazahsztán és Ukrajna belföldi piacán, továbbá a – végül analóg országként szolgáló – USA belföldi piacán gyártott és értékesített szilíciumos mangán, és a Kínából, Kazahsztánból és Ukrajnából a Közösségbe importált szilíciumos mangán alapvető kémiai és fizikai jellemzői és alapvető felhasználásai megegyeznek. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben gyártott és értékesített szilíciumos mangán, Kína, Kazahsztán és Ukrajna belföldi piacán, továbbá a – végül analóg országként szolgáló – USA belföldi piacán gyártott és értékesített szilíciumos mangán, és a Kínából, Kazahsztánból és Ukrajnából a Közösségbe importált szilíciumos mangán alapvető kémiai és fizikai jellemzői és alapvető felhasználásai megegyeznek. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.

| (19) | Egy exportáló termelő azt állította, hogy a rendszerint a 8111 00 11 KN-kóddal bejelentett megmunkálatlan mangánra a vizsgálatnak nem kellene kiterjednie. E tekintetben megerősítést nyert, hogy az érintett termék a (15) preambulumbekezdésben leírtak szerint a szilíciumos mangán, és nem a megmunkálatlan mangán, ám magában foglalja a megmunkálatlan szilíciumos mangánt is. Míg a szilíciumos mangánt rendszerint a 7202 30 00 KN-kóddal jelentik be, vastartalmától függően ugyanakkor megmunkálatlan szilíciumos mangánként, vagy szilíciumos mangánporként is bejelenthetik a 8111 00 11 KN-kóddal. |
| --- | --- |

(19)

Egy exportáló termelő azt állította, hogy a rendszerint a 8111 00 11 KN-kóddal bejelentett megmunkálatlan mangánra a vizsgálatnak nem kellene kiterjednie. E tekintetben megerősítést nyert, hogy az érintett termék a (15) preambulumbekezdésben leírtak szerint a szilíciumos mangán, és nem a megmunkálatlan mangán, ám magában foglalja a megmunkálatlan szilíciumos mangánt is. Míg a szilíciumos mangánt rendszerint a 7202 30 00 KN-kóddal jelentik be, vastartalmától függően ugyanakkor megmunkálatlan szilíciumos mangánként, vagy szilíciumos mangánporként is bejelenthetik a 8111 00 11 KN-kóddal.

C.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás

| (20) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából és Kazahsztánból származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni azon termelők számára, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, azaz ahol ezek az exportáló termelők igazolják, hogy a piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termékek gyártása és értékesítése tekintetében. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e kritériumok röviden, összefoglalt formában a következők:






  1. | az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából és Kazahsztánból származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni azon termelők számára, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, azaz ahol ezek az exportáló termelők igazolják, hogy a piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termékek gyártása és értékesítése tekintetében. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e kritériumok röviden, összefoglalt formában a következők:

1.

az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik;

| 2. | a vállalat egyetlen átlátható számviteli nyilvántartást vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független pénzügyi ellenőrzés alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak; |
| --- | --- |

2.

a vállalat egyetlen átlátható számviteli nyilvántartást vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független pénzügyi ellenőrzés alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;

| 3. | a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős zavarok nem jelennek meg; |
| --- | --- |

3.

a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős zavarok nem jelennek meg;

| 4. | a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak; |
| --- | --- |

4.

a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak;

| 5. | a valutaátváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

5.

a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.

| (21) | Négy kínai exportáló termelői csoport kért piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján; ők a megadott határidőn belül válaszoltak az exportáló termelők piacgazdasági elbánás iránti kérelmét tartalmazó nyomtatványra. E csoportok egyike azonban ezt követően úgy döntött, nem működik együtt a vizsgálat során (lásd a fenti (11) preambulumbekezdést). Így mindössze a (89) preambulumbekezdésben felsorolt fennmaradó három kínai együttműködő exportáló termelő piacgazdasági elbánás iránti kérelmét vizsgálták meg. Mindhárom csoportban jelen voltak az érintett termék termelői és a termelőkkel kapcsolatban álló, valamint az érintett termék értékesítésében részt vevő vállalatok. A Közösség következetesen ellenőrzi, hogy a kapcsolatban álló vállalatok csoportja, mint egész, megfelel-e a piacgazdasági elbánás feltételeinek. |
| --- | --- |

(21)

Négy kínai exportáló termelői csoport kért piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján; ők a megadott határidőn belül válaszoltak az exportáló termelők piacgazdasági elbánás iránti kérelmét tartalmazó nyomtatványra. E csoportok egyike azonban ezt követően úgy döntött, nem működik együtt a vizsgálat során (lásd a fenti (11) preambulumbekezdést). Így mindössze a (89) preambulumbekezdésben felsorolt fennmaradó három kínai együttműködő exportáló termelő piacgazdasági elbánás iránti kérelmét vizsgálták meg. Mindhárom csoportban jelen voltak az érintett termék termelői és a termelőkkel kapcsolatban álló, valamint az érintett termék értékesítésében részt vevő vállalatok. A Közösség következetesen ellenőrzi, hogy a kapcsolatban álló vállalatok csoportja, mint egész, megfelel-e a piacgazdasági elbánás feltételeinek.

| (22) | Az egyetlen kazahsztáni exportáló termelő kérte a piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján; ő a megadott határidőn belül válaszolt az exportáló termelők piacgazdasági elbánás iránti kérelmét tartalmazó nyomtatványra. |
| --- | --- |

(22)

Az egyetlen kazahsztáni exportáló termelő kérte a piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján; ő a megadott határidőn belül válaszolt az exportáló termelők piacgazdasági elbánás iránti kérelmét tartalmazó nyomtatványra.

| (23) | Az együttműködő exportáló termelők tekintetében a Bizottság felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a piacgazdasági elbánás iránti kérelmükben benyújtott valamennyi szükségesnek ítélt információt ellenőrizte a szóban forgó vállalatok telephelyein. |
| --- | --- |

(23)

Az együttműködő exportáló termelők tekintetében a Bizottság felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a piacgazdasági elbánás iránti kérelmükben benyújtott valamennyi szükségesnek ítélt információt ellenőrizte a szóban forgó vállalatok telephelyein.

1.1.   A piacgazdasági elbánás meghatározása a kínai exportáló termelők tekintetében

| (24) | A vizsgálat megállapította, hogy a piacgazdasági elbánás a (12) preambulumbekezdésben felsorolt kínai exportáló termelő egyikének sem adható meg, mivel a csoportok egyike sem felet meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában előírt 1. feltételnek, ezenfelül egyikük a 2. és egy másik a 3. feltételnek sem tett eleget. Ezenfelül az 1. és 2. feltételt sem teljesítő csoport esetében erősen kétséges maradt a 3. feltétel teljesítése is, a csoport mindenesetre nem nyújtotta be hiánytalanul a piacgazdasági elbánás iránti kérelem teljes dossziéját és a kérdőívre az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében részt vevő, vele kapcsolatban álló importőrök vonatkozásában adott válaszait. |
| --- | --- |

(24)

A vizsgálat megállapította, hogy a piacgazdasági elbánás a (12) preambulumbekezdésben felsorolt kínai exportáló termelő egyikének sem adható meg, mivel a csoportok egyike sem felet meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában előírt 1. feltételnek, ezenfelül egyikük a 2. és egy másik a 3. feltételnek sem tett eleget. Ezenfelül az 1. és 2. feltételt sem teljesítő csoport esetében erősen kétséges maradt a 3. feltétel teljesítése is, a csoport mindenesetre nem nyújtotta be hiánytalanul a piacgazdasági elbánás iránti kérelem teljes dossziéját és a kérdőívre az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében részt vevő, vele kapcsolatban álló importőrök vonatkozásában adott válaszait.

| (25) | Az 1. feltételnek egyik szóban forgó kínai vállalatcsoport sem tett eleget. Mindegyik vállalatcsoporttal kapcsolatban megállapították, hogy végső soron állami tulajdonban vannak, és nem tudnak elegendő bizonyítékkal szolgálni a vállalatirányítási döntésekbe való jelentős állami beavatkozás gyanújának eloszlatásához. Ennélfogva nem zárható ki, hogy a vállalatok jelentős állami ellenőrzés és befolyás alatt álltak. |
| --- | --- |

(25)

Az 1. feltételnek egyik szóban forgó kínai vállalatcsoport sem tett eleget. Mindegyik vállalatcsoporttal kapcsolatban megállapították, hogy végső soron állami tulajdonban vannak, és nem tudnak elegendő bizonyítékkal szolgálni a vállalatirányítási döntésekbe való jelentős állami beavatkozás gyanújának eloszlatásához. Ennélfogva nem zárható ki, hogy a vállalatok jelentős állami ellenőrzés és befolyás alatt álltak.

| (26) | Az egyik vállalatcsoport azonfelül, hogy nem felelt meg az 1. feltételnek, nem tudta bizonyítani, hogy nem jelennek meg a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős zavarok (3. feltétel), mivel a csoport egyik vállalata állami tulajdonú anyavállalatától kedvezményes fedezetlen kölcsönt kapott. |
| --- | --- |

(26)

Az egyik vállalatcsoport azonfelül, hogy nem felelt meg az 1. feltételnek, nem tudta bizonyítani, hogy nem jelennek meg a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős zavarok (3. feltétel), mivel a csoport egyik vállalata állami tulajdonú anyavállalatától kedvezményes fedezetlen kölcsönt kapott.

| (27) | Egy másik vállalatcsoport továbbá azonfelül, hogy nem felelt meg az 1. feltételnek, nem tudta bizonyítani, hogy nem jelennek meg a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős zavarok, mivel a vizsgálati időszakban barterkereskedelem meglétét állapították meg. E vállalatcsoport nem tudta továbbá bizonyítani, hogy számos ellenőrzött egységének számláit a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban függetlenül auditálták volna, mivel az anyavállalat – különösen az állóeszközök elértéktelenedésére tekintettel – nem alkalmazta a helyes és alapvető számviteli elveket, mely szabálysértést a vállalati pénzügyi ellenőrök elfogadták. |
| --- | --- |

(27)

Egy másik vállalatcsoport továbbá azonfelül, hogy nem felelt meg az 1. feltételnek, nem tudta bizonyítani, hogy nem jelennek meg a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős zavarok, mivel a vizsgálati időszakban barterkereskedelem meglétét állapították meg. E vállalatcsoport nem tudta továbbá bizonyítani, hogy számos ellenőrzött egységének számláit a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban függetlenül auditálták volna, mivel az anyavállalat – különösen az állóeszközök elértéktelenedésére tekintettel – nem alkalmazta a helyes és alapvető számviteli elveket, mely szabálysértést a vállalati pénzügyi ellenőrök elfogadták.

| (28) | Ezenfelül ugyanennek a csoportnak legalább egy, az érintett termék értékesítésében részt vevő vállalata nem nyújtott be sem piacgazdasági elbánás iránti kérelmet, sem a kérdőívre adott válaszokat, amivel kétségessé tette a rendelkezésre bocsátott információk megbízhatóságát. |
| --- | --- |

(28)

Ezenfelül ugyanennek a csoportnak legalább egy, az érintett termék értékesítésében részt vevő vállalata nem nyújtott be sem piacgazdasági elbánás iránti kérelmet, sem a kérdőívre adott válaszokat, amivel kétségessé tette a rendelkezésre bocsátott információk megbízhatóságát.

| (29) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy kifejtsék a fenti megállapításokkal kapcsolatos észrevételeiket. A két kínai exportáló termelői csoport nem nyújtott be olyan új bizonyítékokat, amelyek megváltoztathatnák a piacgazdasági elbánás elbírálása során tett megállapításokat. |
| --- | --- |

(29)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy kifejtsék a fenti megállapításokkal kapcsolatos észrevételeiket. A két kínai exportáló termelői csoport nem nyújtott be olyan új bizonyítékokat, amelyek megváltoztathatnák a piacgazdasági elbánás elbírálása során tett megállapításokat.

| (30) | A fentiek alapján egyik kínai exportáló termelői vállalatcsoport sem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeket, ezért nem részesülhet piacgazdasági elbánásban. |
| --- | --- |

(30)

A fentiek alapján egyik kínai exportáló termelői vállalatcsoport sem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeket, ezért nem részesülhet piacgazdasági elbánásban.

1.2.   A piacgazdasági elbánás meghatározása az egyetlen kazahsztáni exportáló termelő tekintetében

| (31) | Az egyetlen kazahsztáni exportáló termelő bizonyította, hogy eleget tesz az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában szereplő követelményeknek, ennélfogva piacgazdasági elbánásban részesült. Az exportáló termelő és a közösségi gazdasági ágazat (lásd a (91) preambulumbekezdést) lehetőséget kapott, hogy megjegyzéseket fűzzön a piacgazdasági elbánás elbírálása során tett megállapításokhoz. A közösségi gazdasági ágazat nem nyújtott be olyan új bizonyítékokat, amelyek megváltoztathatnák a piacgazdasági elbánás elbírálása során tett megállapításokat. |
| --- | --- |

(31)

Az egyetlen kazahsztáni exportáló termelő bizonyította, hogy eleget tesz az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában szereplő követelményeknek, ennélfogva piacgazdasági elbánásban részesült. Az exportáló termelő és a közösségi gazdasági ágazat (lásd a (91) preambulumbekezdést) lehetőséget kapott, hogy megjegyzéseket fűzzön a piacgazdasági elbánás elbírálása során tett megállapításokhoz. A közösségi gazdasági ágazat nem nyújtott be olyan új bizonyítékokat, amelyek megváltoztathatnák a piacgazdasági elbánás elbírálása során tett megállapításokat.

2.   Egyéni elbánás

| (32) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelménynek megfelelnek. |
| --- | --- |

(32)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelménynek megfelelnek.

| (33) | Kína tekintetében, a piacgazdasági elbánásért folyamodó valamennyi exportáló termelő egyúttal egyéni elbánást is kérelmezett arra az esetre, ha nem adják meg számukra a piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(33)

Kína tekintetében, a piacgazdasági elbánásért folyamodó valamennyi exportáló termelő egyúttal egyéni elbánást is kérelmezett arra az esetre, ha nem adják meg számukra a piacgazdasági elbánást.

| (34) | A rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy egyetlen vállalatcsoport sem felel meg az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi, az egyéni elbánásra vonatkozó követelménynek. Megállapították ugyanis, hogy a vállalatok nem teljesítik az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételt, amely szerint a részvények többségének magánszemélyek tulajdonában kell lennie, mivel, mint a (89) preambulumbekezdés kifejtette, mindegyik vállalatról kiderült, hogy végső soron állami tulajdonban van. Következésképpen kérelmeiket el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(34)

A rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy egyetlen vállalatcsoport sem felel meg az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi, az egyéni elbánásra vonatkozó követelménynek. Megállapították ugyanis, hogy a vállalatok nem teljesítik az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételt, amely szerint a részvények többségének magánszemélyek tulajdonában kell lennie, mivel, mint a (89) preambulumbekezdés kifejtette, mindegyik vállalatról kiderült, hogy végső soron állami tulajdonban van. Következésképpen kérelmeiket el kellett utasítani.

3.   Rendes érték

3.1.   Általános módszer

i.   Globális reprezentativitás

| (35) | A Bizottság a rendes érték meghatározása során először az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével összhangban megállapította, minden egyes érintett kazahsztáni és ukrán exportáló termelő esetében, hogy az érintett termék független vevőknek történő belföldi értékesítése reprezentatív, azaz a belföldi eladások összvolumene elérte az érintett terméknek a Közösségbe irányuló teljes exportja legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság a rendes érték meghatározása során először az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével összhangban megállapította, minden egyes érintett kazahsztáni és ukrán exportáló termelő esetében, hogy az érintett termék független vevőknek történő belföldi értékesítése reprezentatív, azaz a belföldi eladások összvolumene elérte az érintett terméknek a Közösségbe irányuló teljes exportja legalább 5 %-át.

ii.   A terméktípusok összehasonlítása

| (36) | Ezt követően a Bizottság azonosította az általános reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló termelők által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak a közösségi kivitelre eladott típusokkal. |
| --- | --- |

(36)

Ezt követően a Bizottság azonosította az általános reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló termelők által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak a közösségi kivitelre eladott típusokkal.

iii.   Terméktípus-specifikus reprezentativitás

| (37) | Minden egyes, az exportáló termelők által a belföldi piacon eladott és a Közösségbe irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethető terméktípus esetében megvizsgálták, hogy a belföldi eladások megfelelően reprezentatívak voltak-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Az adott terméktípus belföldi értékesítését megfelelően reprezentatívnak tekintették, ha az említett terméktípus vizsgálati időszak alatti, független fogyasztóknak történő teljes belföldi értékesítési mennyisége a Közösségbe exportált hasonló terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(37)

Minden egyes, az exportáló termelők által a belföldi piacon eladott és a Közösségbe irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethető terméktípus esetében megvizsgálták, hogy a belföldi eladások megfelelően reprezentatívak voltak-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Az adott terméktípus belföldi értékesítését megfelelően reprezentatívnak tekintették, ha az említett terméktípus vizsgálati időszak alatti, független fogyasztóknak történő teljes belföldi értékesítési mennyisége a Közösségbe exportált hasonló terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át tette ki.

iv.   A rendes kereskedelmi forgalom kérdése

| (38) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes kazahsztáni és ukrán exportáló termelők a minden egyes terméktípusra vonatkozó, reprezentatív mennyiségekben történő belföldi értékesítései a rendes kereskedelmi forgalom keretén belülinek tekinthetők-e az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Ezt úgy állapították meg, hogy az egyes exportált terméktípusok esetében meghatározták a vizsgálati időszak folyamán független vásárlóknak értékesített nyereséges belföldi értékesítések arányát. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes kazahsztáni és ukrán exportáló termelők a minden egyes terméktípusra vonatkozó, reprezentatív mennyiségekben történő belföldi értékesítései a rendes kereskedelmi forgalom keretén belülinek tekinthetők-e az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Ezt úgy állapították meg, hogy az egyes exportált terméktípusok esetében meghatározták a vizsgálati időszak folyamán független vásárlóknak értékesített nyereséges belföldi értékesítések arányát.

| (39) | Azon terméktípusok esetében, ahol a belföldi piacon az eladások mennyiségének több mint 80 %-a nem az egységnyi költség alatt történt, és ahol az eladási ár súlyozott átlaga nem volt kevesebb mint a termelési költség súlyozott átlaga, illetve meghaladta azt, a rendes értéket terméktípusonként az adott típus valamennyi belföldi eladási árának súlyozott átlagaként állapították meg. |
| --- | --- |

(39)

Azon terméktípusok esetében, ahol a belföldi piacon az eladások mennyiségének több mint 80 %-a nem az egységnyi költség alatt történt, és ahol az eladási ár súlyozott átlaga nem volt kevesebb mint a termelési költség súlyozott átlaga, illetve meghaladta azt, a rendes értéket terméktípusonként az adott típus valamennyi belföldi eladási árának súlyozott átlagaként állapították meg.

| (40) | Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy az alatt maradt, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes értéket a tényleges belföldi árra alapozták, amelyet kizárólag e típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítottak ki, feltéve hogy ezen értékesítések elérték vagy meghaladták e típus teljes értékesítési mennyiségének a 10 %-át. |
| --- | --- |

(40)

Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy az alatt maradt, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes értéket a tényleges belföldi árra alapozták, amelyet kizárólag e típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítottak ki, feltéve hogy ezen értékesítések elérték vagy meghaladták e típus teljes értékesítési mennyiségének a 10 %-át.

| (41) | Amennyiben bármelyik terméktípus nyereséges eladásainak mennyisége a típus teljes értékesítési mennyiségének kevesebb mint 10 %-át tette ki, úgy ítélték meg, hogy a szóban forgó típus értékesített mennyisége nem elegendő ahhoz, hogy a belföldi ár megfelelő alapként szolgáljon a rendes érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(41)

Amennyiben bármelyik terméktípus nyereséges eladásainak mennyisége a típus teljes értékesítési mennyiségének kevesebb mint 10 %-át tette ki, úgy ítélték meg, hogy a szóban forgó típus értékesített mennyisége nem elegendő ahhoz, hogy a belföldi ár megfelelő alapként szolgáljon a rendes érték meghatározásához.

| (42) | Amikor egy bizonyos, egy exportáló termelő által értékesített terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság számtanilag képzett rendes értéket alkalmazott, a következők szerint. |
| --- | --- |

(42)

Amikor egy bizonyos, egy exportáló termelő által értékesített terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság számtanilag képzett rendes értéket alkalmazott, a következők szerint.

| (43) | A rendes értéket az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (SGA-költségek) ésszerű összegének, valamint egy ésszerű haszonkulcsnak az egyes exportőrök exportált típusainak előállítási költségeihez történő hozzáadásával számították ki. |
| --- | --- |

(43)

A rendes értéket az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (SGA-költségek) ésszerű összegének, valamint egy ésszerű haszonkulcsnak az egyes exportőrök exportált típusainak előállítási költségeihez történő hozzáadásával számították ki.

| (44) | Az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget minden esetben az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében meghatározott módszerek szerint állapították meg. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi piacon az egyes érintett exportáló termelők által felszámított értékesítési, általános és adminisztratív költségek és az elért nyereség megbízható adatoknak minősültek-e. |
| --- | --- |

(44)

Az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget minden esetben az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében meghatározott módszerek szerint állapították meg. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi piacon az egyes érintett exportáló termelők által felszámított értékesítési, általános és adminisztratív költségek és az elért nyereség megbízható adatoknak minősültek-e.

3.2.   Analóg ország

| (45) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az átalakulóban lévő gazdaságokban a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló termelők számára a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) alkalmazott ár vagy számtanilag képzett érték alapul vételével kell meghatározni, vagy amennyiben ez nem lehetséges, bármely más ésszerű alapon. |
| --- | --- |

(45)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az átalakulóban lévő gazdaságokban a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló termelők számára a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) alkalmazott ár vagy számtanilag képzett érték alapul vételével kell meghatározni, vagy amennyiben ez nem lehetséges, bármely más ésszerű alapon.

| (46) | A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben Brazíliát tervezték kijelölni megfelelő analóg országként a Kínára és Kazahsztánra érvényes rendes érték meghatározásához, és felkérték az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Egyik érdekelt fél sem kifogásolta e javaslatot. |
| --- | --- |

(46)

A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben Brazíliát tervezték kijelölni megfelelő analóg országként a Kínára és Kazahsztánra érvényes rendes érték meghatározásához, és felkérték az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Egyik érdekelt fél sem kifogásolta e javaslatot.

| (47) | A Bizottság együttműködés céljából felvette a kapcsolatot az általa ismert brazíliai termelőkkel, és ezt követően más lehetséges analóg országok – India, Japán, Norvégia, Dél-Afrika és az USA– termelőivel. Az együttműködésre azonban csak a norvégiai és az egyesült államokbeli termelők mutatkoztak késznek. A három norvég vállalattól kapott információk alapján arra következtettek, hogy a szilíciumos mangán norvég belföldi piaca igen kicsi. Ezért a norvég piacot nem ítélték kellően reprezentatívnak a rendes értéknek Kína és Kazahsztán tekintetében történő meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság együttműködés céljából felvette a kapcsolatot az általa ismert brazíliai termelőkkel, és ezt követően más lehetséges analóg országok – India, Japán, Norvégia, Dél-Afrika és az USA– termelőivel. Az együttműködésre azonban csak a norvégiai és az egyesült államokbeli termelők mutatkoztak késznek. A három norvég vállalattól kapott információk alapján arra következtettek, hogy a szilíciumos mangán norvég belföldi piaca igen kicsi. Ezért a norvég piacot nem ítélték kellően reprezentatívnak a rendes értéknek Kína és Kazahsztán tekintetében történő meghatározása céljából.

| (48) | Az egyetlen ismert egyesült államokbeli termelőnek kérdőívet küldtek ki, majd a termelőt és a válaszában ismertetett adatokat a helyszínen ellenőrizték. Az említett egyesült államokbeli termelő belföldi értékesítéseinek volumenéről megállapították, hogy az érintett termék a Közösségbe irányuló kínai és kazahsztáni kivitelének volumenével összehasonlítva jelentős és elegendően reprezentatív. Emellett az USA piaca nyitottnak tekinthető, mivel az importvám szintje alacsony (a legnagyobb kedvezményes vámtétel a FOB ár 3,9 %-a). A vizsgálat megállapította, hogy az USA piacára jelentős mennyiségű szilíciumos mangánt importáltak. Ezért az egyesült államokbeli piacot versenyzőnek és kellően reprezentatívnak ítélték a rendes értéknek Kína és Kazahsztán tekintetében történő meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(48)

Az egyetlen ismert egyesült államokbeli termelőnek kérdőívet küldtek ki, majd a termelőt és a válaszában ismertetett adatokat a helyszínen ellenőrizték. Az említett egyesült államokbeli termelő belföldi értékesítéseinek volumenéről megállapították, hogy az érintett termék a Közösségbe irányuló kínai és kazahsztáni kivitelének volumenével összehasonlítva jelentős és elegendően reprezentatív. Emellett az USA piaca nyitottnak tekinthető, mivel az importvám szintje alacsony (a legnagyobb kedvezményes vámtétel a FOB ár 3,9 %-a). A vizsgálat megállapította, hogy az USA piacára jelentős mennyiségű szilíciumos mangánt importáltak. Ezért az egyesült államokbeli piacot versenyzőnek és kellően reprezentatívnak ítélték a rendes értéknek Kína és Kazahsztán tekintetében történő meghatározása céljából.

| (49) | Miután az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket, három érdekelt fél tiltakozott az USA, mint analóg ország kiválasztása ellen. Egy kínai exportáló termelői csoport azzal érvelt, hogy először is az USA piacán nincs elegendő verseny, hiszen i. az együttműködő termelő az egyetlen termelő a belföldi piacon; és ii. az USA piacára irányuló behozatal – a csoport állítása szerint – korlátozott, mivel az USA-ban dömpingellenes intézkedések vannak érvényben a világ fő termelő országaiból származó szilíciumos mangánra vonatkozóan. Másodsorban azt hozta fel, hogy a tény, miszerint az USA-beli termelő kapcsolatban áll az egyik panaszos termelővel, megkérdőjelezi a költségekre és az árra vonatkozó, általa rendelkezésre bocsátott információk megbízhatóságát és reprezentativitását. Harmadszor azzal érveltek, hogy számításba kellene venni, hogy a nyersanyaghoz való hozzáférés más az USA-ban, ahol a fő nyersanyagnak számító mangánércből nincs belföldi készlet, és más Kínában, ahol van. Negyedszer, a csoport szerint Kína gazdasági fejlettségi szintjéhez közelebb álló ország jobban megfelelne analóg országként, mint az USA. |
| --- | --- |

(49)

Miután az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket, három érdekelt fél tiltakozott az USA, mint analóg ország kiválasztása ellen. Egy kínai exportáló termelői csoport azzal érvelt, hogy először is az USA piacán nincs elegendő verseny, hiszen i. az együttműködő termelő az egyetlen termelő a belföldi piacon; és ii. az USA piacára irányuló behozatal – a csoport állítása szerint – korlátozott, mivel az USA-ban dömpingellenes intézkedések vannak érvényben a világ fő termelő országaiból származó szilíciumos mangánra vonatkozóan. Másodsorban azt hozta fel, hogy a tény, miszerint az USA-beli termelő kapcsolatban áll az egyik panaszos termelővel, megkérdőjelezi a költségekre és az árra vonatkozó, általa rendelkezésre bocsátott információk megbízhatóságát és reprezentativitását. Harmadszor azzal érveltek, hogy számításba kellene venni, hogy a nyersanyaghoz való hozzáférés más az USA-ban, ahol a fő nyersanyagnak számító mangánércből nincs belföldi készlet, és más Kínában, ahol van. Negyedszer, a csoport szerint Kína gazdasági fejlettségi szintjéhez közelebb álló ország jobban megfelelne analóg országként, mint az USA.

| (50) | A kínai exportáló termelő úgy érvelt, hogy India vagy második helyen Ukrajna megfelelőbb választás lenne, elsősorban azért, mert a verseny és a piaci feltételek ezekben az országokban hasonlóbbak a Kínában fennálló helyzethez. Harmadik lehetőségként azt javasolta, hogy a rendes értéket Kína tekintetében a piacgazdasági elbánásban részesülő kínai termelők által szolgáltatott adatokra alapozva állapítsák meg. Végezetül, ha az USA lesz az analóg ország, akkor véleménye szerint kiigazításokat kell tenni a rendes értéken, hogy figyelembe vegyék a nyersanyaghoz való hozzáférés különbségeit, illetve a termelési költségek közötti – az USA-beli magasabb munka- és környezeti költségek miatt fennálló – különbségeket. |
| --- | --- |

(50)

A kínai exportáló termelő úgy érvelt, hogy India vagy második helyen Ukrajna megfelelőbb választás lenne, elsősorban azért, mert a verseny és a piaci feltételek ezekben az országokban hasonlóbbak a Kínában fennálló helyzethez. Harmadik lehetőségként azt javasolta, hogy a rendes értéket Kína tekintetében a piacgazdasági elbánásban részesülő kínai termelők által szolgáltatott adatokra alapozva állapítsák meg. Végezetül, ha az USA lesz az analóg ország, akkor véleménye szerint kiigazításokat kell tenni a rendes értéken, hogy figyelembe vegyék a nyersanyaghoz való hozzáférés különbségeit, illetve a termelési költségek közötti – az USA-beli magasabb munka- és környezeti költségek miatt fennálló – különbségeket.

| (51) | A két másik érdekelt fél észrevételei lényegükben nem tartalmaztak pluszinformációt a kínai exportáló termelő fenti megjegyzéseihez képest. |
| --- | --- |

(51)

A két másik érdekelt fél észrevételei lényegükben nem tartalmaztak pluszinformációt a kínai exportáló termelő fenti megjegyzéseihez képest.

| (52) | Indiával kapcsolatban a Bizottság számos indiai termelővel megpróbálta felvenni a kapcsolatot, ám a kezdeti pozitív visszajelzések ellenére végül nem került sor együttműködésre. Következésképpen Indiát nem lehetett analóg országnak választani. Ukrajna esetében a vizsgálat során magas szintű dömping meglétét állapították meg (lásd a (89) preambulumbekezdést). A kialakult gyakorlat szerint az ilyen dömpinget folytató ország nem választható ki megfelelő analóg országnak. A harmadik javaslat esetében (a rendes értéket Kína tekintetében a piacgazdasági elbánásban részesülő kínai termelők által szolgáltatott adatokra alapozva állapítsák meg) elegendő annyit megjegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja pontosan előírja, hogy „piacgazdasági berendezkedésű harmadik országot” kell felhasználni, és az együttműködő kínai termelők közül egyet sem ítéltek piacgazdasági elbánásban részesíthetőnek. |
| --- | --- |

(52)

Indiával kapcsolatban a Bizottság számos indiai termelővel megpróbálta felvenni a kapcsolatot, ám a kezdeti pozitív visszajelzések ellenére végül nem került sor együttműködésre. Következésképpen Indiát nem lehetett analóg országnak választani. Ukrajna esetében a vizsgálat során magas szintű dömping meglétét állapították meg (lásd a (89) preambulumbekezdést). A kialakult gyakorlat szerint az ilyen dömpinget folytató ország nem választható ki megfelelő analóg országnak. A harmadik javaslat esetében (a rendes értéket Kína tekintetében a piacgazdasági elbánásban részesülő kínai termelők által szolgáltatott adatokra alapozva állapítsák meg) elegendő annyit megjegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja pontosan előírja, hogy „piacgazdasági berendezkedésű harmadik országot” kell felhasználni, és az együttműködő kínai termelők közül egyet sem ítéltek piacgazdasági elbánásban részesíthetőnek.

| (53) | Az USA analóg országként való kiválasztását ellenző érvekkel kapcsolatban az alábbiakat kell rögzíteni: először a helyi piac állítólagos versenyhiányával kapcsolatban, mint azt a (89) preambulumbekezdésben említették, a vizsgálat megállapította, hogy bár az együttműködő egyesült államokbeli termelő az egyetlen helyi termelő, az USA-ba jelentős mennyiségben importáltak szilíciumos mangánt. A behozatal mennyisége valójában a vizsgálati időszakban nagyobb volt, mint az együttműködő egyesült államokbeli termelő belföldi értékesítései. Ezzel összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy a szóban forgó termékkel kapcsolatban érvényben lévő kereskedelmi védintézkedések nem zárják ki egy adott ország analóg országként való kiválasztását, mivel a dömpingellenes intézkedések célja éppen az, hogy helyreállítsák a szóban forgó piacon a tisztességes versenyt. |
| --- | --- |

(53)

Az USA analóg országként való kiválasztását ellenző érvekkel kapcsolatban az alábbiakat kell rögzíteni: először a helyi piac állítólagos versenyhiányával kapcsolatban, mint azt a (89) preambulumbekezdésben említették, a vizsgálat megállapította, hogy bár az együttműködő egyesült államokbeli termelő az egyetlen helyi termelő, az USA-ba jelentős mennyiségben importáltak szilíciumos mangánt. A behozatal mennyisége valójában a vizsgálati időszakban nagyobb volt, mint az együttműködő egyesült államokbeli termelő belföldi értékesítései. Ezzel összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy a szóban forgó termékkel kapcsolatban érvényben lévő kereskedelmi védintézkedések nem zárják ki egy adott ország analóg országként való kiválasztását, mivel a dömpingellenes intézkedések célja éppen az, hogy helyreállítsák a szóban forgó piacon a tisztességes versenyt.

| (54) | Az állítást, miszerint az egyesült államokbeli együttműködő vállalat és az európai termelő közötti kapcsolat hatással lenne a benyújtott adatok megbízhatóságára, a vizsgálat megállapításai nem támasztják alá. Nem találtak arra utaló jelet, hogy a kapcsolat torzító hatással lett volna az egyesült államokbeli termelő áraira, termelési költségeire és nyereségességére, a Bizottság pedig a vizsgálat szempontjából kielégítőnek találta a benyújtott adatok pontosságát és megbízhatóságát. |
| --- | --- |

(54)

Az állítást, miszerint az egyesült államokbeli együttműködő vállalat és az európai termelő közötti kapcsolat hatással lenne a benyújtott adatok megbízhatóságára, a vizsgálat megállapításai nem támasztják alá. Nem találtak arra utaló jelet, hogy a kapcsolat torzító hatással lett volna az egyesült államokbeli termelő áraira, termelési költségeire és nyereségességére, a Bizottság pedig a vizsgálat szempontjából kielégítőnek találta a benyújtott adatok pontosságát és megbízhatóságát.

| (55) | Végezetül a nyersanyagokkal és a költségkülönbséggel kapcsolatos érveket is megvizsgálták. A szilíciumos mangán előállítása során az együttműködő egyesült államokbeli vállalat által felhasznált fő nyersanyag (mangánérc) árát összehasonlították a kínai vállalatok által a mangánércért fizetett árral, és nem találtak jelentős különbséget. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a kínai együttműködő termelők a szükséges mangánérc-mennyiség egy részét ugyancsak importálták. Ezért ezt az érvelést a kiigazítás iránti kérelemmel együtt elutasították. |
| --- | --- |

(55)

Végezetül a nyersanyagokkal és a költségkülönbséggel kapcsolatos érveket is megvizsgálták. A szilíciumos mangán előállítása során az együttműködő egyesült államokbeli vállalat által felhasznált fő nyersanyag (mangánérc) árát összehasonlították a kínai vállalatok által a mangánércért fizetett árral, és nem találtak jelentős különbséget. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a kínai együttműködő termelők a szükséges mangánérc-mennyiség egy részét ugyancsak importálták. Ezért ezt az érvelést a kiigazítás iránti kérelemmel együtt elutasították.

| (56) | Az egyéb tényezők – a gazdasági fejlettség szintje, vagy a munka- és környezeti költségek alakulása – tekintetében az érdekelt fél nem tudta állítását megfelelő bizonyítékokkal alátámasztani, és e tényezőket nem ítélték a tárgyhoz tartozónak annak megállapítása során, hogy az USA megfelelő analóg ország-e, illetve hogy kiigazítást ítéljenek szükségesnek a rendes érték tekintetében. Megjegyzendő, hogy mivel a költségek és az árak általában nem tekinthetők a rendes érték meghatározása alapjának az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének hatálya alá tartozó országok vonatkozásában, az ilyenfajta összehasonlítás valójában hátráltatja az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjában meghatározott módszer alkalmazását. |
| --- | --- |

(56)

Az egyéb tényezők – a gazdasági fejlettség szintje, vagy a munka- és környezeti költségek alakulása – tekintetében az érdekelt fél nem tudta állítását megfelelő bizonyítékokkal alátámasztani, és e tényezőket nem ítélték a tárgyhoz tartozónak annak megállapítása során, hogy az USA megfelelő analóg ország-e, illetve hogy kiigazítást ítéljenek szükségesnek a rendes érték tekintetében. Megjegyzendő, hogy mivel a költségek és az árak általában nem tekinthetők a rendes érték meghatározása alapjának az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének hatálya alá tartozó országok vonatkozásában, az ilyenfajta összehasonlítás valójában hátráltatja az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjában meghatározott módszer alkalmazását.

| (57) | A fentiekre tekintettel úgy határoztak, hogy az USA az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban megfelelő analóg ország. |
| --- | --- |

(57)

A fentiekre tekintettel úgy határoztak, hogy az USA az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban megfelelő analóg ország.

3.3.   Kínai Népköztársaság

| (58) | Az USA analóg országként való kiválasztása után és az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a kínai exportáló termelők esetében – amelyek közül egy sem részesült piacgazdasági elbánásban – a rendes értéket az egyetlen egyesült államokbeli együttműködő termelőtől kapott ellenőrzött információk alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(58)

Az USA analóg országként való kiválasztása után és az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a kínai exportáló termelők esetében – amelyek közül egy sem részesült piacgazdasági elbánásban – a rendes értéket az egyetlen egyesült államokbeli együttműködő termelőtől kapott ellenőrzött információk alapján állapították meg.

| (59) | A (89)–(89) preambulumbekezdésben ismertetett általános módszert alkalmazták az analóg országbeli együttműködő termelő esetében. Mivel az együttműködő egyesült államokbeli termelő belföldi szilíciumos mangán eladása a vizsgálati időszak alatt nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében történt, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően állapították meg. A rendes érték megállapításához felhasznált haszonkulcsot az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése b) pontja szerint határozták meg, az azonos általános termékkategória esetében az egyesült államokbeli termelőre alkalmazott haszonkulcs alapján. Az együttműködő egyesült államokbeli termelő SGA-költségeit alkalmazták a vizsgálati időszak alatti valamennyi belföldi értékesítésre. |
| --- | --- |

(59)

A (89)–(89) preambulumbekezdésben ismertetett általános módszert alkalmazták az analóg országbeli együttműködő termelő esetében. Mivel az együttműködő egyesült államokbeli termelő belföldi szilíciumos mangán eladása a vizsgálati időszak alatt nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében történt, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően állapították meg. A rendes érték megállapításához felhasznált haszonkulcsot az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése b) pontja szerint határozták meg, az azonos általános termékkategória esetében az egyesült államokbeli termelőre alkalmazott haszonkulcs alapján. Az együttműködő egyesült államokbeli termelő SGA-költségeit alkalmazták a vizsgálati időszak alatti valamennyi belföldi értékesítésre.

3.4.   Kazahsztán

| (60) | A (89)–(89) preambulumbekezdésben ismertetett általános módszert alkalmazták az egyetlen kazahsztáni exportáló termelő esetében, amely piacgazdasági elbánásban részesült. A korlátozott belföldi eladásokra való tekintettel a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése alapján állapították meg. E tekintetben megállapították, hogy a hasonló termék a Kazchrome általi belföldi eladása nem volt reprezentatív, és hogy az azonos általános termékkategória e termelő általi belföldi eladásaira nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében került sor. Ennélfogva az SGA-költségek összegét és a rendes érték megállapításához használt nyereséget kezdetben az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésével összhangban az ezen összegek az együttműködő ukrán termelők által a hasonló termék belföldi eladásai során elért súlyozott átlagárra alapozva állapították meg. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló termelő azzal érvelt, hogy az SGA-költségek és a nyereség megállapítására használt módszer nem volt megfelelő, mivel az együttműködő ukrán exportáló termelők esetében jelentős mértékű dömpinget állapítottak meg. A kazahsztáni exportáló termelő pedig azt állította, hogy az analóg országban megállapított SGA és a nyereség összegét kellene alkalmazni. Ezen észrevételeket követően megállapították, hogy e körülmények között valóban nem helyénvaló az ukrán termelők nyereségét felhasználni. Ezért az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése szerint újravizsgálták, minek az alapján meg lehet állapítani az SGA-összegeket és a nyereséget. E tekintetben felmérték, hogy a vállalat az SGA-ra és a nyereségre vonatkozó adatainak bármelyikét fel lehet-e használni a megfelelő összeg megállapításához. Mivel úgy ítélték meg, hogy a vállalat piaci feltételekkel működik, a kazahsztáni vállalat belföldi piaci helyzetének a lehető legpontosabb tükrözése érdekében úgy határoztak, hogy az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése bevezető fordulatában a szilíciumos mangán nem kapcsolatban álló és kapcsolatban álló vevők számára történő belföldi értékesítéseinek súlyozott átlag SGA-költségeit és nyereségét veszik alapul. E tekintetben megjegyzendő, hogy a kapcsolatban nem álló és a kapcsolatban álló vevők számára történő belföldi értékesítéseinek SGA-költségei és nyeresége majdnem azonos szinten voltak, ami azt mutatja, hogy ezek egyikére sem volt hatással a kapcsolat. Emellett megállapították, hogy a belföldi értékesítések a rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek, meglehetősen jelentős szinten (a Közösségbe irányuló szilíciumos mangán exportmennyiségének 2,8 %-a). Mivel az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető fordulata a vállalat a rendes kereskedelmi forgalomban történő belföldi értékesítése saját SGA-költségeinek és nyereségének használatát részesíti előnyben, az analóg országbeli termelő adatainak felhasználására irányuló kérelmet elutasították. |
| --- | --- |

(60)

A (89)–(89) preambulumbekezdésben ismertetett általános módszert alkalmazták az egyetlen kazahsztáni exportáló termelő esetében, amely piacgazdasági elbánásban részesült. A korlátozott belföldi eladásokra való tekintettel a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése alapján állapították meg. E tekintetben megállapították, hogy a hasonló termék a Kazchrome általi belföldi eladása nem volt reprezentatív, és hogy az azonos általános termékkategória e termelő általi belföldi eladásaira nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében került sor. Ennélfogva az SGA-költségek összegét és a rendes érték megállapításához használt nyereséget kezdetben az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésével összhangban az ezen összegek az együttműködő ukrán termelők által a hasonló termék belföldi eladásai során elért súlyozott átlagárra alapozva állapították meg. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló termelő azzal érvelt, hogy az SGA-költségek és a nyereség megállapítására használt módszer nem volt megfelelő, mivel az együttműködő ukrán exportáló termelők esetében jelentős mértékű dömpinget állapítottak meg. A kazahsztáni exportáló termelő pedig azt állította, hogy az analóg országban megállapított SGA és a nyereség összegét kellene alkalmazni. Ezen észrevételeket követően megállapították, hogy e körülmények között valóban nem helyénvaló az ukrán termelők nyereségét felhasználni. Ezért az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése szerint újravizsgálták, minek az alapján meg lehet állapítani az SGA-összegeket és a nyereséget. E tekintetben felmérték, hogy a vállalat az SGA-ra és a nyereségre vonatkozó adatainak bármelyikét fel lehet-e használni a megfelelő összeg megállapításához. Mivel úgy ítélték meg, hogy a vállalat piaci feltételekkel működik, a kazahsztáni vállalat belföldi piaci helyzetének a lehető legpontosabb tükrözése érdekében úgy határoztak, hogy az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése bevezető fordulatában a szilíciumos mangán nem kapcsolatban álló és kapcsolatban álló vevők számára történő belföldi értékesítéseinek súlyozott átlag SGA-költségeit és nyereségét veszik alapul. E tekintetben megjegyzendő, hogy a kapcsolatban nem álló és a kapcsolatban álló vevők számára történő belföldi értékesítéseinek SGA-költségei és nyeresége majdnem azonos szinten voltak, ami azt mutatja, hogy ezek egyikére sem volt hatással a kapcsolat. Emellett megállapították, hogy a belföldi értékesítések a rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek, meglehetősen jelentős szinten (a Közösségbe irányuló szilíciumos mangán exportmennyiségének 2,8 %-a). Mivel az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető fordulata a vállalat a rendes kereskedelmi forgalomban történő belföldi értékesítése saját SGA-költségeinek és nyereségének használatát részesíti előnyben, az analóg országbeli termelő adatainak felhasználására irányuló kérelmet elutasították.

3.5.   Ukrajna

| (61) | A fenti (89)–(89) preambulumbekezdésben ismertetett általános módszert alkalmazták mindhárom ukrán exportáló termelő esetében. Az eladások többsége esetében meg kellett állapítani a rendes értéket, mivel összehasonlítható terméket nem értékesítettek elegendő mennyiségben. Az SGA-költségek összege és a rendes érték megállapításához használt nyereség az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése b) pontjával összhangban a vállalatok az azonos általános termékkategória termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult. |
| --- | --- |

(61)

A fenti (89)–(89) preambulumbekezdésben ismertetett általános módszert alkalmazták mindhárom ukrán exportáló termelő esetében. Az eladások többsége esetében meg kellett állapítani a rendes értéket, mivel összehasonlítható terméket nem értékesítettek elegendő mennyiségben. Az SGA-költségek összege és a rendes érték megállapításához használt nyereség az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése b) pontjával összhangban a vállalatok az azonos általános termékkategória termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult.

4.   Exportár

| (62) | Az exportáló termelők közösségi exportjukat közvetlenül, független vásárlók számára vagy Közösségen kívüli, kapcsolatban álló vagy kapcsolatban nem álló kereskedelmi vállalatoknak értékesítették. |
| --- | --- |

(62)

Az exportáló termelők közösségi exportjukat közvetlenül, független vásárlók számára vagy Közösségen kívüli, kapcsolatban álló vagy kapcsolatban nem álló kereskedelmi vállalatoknak értékesítették.

| (63) | Azokban az esetekben, amikor a Közösségbe irányuló exportot közvetlenül független vásárlóknak, vagy a Közösségen kívüli kapcsolatban nem álló kereskedelmi vállalatokon keresztül értékesítették, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(63)

Azokban az esetekben, amikor a Közösségbe irányuló exportot közvetlenül független vásárlóknak, vagy a Közösségen kívüli kapcsolatban nem álló kereskedelmi vállalatokon keresztül értékesítették, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

| (64) | Amennyiben az exportértékesítéseket egy harmadik országbeli kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül végezték, az exportárat az első független közösségi fogyasztó által az e kapcsolatban álló kereskedőknek fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(64)

Amennyiben az exportértékesítéseket egy harmadik országbeli kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül végezték, az exportárat az első független közösségi fogyasztó által az e kapcsolatban álló kereskedőknek fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg.

4.1.   Kínai Népköztársaság

| (65) | Mivel az együttműködő kínai exportáló termelők egyike sem részesült piacgazdasági elbánásban/egyéni elbánásban, az exporteladásaikra vonatkozó adatokat nem használták fel az egyéni dömpingkülönbözet megállapításhoz, hanem csak az egész országra kiterjedő vám kiszámításához, az alábbi, (89) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint. |
| --- | --- |

(65)

Mivel az együttműködő kínai exportáló termelők egyike sem részesült piacgazdasági elbánásban/egyéni elbánásban, az exporteladásaikra vonatkozó adatokat nem használták fel az egyéni dömpingkülönbözet megállapításhoz, hanem csak az egész országra kiterjedő vám kiszámításához, az alábbi, (89) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint.

| (66) | Mindhárom együttműködő kínai exportáló termelői csoport a Közösségbe irányuló valamennyi exporteladása közvetlenül a közösségi független fogyasztók részére történt. Az exportárakat ezért az említett független vevők által az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(66)

Mindhárom együttműködő kínai exportáló termelői csoport a Közösségbe irányuló valamennyi exporteladása közvetlenül a közösségi független fogyasztók részére történt. Az exportárakat ezért az említett független vevők által az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.

4.2.   Kazahsztán

| (67) | Az egyetlen együttműködő exportáló termelő egy harmadik országbeli, kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül exportálta az érintett terméket a Közösségbe. Ezért e vállalat exportárát az első független közösségi vásárló által az e kereskedőnek fizetett viszonteladói ár alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(67)

Az egyetlen együttműködő exportáló termelő egy harmadik országbeli, kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül exportálta az érintett terméket a Közösségbe. Ezért e vállalat exportárát az első független közösségi vásárló által az e kereskedőnek fizetett viszonteladói ár alapján határozták meg.

4.3.   Ukrajna

| (68) | Két ukrán exportáló termelő kizárólag egy Közösségen kívüli, harmadik országbeli, kapcsolatban nem álló kereskedelmi vállalatokon keresztül exportált a Közösségbe, a harmadik ukrán exportáló termelő pedig az érintett termék Közösségbe irányuló exporteladásának egy részét egy ukrán független kereskedelmi vállalat útján valósította meg. Az exportárat mindkét esetben a Közösségbe irányuló exportra a kereskedelmi vállalatnak történő értékesítéskor a termék után ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportár alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(68)

Két ukrán exportáló termelő kizárólag egy Közösségen kívüli, harmadik országbeli, kapcsolatban nem álló kereskedelmi vállalatokon keresztül exportált a Közösségbe, a harmadik ukrán exportáló termelő pedig az érintett termék Közösségbe irányuló exporteladásának egy részét egy ukrán független kereskedelmi vállalat útján valósította meg. Az exportárat mindkét esetben a Közösségbe irányuló exportra a kereskedelmi vállalatnak történő értékesítéskor a termék után ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportár alapján állapították meg.

| (69) | A harmadik exportáló termelő eladásainak egy része kapcsolatban álló vállalatok láncán, végső soron egy harmadik országbeli kapcsolatban álló kereskedőn keresztül történt. Ezekben az esetekben az exportárat e kapcsolatban álló kereskedelmi vállalat közösségi független vevőknek történő viszonteladási árai alapján állapították meg |
| --- | --- |

(69)

A harmadik exportáló termelő eladásainak egy része kapcsolatban álló vállalatok láncán, végső soron egy harmadik országbeli kapcsolatban álló kereskedőn keresztül történt. Ezekben az esetekben az exportárat e kapcsolatban álló kereskedelmi vállalat közösségi független vevőknek történő viszonteladási árai alapján állapították meg

5.   Összehasonlítás

| (70) | A rendes érték és az exportárak közötti összehasonlítást gyártelepi alapon és ugyanezen a kereskedelmi szinten végezték el. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlításának biztosítása céljából az árat és az árak összehasonlítását befolyásoló eltéréseket megfelelő kiigazítások formájában az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették. |
| --- | --- |

(70)

A rendes érték és az exportárak közötti összehasonlítást gyártelepi alapon és ugyanezen a kereskedelmi szinten végezték el. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlításának biztosítása céljából az árat és az árak összehasonlítását befolyásoló eltéréseket megfelelő kiigazítások formájában az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették.

| (71) | Ennek alapján valamennyi vizsgált kazahsztáni és ukrán exportáló termelő számára megítélték az alkalmazható és indokolható engedményeket a kereskedelmi szint, a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási és hitelköltségek és az értékesítés utáni költségek (biztosíték/garancia) különbségeire. |
| --- | --- |

(71)

Ennek alapján valamennyi vizsgált kazahsztáni és ukrán exportáló termelő számára megítélték az alkalmazható és indokolható engedményeket a kereskedelmi szint, a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási és hitelköltségek és az értékesítés utáni költségek (biztosíték/garancia) különbségeire.

| (72) | A fenti (60) preambulumbekezdésben ismertetett módszerrel a kazahsztáni exportáló termelő esetében a rendes érték megállapítására felhasznált SGA magában foglalta a belföldi fuvar- és biztosítási díjakat. Ezért bár e tekintetben nem érkezett kérelem, hivatalból kiigazításokat tettek a rendes értékkel kapcsolatban a 2. cikk (10) bekezdése e) pontja szerint, az SGA a belföldi fuvar- és biztosítási díjakkal való csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(72)

A fenti (60) preambulumbekezdésben ismertetett módszerrel a kazahsztáni exportáló termelő esetében a rendes érték megállapítására felhasznált SGA magában foglalta a belföldi fuvar- és biztosítási díjakat. Ezért bár e tekintetben nem érkezett kérelem, hivatalból kiigazításokat tettek a rendes értékkel kapcsolatban a 2. cikk (10) bekezdése e) pontja szerint, az SGA a belföldi fuvar- és biztosítási díjakkal való csökkentése érdekében.

| (73) | Az egyetlen kazahsztáni együttműködő exportáló termelő, a Kazochrome jelezte, hogy a vele kapcsolatban álló svájci kereskedővel, az ENRC-vel együtt „egyetlen kereskedelmi egységet” alkotott. Azt állította, hogy ennélfogva, míg az exportár megállapításához a kereskedő eladási árát kellene felhasználni, nem kell kiigazításokat tenni a fuvarozási költségek, az SGA-költségek és a kereskedelmi haszon tekintetében. |
| --- | --- |

(73)

Az egyetlen kazahsztáni együttműködő exportáló termelő, a Kazochrome jelezte, hogy a vele kapcsolatban álló svájci kereskedővel, az ENRC-vel együtt „egyetlen kereskedelmi egységet” alkotott. Azt állította, hogy ennélfogva, míg az exportár megállapításához a kereskedő eladási árát kellene felhasználni, nem kell kiigazításokat tenni a fuvarozási költségek, az SGA-költségek és a kereskedelmi haszon tekintetében.

| (74) | Az állítást megfelelően kivizsgálták. Megállapítást nyert, hogy az ENCR és a Kazchrome bár kapcsolatban állnak egymással, különböző jogi személyek. E két egység továbbá vevő-eladó kapcsolat alapján működött együtt. Következésképpen a Kazochrome Közösségbe irányuló eladásai terén az ENRC hasonló szerepet töltött be, mint egy jutalékos alapon dolgozó ügynök. Ezenfelül megállapították, hogy mivel a Kazochrome a Közösségbe irányuló összes eladása az ENRC-n keresztül történt, ez a kereskedő nem képezi részét a Kazochrome belföldi eladási láncának. Arra a következtetésre jutottak továbbá, hogy az exportár kiigazításának a gyártól a fuvarozási költségekre is ki kellene terjednie, figyelembe véve az eladások különböző körülményeit annak érdekében, hogy biztosítsák az exportár és a rendes érték közötti tisztességes összehasonlítást gyártelepi árszinten. |
| --- | --- |

(74)

Az állítást megfelelően kivizsgálták. Megállapítást nyert, hogy az ENCR és a Kazchrome bár kapcsolatban állnak egymással, különböző jogi személyek. E két egység továbbá vevő-eladó kapcsolat alapján működött együtt. Következésképpen a Kazochrome Közösségbe irányuló eladásai terén az ENRC hasonló szerepet töltött be, mint egy jutalékos alapon dolgozó ügynök. Ezenfelül megállapították, hogy mivel a Kazochrome a Közösségbe irányuló összes eladása az ENRC-n keresztül történt, ez a kereskedő nem képezi részét a Kazochrome belföldi eladási láncának. Arra a következtetésre jutottak továbbá, hogy az exportár kiigazításának a gyártól a fuvarozási költségekre is ki kellene terjednie, figyelembe véve az eladások különböző körülményeit annak érdekében, hogy biztosítsák az exportár és a rendes érték közötti tisztességes összehasonlítást gyártelepi árszinten.

| (75) | Ennélfogva a panaszt el kellett utasítani, és az exportár kiigazítását a jutalék esetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjával, a fuvarozás esetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése e) pontjával összhangban megtették. A jutalék szintjét az ilyen feladatok meglétét kiemelő közvetlen bizonyítékok alapján számították ki. Ebben az összefüggésben, a jutalék számításakor azokat az SGA-költségeket vették figyelembe, amelyek az ENRC-nél jelentkeztek a Kazchrome által előállított érintett terméknek az eladása céljából, valamint figyelembe vettek egy megfelelő haszonkulcsot, amelyet ezúttal a vizsgálat során együttműködő kapcsolatban nem álló importőr jelentésére alapoztak. |
| --- | --- |

(75)

Ennélfogva a panaszt el kellett utasítani, és az exportár kiigazítását a jutalék esetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjával, a fuvarozás esetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése e) pontjával összhangban megtették. A jutalék szintjét az ilyen feladatok meglétét kiemelő közvetlen bizonyítékok alapján számították ki. Ebben az összefüggésben, a jutalék számításakor azokat az SGA-költségeket vették figyelembe, amelyek az ENRC-nél jelentkeztek a Kazchrome által előállított érintett terméknek az eladása céljából, valamint figyelembe vettek egy megfelelő haszonkulcsot, amelyet ezúttal a vizsgálat során együttműködő kapcsolatban nem álló importőr jelentésére alapoztak.

| (76) | A végső soron harmadik országbeli kapcsolatban álló kereskedő útján értékesítő ukrán termelő esetében (lásd a (89) preambulumbekezdést), amely értékesítései nagy részét kapcsolatban álló kereskedőn keresztül intézi, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban a jutalék tekintetében kiigazították az exportárat azokban az esetekben, amikor az értékesítés e kapcsolatban álló kereskedőn keresztül történt, mivel e kapcsolatban álló kereskedő feladatai hasonlítanak egy jutalékos alapon dolgozó ügynök feladataihoz. Az érintett vállalatról (NFP) és a szóban forgó kapcsolatban álló kereskedőről (Steelex SA) megállapították, hogy azok különálló jogi személyek, és közvetve vagy közvetlenül vevő-eladó kapcsolat alapján működnek együtt. A Közösségbe irányuló eladásokért ezenfelül a Steelex SA jutalékot kapott. A jutalék szintjét az ilyen feladatok meglétét kiemelő közvetlen bizonyítékok alapján számították ki a közösségi intézmények. Ebben az összefüggésben azokat az SGA-költségeket vették figyelembe, amelyek a Steelex SA-nál jelentkeztek az NFP által előállított érintett terméknek az eladása céljából, valamint figyelembe vettek egy, a vizsgálat során együttműködő kapcsolatban nem álló importőr jelentésére alapozott megfelelő haszonkulcsot. Az NFP továbbá Közösségbe irányuló eladásai egy részét egy másik harmadik országbeli kapcsolatban nem álló kereskedőn keresztül intézte. Ezen eladások esetében, a Steelex SA jutalékán felül, ésszerűnek találták, hogy a kapcsolatban nem álló kereskedő jutaléka tekintetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjával összhangban kiigazítást tegyenek, mivel e kereskedő feladatai hasonlítanak egy jutalékos alapon dolgozó ügynök feladataihoz. E jutalékot a szóban forgó eladások kiszámított árrése alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(76)

A végső soron harmadik országbeli kapcsolatban álló kereskedő útján értékesítő ukrán termelő esetében (lásd a (89) preambulumbekezdést), amely értékesítései nagy részét kapcsolatban álló kereskedőn keresztül intézi, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban a jutalék tekintetében kiigazították az exportárat azokban az esetekben, amikor az értékesítés e kapcsolatban álló kereskedőn keresztül történt, mivel e kapcsolatban álló kereskedő feladatai hasonlítanak egy jutalékos alapon dolgozó ügynök feladataihoz. Az érintett vállalatról (NFP) és a szóban forgó kapcsolatban álló kereskedőről (Steelex SA) megállapították, hogy azok különálló jogi személyek, és közvetve vagy közvetlenül vevő-eladó kapcsolat alapján működnek együtt. A Közösségbe irányuló eladásokért ezenfelül a Steelex SA jutalékot kapott. A jutalék szintjét az ilyen feladatok meglétét kiemelő közvetlen bizonyítékok alapján számították ki a közösségi intézmények. Ebben az összefüggésben azokat az SGA-költségeket vették figyelembe, amelyek a Steelex SA-nál jelentkeztek az NFP által előállított érintett terméknek az eladása céljából, valamint figyelembe vettek egy, a vizsgálat során együttműködő kapcsolatban nem álló importőr jelentésére alapozott megfelelő haszonkulcsot. Az NFP továbbá Közösségbe irányuló eladásai egy részét egy másik harmadik országbeli kapcsolatban nem álló kereskedőn keresztül intézte. Ezen eladások esetében, a Steelex SA jutalékán felül, ésszerűnek találták, hogy a kapcsolatban nem álló kereskedő jutaléka tekintetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjával összhangban kiigazítást tegyenek, mivel e kereskedő feladatai hasonlítanak egy jutalékos alapon dolgozó ügynök feladataihoz. E jutalékot a szóban forgó eladások kiszámított árrése alapján állapították meg.

| (77) | Egy ukrán exportáló termelő a valutaátváltásokra vonatkozóan kért kiigazítást az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése j) pontjának értelmében. E kérelmet a számla időpontjának átváltási árfolyama és a kifizetés napjának az átváltási árfolyama közötti ingadozásra alapozták. E tekintetben fontos hangsúlyozni, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése j) pontjával összhangban a számlázás időpontja tekintendő az eladás időpontjának, és az alkalmazandó átváltási árfolyamnak az eladás időpontjában érvényes értéket kell tekinteni. Ezért ezt a kérelmet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(77)

Egy ukrán exportáló termelő a valutaátváltásokra vonatkozóan kért kiigazítást az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése j) pontjának értelmében. E kérelmet a számla időpontjának átváltási árfolyama és a kifizetés napjának az átváltási árfolyama közötti ingadozásra alapozták. E tekintetben fontos hangsúlyozni, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése j) pontjával összhangban a számlázás időpontja tekintendő az eladás időpontjának, és az alkalmazandó átváltási árfolyamnak az eladás időpontjában érvényes értéket kell tekinteni. Ezért ezt a kérelmet el kellett utasítani.

6.   Dömpingkülönbözetek

6.1.   Kínai Népköztársaság

| (78) | Mivel egyik együttműködő kínai exportáló termelő sem részesült piacgazdasági vagy egyéni elbánásban, Kína egészére az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözetet számoltak ki, a valamennyi – együttműködő és együtt nem működő – exportőrcsoport CIF-értékére vonatkozó súlyozó tényező felhasználásával. |
| --- | --- |

(78)

Mivel egyik együttműködő kínai exportáló termelő sem részesült piacgazdasági vagy egyéni elbánásban, Kína egészére az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözetet számoltak ki, a valamennyi – együttműködő és együtt nem működő – exportőrcsoport CIF-értékére vonatkozó súlyozó tényező felhasználásával.

| (79) | E célból az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítására először az együttműködő kínai exportáló termelő esetében, a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor. |
| --- | --- |

(79)

E célból az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítására először az együttműködő kínai exportáló termelő esetében, a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor.

| (80) | Megjegyzendő, hogy a Kínából származó behozatalok rendes és alacsony széntartalmú szilíciumos mangánt is magukban foglaltak. Az együttműködő termelő azonban az analóg országban csak a rendes széntartalmú szilíciumos mangánt állította elő. Ezért az összehasonlítás során csak e közönséges terméktípusra vonatkozó adatokat használták fel. |
| --- | --- |

(80)

Megjegyzendő, hogy a Kínából származó behozatalok rendes és alacsony széntartalmú szilíciumos mangánt is magukban foglaltak. Az együttműködő termelő azonban az analóg országban csak a rendes széntartalmú szilíciumos mangánt állította elő. Ezért az összehasonlítás során csak e közönséges terméktípusra vonatkozó adatokat használták fel.

| (81) | Másodszor az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésével összhangban valamennyi, együtt nem működő exportáló termelő vonatkozásában a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg a dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(81)

Másodszor az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésével összhangban valamennyi, együtt nem működő exportáló termelő vonatkozásában a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg a dömpingkülönbözetet.

| (82) | Az együtt nem működő exportáló termelők dömpingkülönbözetének megállapítása céljából először az együttműködés hiányának mértékét állapították meg. E célból összehasonlították az együttműködő kínai exportáló termelők által jelentett, a Közösségbe irányuló exportmennyiséget az Eurostat Kínából származó behozatalra vonatkozó behozatali statisztikáival. Az összehasonlítás kimutatta, hogy az együttműködés szintje alacsony volt, mivel az együttműködő termelők exportja a vizsgálati időszakban a Kínából a Közösségbe irányuló összimportnak kevesebb mint 29 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(82)

Az együtt nem működő exportáló termelők dömpingkülönbözetének megállapítása céljából először az együttműködés hiányának mértékét állapították meg. E célból összehasonlították az együttműködő kínai exportáló termelők által jelentett, a Közösségbe irányuló exportmennyiséget az Eurostat Kínából származó behozatalra vonatkozó behozatali statisztikáival. Az összehasonlítás kimutatta, hogy az együttműködés szintje alacsony volt, mivel az együttműködő termelők exportja a vizsgálati időszakban a Kínából a Közösségbe irányuló összimportnak kevesebb mint 29 %-át tette ki.

| (83) | Ennélfogva az együtt nem működő kínai exportáló termelők exportmennyiségeinek dömpingszintjét a rendes széntartalmú szilíciumos mangánra az együttműködő exportáló termelők esetében megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet alapján határozták meg. E megközelítést helyénvalónak ítélték, mivel nem mutatott semmi arra, hogy az együtt nem működő termelők bármelyike alacsonyabb szinten dömpingelt volna, mint az együttműködő exportáló termelők. Végül az egész országra kiterjedő átlagos dömpingkülönbözetet számoltak ki, melyhez súlyozó tényezőként az összes – együttműködő és együtt nem működő – exportőri csoport CIF-értékét alkalmazták. Ennek alapján az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözetek a CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve, a vámfizetés nélkül: 60,1 %. |
| --- | --- |

(83)

Ennélfogva az együtt nem működő kínai exportáló termelők exportmennyiségeinek dömpingszintjét a rendes széntartalmú szilíciumos mangánra az együttműködő exportáló termelők esetében megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet alapján határozták meg. E megközelítést helyénvalónak ítélték, mivel nem mutatott semmi arra, hogy az együtt nem működő termelők bármelyike alacsonyabb szinten dömpingelt volna, mint az együttműködő exportáló termelők. Végül az egész országra kiterjedő átlagos dömpingkülönbözetet számoltak ki, melyhez súlyozó tényezőként az összes – együttműködő és együtt nem működő – exportőri csoport CIF-értékét alkalmazták. Ennek alapján az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözetek a CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve, a vámfizetés nélkül: 60,1 %.

6.2.   Kazahsztán

| (84) | A panasz, az együttműködő exportáló termelő által nyújtott információk és más statisztikai adatok alapján kiderült, hogy az OJSC Kazchrome az egyetlen kazahsztáni szilíciumos mangán exportáló termelő. Mivel semmi nem mutatott arra, hogy bármely exportáló termelő szándékosan megtagadta volna az együttműködést, helyénvalónak ítélték, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet az OJSC Kazchrome esetében megállapított szinttel azonos szinten állapítsák meg. |
| --- | --- |

(84)

A panasz, az együttműködő exportáló termelő által nyújtott információk és más statisztikai adatok alapján kiderült, hogy az OJSC Kazchrome az egyetlen kazahsztáni szilíciumos mangán exportáló termelő. Mivel semmi nem mutatott arra, hogy bármely exportáló termelő szándékosan megtagadta volna az együttműködést, helyénvalónak ítélték, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet az OJSC Kazchrome esetében megállapított szinttel azonos szinten állapítsák meg.

| (85) | A megállapított dömpingkülönbözetek tehát a közösségi CIF-határparitáson, vámfizetés nélküli ár százalékában kifejezve a következők:






  — | OJSC Kazchrome: 6,5 %, |
| --- | --- | --- |

(85)

A megállapított dömpingkülönbözetek tehát a közösségi CIF-határparitáson, vámfizetés nélküli ár százalékában kifejezve a következők:

—

OJSC Kazchrome: 6,5 %,

| — | Az összes többi vállalat: 6,5 %. |
| --- | --- |

—

Az összes többi vállalat: 6,5 %.

6.3.   Ukrajna

| (86) | A panasz, az exportáló termelők által nyújtott információk és más statisztikai adatok alapján azt a következtetést vonták le, hogy Ukrajna esetében az együttműködés szintje meghaladta a 80 %-ot. Ennélfogva helyénvalónak ítélték, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet az érintett országbeli együttműködő exportáló termelő esetében megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén határozzák meg. |
| --- | --- |

(86)

A panasz, az exportáló termelők által nyújtott információk és más statisztikai adatok alapján azt a következtetést vonták le, hogy Ukrajna esetében az együttműködés szintje meghaladta a 80 %-ot. Ennélfogva helyénvalónak ítélték, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet az érintett országbeli együttműködő exportáló termelő esetében megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén határozzák meg.

| (87) | Ennek alapján a megállapított dömpingkülönbözetek a közösségi CIF-határparitáson, vámfizetés nélküli ár százalékában kifejezve a következők:






  — | PJSC Nikopol Ferroalloys Plant: 39,1 %, |
| --- | --- | --- |

(87)

Ennek alapján a megállapított dömpingkülönbözetek a közösségi CIF-határparitáson, vámfizetés nélküli ár százalékában kifejezve a következők:

—

PJSC Nikopol Ferroalloys Plant: 39,1 %,

| — | JSC Stakhanov Ferroalloys Plant: 53,4 %, |
| --- | --- |

—

JSC Stakhanov Ferroalloys Plant: 53,4 %,

| — | OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant: 56,7 %, |
| --- | --- |

—

OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant: 56,7 %,

| — | Az összes többi vállalat: 56,7 %. |
| --- | --- |

—

Az összes többi vállalat: 56,7 %.

D.   KÁR

1.   Általános háttér

| (88) | 1998-ban a 495/98/EK tanácsi rendelet (3) dömpingellenes intézkedéseket vezetett be a Kínából és Ukrajnából származó szilíciumos mangán behozatalára. Ezek az intézkedések 2003. március elején hatályukat vesztették. Ennélfogva a figyelembe vett időszak kezdeti szakaszában intézkedések voltak érvényben az érintett országok közül kettőből származó behozatalra vonatkozóan. Ezt a kárelemzés során figyelembe vették. Mint az alábbi (118) preambulumbekezdésben szerepel, a nyereségesség alakulása egyértelműen azt mutatja, hogy a dömpingellenes intézkedések 2003. márciusi hatályvesztése nem gyakorolt jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat helyzetére az azt követő időszakban. Ezért arra következtettek, hogy a néhány érdekelt fél panaszával szemben a 2002-es évet lehet a (93)–(141) preambulumbekezdésben szereplő mutatók számításának alapjául venni. |
| --- | --- |

(88)

1998-ban a 495/98/EK tanácsi rendelet (3) dömpingellenes intézkedéseket vezetett be a Kínából és Ukrajnából származó szilíciumos mangán behozatalára. Ezek az intézkedések 2003. március elején hatályukat vesztették. Ennélfogva a figyelembe vett időszak kezdeti szakaszában intézkedések voltak érvényben az érintett országok közül kettőből származó behozatalra vonatkozóan. Ezt a kárelemzés során figyelembe vették. Mint az alábbi (118) preambulumbekezdésben szerepel, a nyereségesség alakulása egyértelműen azt mutatja, hogy a dömpingellenes intézkedések 2003. márciusi hatályvesztése nem gyakorolt jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat helyzetére az azt követő időszakban. Ezért arra következtettek, hogy a néhány érdekelt fél panaszával szemben a 2002-es évet lehet a (93)–(141) preambulumbekezdésben szereplő mutatók számításának alapjául venni.

| (89) | A szilíciumos mangán az acélgyártás igen fontos nyersanyaga. Az acélkereslet 2003 végétől 2004 első feléig világszerte, de különösen Ázsiában megnőtt. Ez a szilíciumos mangán ázsiai előállításának elégtelenségével kombinálva a szilíciumos mangán iránti megnövekedett globális kereslethez vezetett, továbbá korábban nem tapasztalt áremelkedéshez 2004-ben. A kárelemzés során tekintettel voltak e szokatlan körülményekre annak biztosítása érdekében, hogy ezek ne torzítsák a kárhelyzet képét. |
| --- | --- |

(89)

A szilíciumos mangán az acélgyártás igen fontos nyersanyaga. Az acélkereslet 2003 végétől 2004 első feléig világszerte, de különösen Ázsiában megnőtt. Ez a szilíciumos mangán ázsiai előállításának elégtelenségével kombinálva a szilíciumos mangán iránti megnövekedett globális kereslethez vezetett, továbbá korábban nem tapasztalt áremelkedéshez 2004-ben. A kárelemzés során tekintettel voltak e szokatlan körülményekre annak biztosítása érdekében, hogy ezek ne torzítsák a kárhelyzet képét.

2.   A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat

| (90) | A Közösségen belül a hasonló terméket öt termelő állítja elő. Következtetésképpen az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezen öt közösségi termelő termelése tekintendő a teljes közösségi termelésnek. |
| --- | --- |

(90)

A Közösségen belül a hasonló terméket öt termelő állítja elő. Következtetésképpen az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezen öt közösségi termelő termelése tekintendő a teljes közösségi termelésnek.

| (91) | Az öt közösségi termelő közül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül összesen négy (a panaszos szövetség tagjai) jelezte, hogy érdekelt az eljárásban való együttműködésben, és működött együtt megfelelően a vizsgálat során. Megállapítást nyert, hogy a négy termelő a hasonló termék teljes közösségi termelésének jelentős hányadát, jelen esetben több mint 88 %-át képviselik. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a négy együttműködő termelő alkotja a közösségi gazdasági ágazatot, és a továbbiakban közösségi gazdasági ágazatként hivatkoznak rájuk. A fennmaradó közösségi termelőre „másik közösségi termelőként” fognak hivatkozni. E másik közösségi termelő nem tett ellenvetést a panasszal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(91)

Az öt közösségi termelő közül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül összesen négy (a panaszos szövetség tagjai) jelezte, hogy érdekelt az eljárásban való együttműködésben, és működött együtt megfelelően a vizsgálat során. Megállapítást nyert, hogy a négy termelő a hasonló termék teljes közösségi termelésének jelentős hányadát, jelen esetben több mint 88 %-át képviselik. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a négy együttműködő termelő alkotja a közösségi gazdasági ágazatot, és a továbbiakban közösségi gazdasági ágazatként hivatkoznak rájuk. A fennmaradó közösségi termelőre „másik közösségi termelőként” fognak hivatkozni. E másik közösségi termelő nem tett ellenvetést a panasszal kapcsolatban.

3.   Közösségi fogyasztás

| (92) | A közösségi fogyasztást a közösségi gazdasági ágazat saját termelésének mennyisége, az Eurostat a közösségi piac import- és exportvolumenére vonatkozó adatai és – a másik közösségi termelő esetében – a közösségi gazdasági ágazat termelőinek becslései alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(92)

A közösségi fogyasztást a közösségi gazdasági ágazat saját termelésének mennyisége, az Eurostat a közösségi piac import- és exportvolumenére vonatkozó adatai és – a másik közösségi termelő esetében – a közösségi gazdasági ágazat termelőinek becslései alapján állapították meg.

| (93) | A vizsgálati időszakban az érintett és a hasonló termék közösségi piaca mintegy 914 000 tonna volt, 9 %-kal magasabb a 2002-es szintnél. A figyelembe vett időszakban a fogyasztás egy 2004-es csúcspontig nőtt, ekkor a 2002-es szintnél 14 %-kal volt magasabb, majd a következő két évben visszaesett. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi összfogyasztás (tonna) | 835 419 | 882 607 | 953 692 | 921 654 | 914 240 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 106 | 114 | 110 | 109 |

(93)

A vizsgálati időszakban az érintett és a hasonló termék közösségi piaca mintegy 914 000 tonna volt, 9 %-kal magasabb a 2002-es szintnél. A figyelembe vett időszakban a fogyasztás egy 2004-es csúcspontig nőtt, ekkor a 2002-es szintnél 14 %-kal volt magasabb, majd a következő két évben visszaesett.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Közösségi összfogyasztás (tonna)

835 419

882 607

953 692

921 654

914 240

Index (2002 = 100)

100

106

114

110

109

4.   Behozatal az érintett országokból

a)   Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelése

| (94) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó behozatalt összesítve kell-e vizsgálni, az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésében említett kritériumok alapján. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó behozatalt összesítve kell-e vizsgálni, az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésében említett kritériumok alapján.

| (95) | Az összes érintett ország tekintetében tapasztalt dömpingkülönbözet meghaladta a de minimis értéket, a behozatal mennyisége egyikük esetében sem volt elhanyagolható, az összesített értékelést pedig mind az érintett országokból behozott termékek, mind a hasonló közösségi termékek közötti versenyfeltételek szempontjából megfelelőnek ítélték meg. E hasonló versenyfeltételeket igazolta az a tény, hogy az érintett országokból importált érintett termék és a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a közösségi piacon értékesített hasonló termék hasonló volt, és forgalmazásuk ugyanazokon a kereskedelmi csatornákon keresztül történt. Ezenfelül valamennyi importmennyiség nagy volt, és jelentős piaci részesedésnek felelt meg. Azonban mivel az Ukrajnából származó import esetében nem volt alákínálás (lásd a (104) preambulumbekezdést), az Ukrajnából származó importot külön kell értékelni. |
| --- | --- |

(95)

Az összes érintett ország tekintetében tapasztalt dömpingkülönbözet meghaladta a de minimis értéket, a behozatal mennyisége egyikük esetében sem volt elhanyagolható, az összesített értékelést pedig mind az érintett országokból behozott termékek, mind a hasonló közösségi termékek közötti versenyfeltételek szempontjából megfelelőnek ítélték meg. E hasonló versenyfeltételeket igazolta az a tény, hogy az érintett országokból importált érintett termék és a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a közösségi piacon értékesített hasonló termék hasonló volt, és forgalmazásuk ugyanazokon a kereskedelmi csatornákon keresztül történt. Ezenfelül valamennyi importmennyiség nagy volt, és jelentős piaci részesedésnek felelt meg. Azonban mivel az Ukrajnából származó import esetében nem volt alákínálás (lásd a (104) preambulumbekezdést), az Ukrajnából származó importot külön kell értékelni.

| (96) | A kazahsztáni exportáló termelő fenntartotta, hogy Kazahsztánt a kárfelmérés szempontjából nem szabad Kínával együtt kezelni, ellentétes piaci magatartásuk miatt. Ez az exportáló termelő többek között azzal érvelt, hogy a kazahsztáni importvolumen, -érték és közösségi piaci részesedés alakulása és a termékösszetétel különbözött a többi érintett országétól. Erre figyelemmel elismerik, hogy a figyelembe vett időszakban az importvolumen általánosságban és Kazahsztán piaci részesedése csökkent (ez utóbbi 5,8 % volt 2002-ben és 4,6 % a vizsgálati időszakban). A kazahsztáni import volumene és piaci részesedése azonban a figyelembe vett időszak alatt viszonylag változatlanul olyan szinten volt, amelyet nem lehet jelentéktelennek tekinteni. Ezenfelül a vizsgálat megállapította, hogy a kazahsztáni behozatal árainak alakulása jelentősen nem különbözik a többi érintett ország importáraitól. Ezért és a (73)–(75) preambulumbekezdés megállapításaira is tekintettel nem lehet azt a következtetést levonni, hogy Kína és Kazahsztán piaci viselkedése ellentétes lenne, tehát a kérelmet elutasították. |
| --- | --- |

(96)

A kazahsztáni exportáló termelő fenntartotta, hogy Kazahsztánt a kárfelmérés szempontjából nem szabad Kínával együtt kezelni, ellentétes piaci magatartásuk miatt. Ez az exportáló termelő többek között azzal érvelt, hogy a kazahsztáni importvolumen, -érték és közösségi piaci részesedés alakulása és a termékösszetétel különbözött a többi érintett országétól. Erre figyelemmel elismerik, hogy a figyelembe vett időszakban az importvolumen általánosságban és Kazahsztán piaci részesedése csökkent (ez utóbbi 5,8 % volt 2002-ben és 4,6 % a vizsgálati időszakban). A kazahsztáni import volumene és piaci részesedése azonban a figyelembe vett időszak alatt viszonylag változatlanul olyan szinten volt, amelyet nem lehet jelentéktelennek tekinteni. Ezenfelül a vizsgálat megállapította, hogy a kazahsztáni behozatal árainak alakulása jelentősen nem különbözik a többi érintett ország importáraitól. Ezért és a (73)–(75) preambulumbekezdés megállapításaira is tekintettel nem lehet azt a következtetést levonni, hogy Kína és Kazahsztán piaci viselkedése ellentétes lenne, tehát a kérelmet elutasították.

| (97) | A fentire tekintettel úgy ítélték meg, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megszabott minden kritérium teljesült Kína és Kazahsztán tekintetében. Az e két érintett országból származó behozatalt ezért összesítve vizsgálták, az Ukrajnából származó behozatalt pedig külön. |
| --- | --- |

(97)

A fentire tekintettel úgy ítélték meg, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megszabott minden kritérium teljesült Kína és Kazahsztán tekintetében. Az e két érintett országból származó behozatalt ezért összesítve vizsgálták, az Ukrajnából származó behozatalt pedig külön.

b)   Volumen

| (98) | Az érintett termék a Kínából és Kazahsztánból származó, a Közösségbe irányuló behozatali mennyisége a 2002-es mintegy 48 000 tonnáról egyenletesen nőtt 2004-ig 162 000 tonnára, majd a vizsgálati időszakban 96 000 tonnára csökkent. 2002 és a vizsgálati időszak között ezen érintett országokból származó importvolumen 99 %-kal nőtt. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából és Kazahsztánból származó behozatal mennyisége (tonna) | 48 091 | 66 509 | 162 227 | 142 993 | 95 491 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 138 | 337 | 297 | 199 |
| A Kínából és Kazahsztánból származó behozatal piaci részesedése | 5,8 % | 7,5 % | 17,0 % | 15,5 % | 10,4 % |
| A Kínából és Kazahsztánból származó behozatal ára (EUR/tonna) | 462 | 464 | 829 | 689 | 564 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 179 | 149 | 122 |

(98)

Az érintett termék a Kínából és Kazahsztánból származó, a Közösségbe irányuló behozatali mennyisége a 2002-es mintegy 48 000 tonnáról egyenletesen nőtt 2004-ig 162 000 tonnára, majd a vizsgálati időszakban 96 000 tonnára csökkent. 2002 és a vizsgálati időszak között ezen érintett országokból származó importvolumen 99 %-kal nőtt.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

A Kínából és Kazahsztánból származó behozatal mennyisége (tonna)

48 091

66 509

162 227

142 993

95 491

Index (2002 = 100)

100

138

337

297

199

A Kínából és Kazahsztánból származó behozatal piaci részesedése

5,8 %

7,5 %

17,0 %

15,5 %

10,4 %

A Kínából és Kazahsztánból származó behozatal ára (EUR/tonna)

462

464

829

689

564

Index (2002 = 100)

100

101

179

149

122

| (99) | Az érintett termék Ukrajnából származó, a Közösségbe irányuló behozatali mennyisége a 2002-es 154 000 tonnáról 2003–2004-re kismértékben, 138 000 tonnára csökkent, majd 2005-ben 180 000 tonnára, a vizsgálati időszakban 210 000 tonnára nőtt. 2002 és a vizsgálati időszak között az érintett országból származó importvolumen 36 %-kal nőtt. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Ukrajnából származó behozatal mennyisége (tonna) | 154 391 | 137 683 | 137 514 | 179 993 | 210 302 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 89 | 89 | 117 | 136 |
| Az Ukrajnából származó behozatal piaci részesedése | 18,5 % | 15,6 % | 14,4 % | 19,5 % | 23,0 % |
| Az Ukrajnából származó behozatal ára
  (EUR/tonna) | 508 | 490 | 912 | 602 | 550 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 97 | 180 | 118 | 108 |

(99)

Az érintett termék Ukrajnából származó, a Közösségbe irányuló behozatali mennyisége a 2002-es 154 000 tonnáról 2003–2004-re kismértékben, 138 000 tonnára csökkent, majd 2005-ben 180 000 tonnára, a vizsgálati időszakban 210 000 tonnára nőtt. 2002 és a vizsgálati időszak között az érintett országból származó importvolumen 36 %-kal nőtt.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Az Ukrajnából származó behozatal mennyisége (tonna)

154 391

137 683

137 514

179 993

210 302

Index (2002 = 100)

100

89

89

117

136

Az Ukrajnából származó behozatal piaci részesedése

18,5 %

15,6 %

14,4 %

19,5 %

23,0 %

Az Ukrajnából származó behozatal ára

(EUR/tonna)

508

490

912

602

550

Index (2002 = 100)

100

97

180

118

108

c)   Piaci részesedés

| (100) | A Kínából és Kazahsztánból származó behozatal piaci részesedése 2002-ben 5,8 %-os volt. Ez 2003-ban és 2004-ben nőtt, ez utóbbi évben elérve a 17,0 %-ot. 2005-ben a piaci részesedés kis mértékben, 15,5 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 10,4 %-ra csökkent. Összességében 2002 és a vizsgálati időszak között a piaci részesedés 4,6 százalékponttal nőtt, a 2002-es szintnek majdnem a kétszeresére. |
| --- | --- |

(100)

A Kínából és Kazahsztánból származó behozatal piaci részesedése 2002-ben 5,8 %-os volt. Ez 2003-ban és 2004-ben nőtt, ez utóbbi évben elérve a 17,0 %-ot. 2005-ben a piaci részesedés kis mértékben, 15,5 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 10,4 %-ra csökkent. Összességében 2002 és a vizsgálati időszak között a piaci részesedés 4,6 százalékponttal nőtt, a 2002-es szintnek majdnem a kétszeresére.

| (101) | Az Ukrajnából származó behozatal piaci részesedése 2002-ben 18,5 %-os volt. Ez 2003-ban és 2004-ben nőtt, ez utóbbi évben elérve a 14,4 %-ot. 2005-ben a piaci részesedés, 19,5 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 23,0 %-ra nőtt. Összességében 2002 és a vizsgálati időszak között a piaci részesedés 4,5 százalékponttal nőtt. |
| --- | --- |

(101)

Az Ukrajnából származó behozatal piaci részesedése 2002-ben 18,5 %-os volt. Ez 2003-ban és 2004-ben nőtt, ez utóbbi évben elérve a 14,4 %-ot. 2005-ben a piaci részesedés, 19,5 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 23,0 %-ra nőtt. Összességében 2002 és a vizsgálati időszak között a piaci részesedés 4,5 százalékponttal nőtt.

d)   Árak

i.   Az árak alakulása

| (102) | 2004-ben a szokatlanul magas kereslet és alacsony kínálat miatt (lásd a (89) preambulumbekezdést) a szilíciumos mangán ára világszerte kivételes szintre emelkedett. Ez tükröződött az érintett országokból származó behozatal 2004-es és részben 2005-ös áraiban. Ez azonban nem volt hatással a vizsgálati időszak alatti árakra. Összességében az érintett termék Kínából és Kazahsztánból származó behozatalának átlagára 2002 és a vizsgálati időszak között 22 %-kal nőtt, míg az érintett termék Ukrajnából származó behozatalának átlagára ugyanebben az időszakban 8 %-kal. |
| --- | --- |

(102)

2004-ben a szokatlanul magas kereslet és alacsony kínálat miatt (lásd a (89) preambulumbekezdést) a szilíciumos mangán ára világszerte kivételes szintre emelkedett. Ez tükröződött az érintett országokból származó behozatal 2004-es és részben 2005-ös áraiban. Ez azonban nem volt hatással a vizsgálati időszak alatti árakra. Összességében az érintett termék Kínából és Kazahsztánból származó behozatalának átlagára 2002 és a vizsgálati időszak között 22 %-kal nőtt, míg az érintett termék Ukrajnából származó behozatalának átlagára ugyanebben az időszakban 8 %-kal.

ii.   Áralákínálás

| (103) | Modellek közötti összehasonlítást végeztek az exportáló termelő és a közösségi gazdasági ágazat átlagos közösségi eladási ára között. E célból a közösségi gazdasági ágazat kapcsolatban nem álló fogyasztóinak az árait hasonlították össze az érintett országok együttműködő exportáló termelőinek áraival. A kereskedelem szintje és a termékek minősége közötti különbségek figyelembe vétele miatt adott esetben kiigazításokat kellett tenni. |
| --- | --- |

(103)

Modellek közötti összehasonlítást végeztek az exportáló termelő és a közösségi gazdasági ágazat átlagos közösségi eladási ára között. E célból a közösségi gazdasági ágazat kapcsolatban nem álló fogyasztóinak az árait hasonlították össze az érintett országok együttműködő exportáló termelőinek áraival. A kereskedelem szintje és a termékek minősége közötti különbségek figyelembe vétele miatt adott esetben kiigazításokat kellett tenni.

| (104) | Az összehasonlítás kimutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínából és Kazahsztánból származó, a Közösségben értékesített szilíciumos mangán alákínált a Közösség árainak 4,5 %-kal, következésképp súlyozott átlagalapon 4,5 %-kal. Az Ukrajnából származó behozatal árai a közösségi gazdasági ágazat áraival összehasonlítható szinten voltak (vagyis alákínálásra nem került sor). |
| --- | --- |

(104)

Az összehasonlítás kimutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínából és Kazahsztánból származó, a Közösségben értékesített szilíciumos mangán alákínált a Közösség árainak 4,5 %-kal, következésképp súlyozott átlagalapon 4,5 %-kal. Az Ukrajnából származó behozatal árai a közösségi gazdasági ágazat áraival összehasonlítható szinten voltak (vagyis alákínálásra nem került sor).

| (105) | Annak biztosítása érdekében, hogy az alákínálás kiszámításának árait a kereskedelem azonos szintjével lehessen összehasonlítani, a közösségi gazdasági ágazat gyártelepi árait az importált áruk a Közösség fizikai területére való belépésükkor számított árával hasonlították össze, amelyet a kirakodási és vámkezelési költségekkel megfelelően kiigazítottak. Az egyik érdekelt fél vitatta a kazahsztáni vállalat esetében alkalmazott módszert, mivel az importár kiszámításának alapját szerinte az EU kikötőiben történő vámkezelés CIF árainak kellene képeznie, nem pedig az importált áruk a Közösség fizikai területére való belépésükkor számított árának (mely ez esetben Litvánia szárazföldi határa). Nem mutattak be meggyőző bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy e vállalat esetében más módszert kellene alkalmazni. Épp ellenkezőleg, meg kell jegyezni, hogy a kazahsztáni import vámkezelési pontján számított CIF-árak jelentős fuvarköltségeket foglalnak magukban, amelyek azután merültek fel, hogy az áruk Litvániánál átlépték a Közösség határát, és azok összehasonlítása a közösségi gazdasági ágazat gyártelepi áraival hátrányosan megkülönböztetné az utóbbit, mivel a gyártelepi árak semmilyen fuvarköltséget nem tartalmaznak. Ennélfogva úgy ítélték meg, hogy az alkalmazott módszer a legmegfelelőbb, következésképpen a panaszt elutasították. |
| --- | --- |

(105)

Annak biztosítása érdekében, hogy az alákínálás kiszámításának árait a kereskedelem azonos szintjével lehessen összehasonlítani, a közösségi gazdasági ágazat gyártelepi árait az importált áruk a Közösség fizikai területére való belépésükkor számított árával hasonlították össze, amelyet a kirakodási és vámkezelési költségekkel megfelelően kiigazítottak. Az egyik érdekelt fél vitatta a kazahsztáni vállalat esetében alkalmazott módszert, mivel az importár kiszámításának alapját szerinte az EU kikötőiben történő vámkezelés CIF árainak kellene képeznie, nem pedig az importált áruk a Közösség fizikai területére való belépésükkor számított árának (mely ez esetben Litvánia szárazföldi határa). Nem mutattak be meggyőző bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy e vállalat esetében más módszert kellene alkalmazni. Épp ellenkezőleg, meg kell jegyezni, hogy a kazahsztáni import vámkezelési pontján számított CIF-árak jelentős fuvarköltségeket foglalnak magukban, amelyek azután merültek fel, hogy az áruk Litvániánál átlépték a Közösség határát, és azok összehasonlítása a közösségi gazdasági ágazat gyártelepi áraival hátrányosan megkülönböztetné az utóbbit, mivel a gyártelepi árak semmilyen fuvarköltséget nem tartalmaznak. Ennélfogva úgy ítélték meg, hogy az alkalmazott módszer a legmegfelelőbb, következésképpen a panaszt elutasították.

5.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

| (106) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(106)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.

a)   Termelés

| (107) | A közösségi gazdasági ágazat termelése a 2002-es 241 000 tonnás szintről 2004-ben érte el csúcsát, 255 000 tonnát (a (89) preambulumbekezdésben leírt kivételes keresletnek köszönhetően), majd 2005-ben csökkent és a vizsgálati időszakban kismértékben nőtt. Összességében a figyelembe vett időszakban a termelés 6 %-kal csökkent, a vizsgálati időszakra mintegy 226 000 tonnát tett ki. Megjegyzendő, hogy az egyik közösségi termelő szilíciumos mangántermelését 2003-ban és a vizsgálati időszak nagy részében beszüntette. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 241 784 | 220 073 | 255 671 | 221 402 | 226 142 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 91 | 106 | 92 | 94 |

(107)

A közösségi gazdasági ágazat termelése a 2002-es 241 000 tonnás szintről 2004-ben érte el csúcsát, 255 000 tonnát (a (89) preambulumbekezdésben leírt kivételes keresletnek köszönhetően), majd 2005-ben csökkent és a vizsgálati időszakban kismértékben nőtt. Összességében a figyelembe vett időszakban a termelés 6 %-kal csökkent, a vizsgálati időszakra mintegy 226 000 tonnát tett ki. Megjegyzendő, hogy az egyik közösségi termelő szilíciumos mangántermelését 2003-ban és a vizsgálati időszak nagy részében beszüntette.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Termelés (tonna)

241 784

220 073

255 671

221 402

226 142

Index (2002 = 100)

100

91

106

92

94

b)   Kapacitás és kapacitáskihasználtsági mutatók

| (108) | A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása stabilan 325 000 tonna körül volt a figyelembe vett időszakban. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési kapacitás (tonna) | 325 226 | 325 537 | 325 254 | 326 068 | 326 696 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás | 74 % | 68 % | 79 % | 68 % | 69 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 91 | 106 | 91 | 93 |

(108)

A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása stabilan 325 000 tonna körül volt a figyelembe vett időszakban.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Termelési kapacitás (tonna)

325 226

325 537

325 254

326 068

326 696

Index (2002 = 100)

100

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás

74 %

68 %

79 %

68 %

69 %

Index (2002 = 100)

100

91

106

91

93

| (109) | A kapacitáskihasználás 2002-ban 74 %-os volt. 2003-ban 68 %-ra csökkent 2004-ben ismét 79 %-ra emelkedett, a vizsgálati időszakban 69 %-ra csökkent. Ez a termelési volumenek a (107) preambulumbekezdésben leírt változatait tükrözi. |
| --- | --- |

(109)

A kapacitáskihasználás 2002-ban 74 %-os volt. 2003-ban 68 %-ra csökkent 2004-ben ismét 79 %-ra emelkedett, a vizsgálati időszakban 69 %-ra csökkent. Ez a termelési volumenek a (107) preambulumbekezdésben leírt változatait tükrözi.

c)   Készletek

| (110) | A közösségi gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2003-ban 45 %-kal csökkent, ám 2004-ben visszatért majdnem a 2002-es szintre. A készletek 2003 végi drámai esése a (89) preambulumbekezdésben említett kivételes keresletnövekedésnek volt betudható. A zárókészletek ezután 2005-ben 22 %-kal nőttek, majd a vizsgálati időszakban jelentős mértékben, a 2002-es szint 30 %-ára estek. A zárókészletek összességében vett esésének oka az volt, hogy a közösségi gazdasági ágazat EK-eladásai összességükben stabilak maradtak (lásd a (111) preambulumbekezdést), a termelés a (107) preambulumbekezdésben leírt csökkenése ellenére. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 21 017 | 11 561 | 20 983 | 25 682 | 14 618 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 55 | 100 | 122 | 70 |

(110)

A közösségi gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2003-ban 45 %-kal csökkent, ám 2004-ben visszatért majdnem a 2002-es szintre. A készletek 2003 végi drámai esése a (89) preambulumbekezdésben említett kivételes keresletnövekedésnek volt betudható. A zárókészletek ezután 2005-ben 22 %-kal nőttek, majd a vizsgálati időszakban jelentős mértékben, a 2002-es szint 30 %-ára estek. A zárókészletek összességében vett esésének oka az volt, hogy a közösségi gazdasági ágazat EK-eladásai összességükben stabilak maradtak (lásd a (111) preambulumbekezdést), a termelés a (107) preambulumbekezdésben leírt csökkenése ellenére.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

21 017

11 561

20 983

25 682

14 618

Index (2002 = 100)

100

55

100

122

70

d)   Értékesítési mennyiség

| (111) | A közösségi gazdasági ágazat saját termelésének a kapcsolatban nem álló fogyasztók számára történő értékesítési mennyisége a közösségi piacon a vizsgálati időszakban 227 000 tonna volt, akárcsak 2002-ben. A 2003-as és a 2005-ös értékesítési mennyiségek azonban 6, illetve 8 %-kal alacsonyabbak voltak. 2004-ben az értékesítési mennyiség a (89) preambulumbekezdésben kifejtett okokból több volt, mint a 2002-es, és a vizsgálati időszak alatti szint 104 %-a volt. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EK értékesítési mennyiség felhasználóknak (tonna) | 227 571 | 213 778 | 236 494 | 208 687 | 227 690 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 94 | 104 | 92 | 100 |

(111)

A közösségi gazdasági ágazat saját termelésének a kapcsolatban nem álló fogyasztók számára történő értékesítési mennyisége a közösségi piacon a vizsgálati időszakban 227 000 tonna volt, akárcsak 2002-ben. A 2003-as és a 2005-ös értékesítési mennyiségek azonban 6, illetve 8 %-kal alacsonyabbak voltak. 2004-ben az értékesítési mennyiség a (89) preambulumbekezdésben kifejtett okokból több volt, mint a 2002-es, és a vizsgálati időszak alatti szint 104 %-a volt.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

EK értékesítési mennyiség felhasználóknak (tonna)

227 571

213 778

236 494

208 687

227 690

Index (2002 = 100)

100

94

104

92

100

e)   Piaci részesedés

| (112) | A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a 2002-es 27,2 %-ról 2003-ra 24,2 %-ra csökkent, majd 2004-ben ismét 24,8 %-ra emelkedett. 2005-ben piaci részesedése ismét 22,6 %-ra csökkent. A vizsgálati időszakban 24,9 %-ra nőtt. A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2,3 százalékponttal csökkent. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése | 27,2 % | 24,2 % | 24,8 % | 22,6 % | 24,9 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 89 | 91 | 83 | 91 |

(112)

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a 2002-es 27,2 %-ról 2003-ra 24,2 %-ra csökkent, majd 2004-ben ismét 24,8 %-ra emelkedett. 2005-ben piaci részesedése ismét 22,6 %-ra csökkent. A vizsgálati időszakban 24,9 %-ra nőtt. A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2,3 százalékponttal csökkent.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése

27,2 %

24,2 %

24,8 %

22,6 %

24,9 %

Index (2002 = 100)

100

89

91

83

91

f)   Növekedés

| (113) | 2002 és a vizsgálati időszak között, amikor a közösségi fogyasztás 9 százalékponttal emelkedett, a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon elért értékesítési volumene nem növekedett, piaci részesedése 2,3 százalékponttal csökkent. Kína és Ukrajna értékesítési mennyisége és piaci részesedése viszont ugyanebben az időszakban nőtt. Következésképpen a közösségi gazdasági ágazat a közösségi piac növekedését nem tudta kihasználni. |
| --- | --- |

(113)

2002 és a vizsgálati időszak között, amikor a közösségi fogyasztás 9 százalékponttal emelkedett, a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon elért értékesítési volumene nem növekedett, piaci részesedése 2,3 százalékponttal csökkent. Kína és Ukrajna értékesítési mennyisége és piaci részesedése viszont ugyanebben az időszakban nőtt. Következésképpen a közösségi gazdasági ágazat a közösségi piac növekedését nem tudta kihasználni.

g)   Foglalkoztatás

| (114) | A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje először 32 %-kal csökkent 2002 és 2003 között, 2004-ben 27 százalékponttal nőtt, 2005-ben 13 százalékponttal csökkent, majd a vizsgálati időszakban további 26 százalékponttal csökkent. A figyelembe vett időszakban a termelési mennyiség viszonylag stabil maradt a 2002-es szint 91-106 %-a között mozogva. Az egyik termelő esetében azonban, amelyik a vizsgálati időszakban leállította szilíciumos mangán termelését (lásd a (107) preambulumbekezdést) a termelési volumen eltérései a figyelembe vett időszakban jelentékenyebbek voltak, amit a foglalkoztatás változásai is tükröznek. Összességében a közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatása 2002 és a vizsgálati időszak között 44 %-kal csökkent, mintegy 700-ról 400 főre. Ez azt mutatja, hogy a közösségi gazdasági ágazat javította hatékonyságát, mivel ezzel párhuzamosan a termelési kapacitás mindössze 6 %-kal csökkent. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás (fő) | 702 | 475 | 668 | 577 | 391 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 68 | 95 | 82 | 56 |

(114)

A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje először 32 %-kal csökkent 2002 és 2003 között, 2004-ben 27 százalékponttal nőtt, 2005-ben 13 százalékponttal csökkent, majd a vizsgálati időszakban további 26 százalékponttal csökkent. A figyelembe vett időszakban a termelési mennyiség viszonylag stabil maradt a 2002-es szint 91-106 %-a között mozogva. Az egyik termelő esetében azonban, amelyik a vizsgálati időszakban leállította szilíciumos mangán termelését (lásd a (107) preambulumbekezdést) a termelési volumen eltérései a figyelembe vett időszakban jelentékenyebbek voltak, amit a foglalkoztatás változásai is tükröznek. Összességében a közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatása 2002 és a vizsgálati időszak között 44 %-kal csökkent, mintegy 700-ról 400 főre. Ez azt mutatja, hogy a közösségi gazdasági ágazat javította hatékonyságát, mivel ezzel párhuzamosan a termelési kapacitás mindössze 6 %-kal csökkent.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatás (fő)

702

475

668

577

391

Index (2002 = 100)

100

68

95

82

56

h)   Termelékenység

| (115) | A közösségi gazdasági ágazat az egy foglalkoztatottra jutó éves termelésben (tonna) mért termelékenysége 344 tonna/foglalkoztatott szintről indulva a figyelembe vett időszakban, 2004-et kivéve emelkedett, a vizsgálati időszakban 68 %-a volt a 2002-es szintnek. Ez azt tükrözi, hogy a foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban 44 %-kal esett, míg a termelékenység csak 6 %-kal csökkent. A termelékenység növekedése részben annak tudható be, hogy a leépítés jelentősebb mértékű volt azon közösségi termelők esetében, amelyek termelékenysége kezdetben viszonylag alacsony volt. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (tonna/fő) | 344 | 463 | 383 | 384 | 578 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 135 | 111 | 111 | 168 |

(115)

A közösségi gazdasági ágazat az egy foglalkoztatottra jutó éves termelésben (tonna) mért termelékenysége 344 tonna/foglalkoztatott szintről indulva a figyelembe vett időszakban, 2004-et kivéve emelkedett, a vizsgálati időszakban 68 %-a volt a 2002-es szintnek. Ez azt tükrözi, hogy a foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban 44 %-kal esett, míg a termelékenység csak 6 %-kal csökkent. A termelékenység növekedése részben annak tudható be, hogy a leépítés jelentősebb mértékű volt azon közösségi termelők esetében, amelyek termelékenysége kezdetben viszonylag alacsony volt.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Termelékenység (tonna/fő)

344

463

383

384

578

Index (2002 = 100)

100

135

111

111

168

i)   Bérek

| (116) | Az alkalmazottankénti átlagbér 2002 és 2003 között 26 %-kal nőtt, 2004-ben azonos szinten maradt, 2005-ben ismét nőtt, a vizsgálati időszakban a 2002-es szinthez képest 77 %-kal emelkedett. Az átlagbérköltségek növekedése részben annak tudható be, hogy a leépítés jelentősebb mértékű volt azon közösségi termelők esetében, amelyek átlagbérei kezdetben viszonylag alacsony voltak. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Éves bérköltség (EUR/fő) | 17 602 | 22 102 | 21 636 | 22 459 | 31 092 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 126 | 123 | 128 | 177 |

(116)

Az alkalmazottankénti átlagbér 2002 és 2003 között 26 %-kal nőtt, 2004-ben azonos szinten maradt, 2005-ben ismét nőtt, a vizsgálati időszakban a 2002-es szinthez képest 77 %-kal emelkedett. Az átlagbérköltségek növekedése részben annak tudható be, hogy a leépítés jelentősebb mértékű volt azon közösségi termelők esetében, amelyek átlagbérei kezdetben viszonylag alacsony voltak.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Éves bérköltség (EUR/fő)

17 602

22 102

21 636

22 459

31 092

Index (2002 = 100)

100

126

123

128

177

j)   Az értékesítési árat befolyásoló tényezők

| (117) | A közösségi gazdasági ágazat független vásárlóknak történő értékesítéseinek egységárai 2002 és a vizsgálati időszak között összesen 14 %-kal nőttek. 2004-ben az árak a világszerte tapasztalt szokatlanul magas kereslet és alacsony kínálat miatt (lásd a (89) preambulumbekezdést) kivételesen magasak voltak. E helyzet hatása részben 2005-ben is érződött, amikor az árak jobban megközelítették a szokásos szintet, a vizsgálati időszakban azonban 14 %-kal magasabbak voltak, mint 2002-ben. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi piaci egységár
  (EUR/tonna) | 521 | 526 | 928 | 640 | 593 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 178 | 123 | 114 |

(117)

A közösségi gazdasági ágazat független vásárlóknak történő értékesítéseinek egységárai 2002 és a vizsgálati időszak között összesen 14 %-kal nőttek. 2004-ben az árak a világszerte tapasztalt szokatlanul magas kereslet és alacsony kínálat miatt (lásd a (89) preambulumbekezdést) kivételesen magasak voltak. E helyzet hatása részben 2005-ben is érződött, amikor az árak jobban megközelítették a szokásos szintet, a vizsgálati időszakban azonban 14 %-kal magasabbak voltak, mint 2002-ben.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Közösségi piaci egységár

(EUR/tonna)

521

526

928

640

593

Index (2002 = 100)

100

101

178

123

114

k)   Nyereségesség és a beruházások megtérülése

| (118) | A figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat hasonló terméke értékesítésének nyereségessége a nettó eladások százalékában kifejezve a 2002-es 0,8 %-ról 2003-ra 3,1 %-ra nőtt, 2004-ben – kivételes mértékben – 37,2 %-ra emelkedett a (89) preambulumbekezdésben leírt helyzet miatt, 2005-ben visszatért 7 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 2,5 %-ra. A nyereségesség tehát 1,7 százalékponttal nőtt 2002 és a vizsgálati időszak között. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A kapcsolatban nem állók feleknek történő közösségi értékesítések nyereségessége (a nettó eladások %-ában) | 0,8 % | 3,1 % | 37,2 % | 7,0 % | 2,5 % |
| | 100 | 385 | 4 668 | 884 | 313 |
| A beruházások megtérülése (haszon a beruházások nettó könyv szerinti értékére jutó eredmény százalékában) | 3,6 % | 11,0 % | 410,2 % | 24,4 % | 10,4 % |
| | 100 | 303 | 11 252 | 668 | 284 |

(118)

A figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat hasonló terméke értékesítésének nyereségessége a nettó eladások százalékában kifejezve a 2002-es 0,8 %-ról 2003-ra 3,1 %-ra nőtt, 2004-ben – kivételes mértékben – 37,2 %-ra emelkedett a (89) preambulumbekezdésben leírt helyzet miatt, 2005-ben visszatért 7 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 2,5 %-ra. A nyereségesség tehát 1,7 százalékponttal nőtt 2002 és a vizsgálati időszak között.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

A kapcsolatban nem állók feleknek történő közösségi értékesítések nyereségessége (a nettó eladások %-ában)

0,8 %

3,1 %

37,2 %

7,0 %

2,5 %

100

385

4 668

884

313

A beruházások megtérülése (haszon a beruházások nettó könyv szerinti értékére jutó eredmény százalékában)

3,6 %

11,0 %

410,2 %

24,4 %

10,4 %

100

303

11 252

668

284

| (119) | A beruházások megtérülése – a beruházások nettó könyv szerinti értékére jutó eredmény százalékában kifejezve – nagyjából a nyereségességi tendenciát követte. A 2002-es 3,6 %-os szintről 2003-ra 11 %-ra nőtt, 2004-ben – kivételes mértékben – 410 %-ra emelkedett, 2005-ben 24 %-ra, végül a vizsgálati időszakban 10,4 %-os szintet ért el, vagyis a figyelembe vett időszak alatt 6,8 százalékponttal nőtt. |
| --- | --- |

(119)

A beruházások megtérülése – a beruházások nettó könyv szerinti értékére jutó eredmény százalékában kifejezve – nagyjából a nyereségességi tendenciát követte. A 2002-es 3,6 %-os szintről 2003-ra 11 %-ra nőtt, 2004-ben – kivételes mértékben – 410 %-ra emelkedett, 2005-ben 24 %-ra, végül a vizsgálati időszakban 10,4 %-os szintet ért el, vagyis a figyelembe vett időszak alatt 6,8 százalékponttal nőtt.

l)   Pénzforgalom (cash-flow) és tőkebevonási képesség

| (120) | A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2002-ben szinte nulla volt. 2003-ban 9 millió EUR-ra nőtt, 2004-ben 83 millió EUR-ra, 2005-ben 16 millió EUR volt és a vizsgálati időszakban 17 millió EUR. Nem volt arra utaló jel, hogy a közösségi gazdasági ágazat a tőkebevonás terén nehézségekbe ütközött volna. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom (EUR) | 132 | 9 551 | 83 701 | 16 445 | 17 092 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 7 214 | 63 220 | 12 421 | 12 910 |

(120)

A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2002-ben szinte nulla volt. 2003-ban 9 millió EUR-ra nőtt, 2004-ben 83 millió EUR-ra, 2005-ben 16 millió EUR volt és a vizsgálati időszakban 17 millió EUR. Nem volt arra utaló jel, hogy a közösségi gazdasági ágazat a tőkebevonás terén nehézségekbe ütközött volna.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Pénzforgalom (EUR)

132

9 551

83 701

16 445

17 092

Index (2002 = 100)

100

7 214

63 220

12 421

12 910

m)   Beruházások

| (121) | A közösségi gazdasági ágazat a hasonló termék előállításában történő éves beruházása 2002 és 2003 között ötszörösére nőtt, ezután 2004-ben megközelítőleg a 2002-es szintre tért vissza. A beruházások 2004 és 2005 között ismét nyolcszorosra nőttek, a vizsgálati időszakban pedig kis mértékben csökkentek. Összességében a beruházások 2002 és a vizsgálati időszak alatt 900 %-kal nőttek. A közösségi gazdasági ágazat beruházásait elsősorban egy közösségi termelőnek lehet tulajdonítani, és megállapították, hogy azokat a meglévő berendezések karbantartására és felújítására fordították, nem pedig kapacitásbővítésre. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó beruházások (000 EUR) | 1 528 | 8 376 | 2 351 | 17 365 | 15 333 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 548 | 154 | 1 136 | 1 003 |

(121)

A közösségi gazdasági ágazat a hasonló termék előállításában történő éves beruházása 2002 és 2003 között ötszörösére nőtt, ezután 2004-ben megközelítőleg a 2002-es szintre tért vissza. A beruházások 2004 és 2005 között ismét nyolcszorosra nőttek, a vizsgálati időszakban pedig kis mértékben csökkentek. Összességében a beruházások 2002 és a vizsgálati időszak alatt 900 %-kal nőttek. A közösségi gazdasági ágazat beruházásait elsősorban egy közösségi termelőnek lehet tulajdonítani, és megállapították, hogy azokat a meglévő berendezések karbantartására és felújítására fordították, nem pedig kapacitásbővítésre.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Nettó beruházások (000 EUR)

1 528

8 376

2 351

17 365

15 333

Index (2002 = 100)

100

548

154

1 136

1 003

n)   A dömpingkülönbözet nagysága

| (122) | Figyelembe véve az érintett országokból származó behozatal volumenét, piaci részesedését és árait, a tényleges dömpingkülönbözet nagyságának a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását, nem lehet elhanyagolhatónak tekinteni. |
| --- | --- |

(122)

Figyelembe véve az érintett országokból származó behozatal volumenét, piaci részesedését és árait, a tényleges dömpingkülönbözet nagyságának a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását, nem lehet elhanyagolhatónak tekinteni.

o)   A korábbi dömpingből való felépülés

| (123) | Mint a (88) preambulumbekezdésben szerepel, a nyereségesség alakulása egyértelműen azt mutatja, hogy a szilíciumos mangánra vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2003. márciusi hatályvesztése nem gyakorolt jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat helyzetére az azt követő időszakban. |
| --- | --- |

(123)

Mint a (88) preambulumbekezdésben szerepel, a nyereségesség alakulása egyértelműen azt mutatja, hogy a szilíciumos mangánra vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2003. márciusi hatályvesztése nem gyakorolt jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat helyzetére az azt követő időszakban.

6.   A kárra vonatkozó következtetés

| (124) | A fogyasztás növekedésének összefüggésében a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2,3 százalékponttal, 24,9 %-ra esett a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor a termelés 6 %-kal esett, a kapacitáskihasználás pedig 5 százalékponttal. Ezenfelül a közösségi gazdasági ágazatnak számos alkalmazottat kellett elbocsátania. Másrészt egyes kármutatók – a nyereségesség, a pénzforgalom, a beruházások megtérülése és az értékesítési árak, melyek 14 %-kal nőttek – pozitív tendenciát mutatnak a figyelembe vett időszakban. Az adatok alaposabb elemzése azonban azt mutatja, hogy az iparág jellege miatt a 2,5 %-os haszonkulcs nem tekinthető elegendőnek, mivel nem képes biztosítani a gazdasági ágazat hosszú távú fenntarthatóságát. Az árnövekedés arra volt elég, hogy fedezze a nyersanyagárak növekedését, ám a haszonkulcs fenntartható szintre való emeléséhez nem volt elegendő. Ennélfogva, bár számos mutató pozitív tendenciát mutat, a közösségi gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a közösségi piacon tapasztalt megnövekedett fogyasztást, amit piaci részesedésének csökkenése, termelésének csökkenése és elenyésző nyereségessége is bizonyít. |
| --- | --- |

(124)

A fogyasztás növekedésének összefüggésében a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2,3 százalékponttal, 24,9 %-ra esett a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor a termelés 6 %-kal esett, a kapacitáskihasználás pedig 5 százalékponttal. Ezenfelül a közösségi gazdasági ágazatnak számos alkalmazottat kellett elbocsátania. Másrészt egyes kármutatók – a nyereségesség, a pénzforgalom, a beruházások megtérülése és az értékesítési árak, melyek 14 %-kal nőttek – pozitív tendenciát mutatnak a figyelembe vett időszakban. Az adatok alaposabb elemzése azonban azt mutatja, hogy az iparág jellege miatt a 2,5 %-os haszonkulcs nem tekinthető elegendőnek, mivel nem képes biztosítani a gazdasági ágazat hosszú távú fenntarthatóságát. Az árnövekedés arra volt elég, hogy fedezze a nyersanyagárak növekedését, ám a haszonkulcs fenntartható szintre való emeléséhez nem volt elegendő. Ennélfogva, bár számos mutató pozitív tendenciát mutat, a közösségi gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a közösségi piacon tapasztalt megnövekedett fogyasztást, amit piaci részesedésének csökkenése, termelésének csökkenése és elenyésző nyereségessége is bizonyít.

| (125) | Mivel az egyik közösségi termelő nem gyártotta folyamatosan a hasonló terméket a figyelembe vett időszakban, termelését 2003-ban és a vizsgálati időszak nagy részében leállítva (lásd a (107) preambulumbekezdést), e megszakítás hatását alaposabban megvizsgálták. Az elemzés azonban azt állapította meg, hogy a szóban forgó termelő viszonylag alacsony össztermelése miatt, termelésének időszakos leállítása csak korlátozott hatást gyakorolt a kárhelyzet egészére, és a kármutatókat jelentős mértékben nem befolyásolta. Ezt az bizonyította, hogy ha az e termelőre vonatkozó adatok nélküli elemzés csak kismértékben mutatott jobb teljesítményszámokat. Így a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége még így is messze lenne a kielégítő szinttől – 3,2 % a vizsgálati időszakban, míg termelése és kapacitáskihasználása továbbra is negatív tendenciát mutatna. Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a Közösség gazdasági ágazata által elszenvedett kár nem tudható be kizárólag a szóban forgó közösségi termelőnek. |
| --- | --- |

(125)

Mivel az egyik közösségi termelő nem gyártotta folyamatosan a hasonló terméket a figyelembe vett időszakban, termelését 2003-ban és a vizsgálati időszak nagy részében leállítva (lásd a (107) preambulumbekezdést), e megszakítás hatását alaposabban megvizsgálták. Az elemzés azonban azt állapította meg, hogy a szóban forgó termelő viszonylag alacsony össztermelése miatt, termelésének időszakos leállítása csak korlátozott hatást gyakorolt a kárhelyzet egészére, és a kármutatókat jelentős mértékben nem befolyásolta. Ezt az bizonyította, hogy ha az e termelőre vonatkozó adatok nélküli elemzés csak kismértékben mutatott jobb teljesítményszámokat. Így a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége még így is messze lenne a kielégítő szinttől – 3,2 % a vizsgálati időszakban, míg termelése és kapacitáskihasználása továbbra is negatív tendenciát mutatna. Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a Közösség gazdasági ágazata által elszenvedett kár nem tudható be kizárólag a szóban forgó közösségi termelőnek.

| (126) | Az előzőekben ismertetettekre tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(126)

Az előzőekben ismertetettekre tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

E.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Bevezetés

| (127) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a dömpingelt behozatal jelentősnek tekinthető kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, a közösségi gazdasági ágazatot ugyanakkor károkozással fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak biztosítására, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a dömpingelt behozatal jelentősnek tekinthető kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, a közösségi gazdasági ágazatot ugyanakkor károkozással fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak biztosítására, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.

2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (128) | 2002 és a vizsgálati időszak között a Kínából és Kazahsztánból származó érintett termék dömpingelt behozatalának mennyisége 99 %-kal emelkedett, és közösségi piaci részesedése körülbelül 4,6 százalékponttal növekedett. A behozott termékek átlagára 2002 és a vizsgálati időszak között 22 %-kal nőtt, mindazonáltal az árak általában alacsonyabbak voltak, mint a közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban érvényes árai. Ugyanebben az időszakban az Ukrajnából származó érintett termék dömpingelt importjának mennyisége 36 %-kal emelkedett, és közösségi piaci részesedése körülbelül 4,5 százalékponttal növekedett. A behozott termékek átlagos ára 2002 és a vizsgálati időszak között 8 %-kal nőtt, mindazonáltal az árak általában hasonlóan alakultak, mint a közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban érvényes árai. |
| --- | --- |

(128)

2002 és a vizsgálati időszak között a Kínából és Kazahsztánból származó érintett termék dömpingelt behozatalának mennyisége 99 %-kal emelkedett, és közösségi piaci részesedése körülbelül 4,6 százalékponttal növekedett. A behozott termékek átlagára 2002 és a vizsgálati időszak között 22 %-kal nőtt, mindazonáltal az árak általában alacsonyabbak voltak, mint a közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban érvényes árai. Ugyanebben az időszakban az Ukrajnából származó érintett termék dömpingelt importjának mennyisége 36 %-kal emelkedett, és közösségi piaci részesedése körülbelül 4,5 százalékponttal növekedett. A behozott termékek átlagos ára 2002 és a vizsgálati időszak között 8 %-kal nőtt, mindazonáltal az árak általában hasonlóan alakultak, mint a közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban érvényes árai.

| (129) | Mint a fenti (104) preambulumbekezdésben kifejtették, a Kínából és Kazahsztánból származó behozatalok áralákínálása súlyozott átlagalapon összességében 4,5 %-os volt, míg az Ukrajnából származó behozatal esetében nem került sor alákínálásra. |
| --- | --- |

(129)

Mint a fenti (104) preambulumbekezdésben kifejtették, a Kínából és Kazahsztánból származó behozatalok áralákínálása súlyozott átlagalapon összességében 4,5 %-os volt, míg az Ukrajnából származó behozatal esetében nem került sor alákínálásra.

| (130) | Mivel a Kínából és Kazahsztánból származó behozatal alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak, úgy ítélték meg, hogy e dömpingelt behozatal leszorította az árakat, miáltal a közösségi gazdasági ágazat nem tudta értékesítési árait olyan mértékben növelni, ami elégséges lett volna a fenntartható nyereség kitermeléséhez. Ennélfogva egyértelmű ok-okozati kapcsolat van e behozatalok és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. Másrészről, mivel az Ukrajnából származó behozatal esetében nem állapítottak meg alákínálást, és mivel Ukrajna esetében a kárkülönbözet a de minimis szinten volt (lásd a (168) és (169) preambulumbekezdést), úgy ítélték meg, hogy az Ukrajnából származó behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár között nincs egyértelmű ok-okozati összefüggés. |
| --- | --- |

(130)

Mivel a Kínából és Kazahsztánból származó behozatal alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak, úgy ítélték meg, hogy e dömpingelt behozatal leszorította az árakat, miáltal a közösségi gazdasági ágazat nem tudta értékesítési árait olyan mértékben növelni, ami elégséges lett volna a fenntartható nyereség kitermeléséhez. Ennélfogva egyértelmű ok-okozati kapcsolat van e behozatalok és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. Másrészről, mivel az Ukrajnából származó behozatal esetében nem állapítottak meg alákínálást, és mivel Ukrajna esetében a kárkülönbözet a de minimis szinten volt (lásd a (168) és (169) preambulumbekezdést), úgy ítélték meg, hogy az Ukrajnából származó behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár között nincs egyértelmű ok-okozati összefüggés.

3.   Egyéb tényezők hatása

a)   A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (131) | Mint az alábbi táblázatból látszik, az exporteladások volumene a figyelembe vett időszakban 40 %-kal csökkent. Az exporteladások egységára viszonylag stabil maradt, 2004 kivételével. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Export értékesítési mennyiség
  (tonna) | 12 056 | 16 445 | 10 524 | 9 713 | 7 191 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 136 | 87 | 81 | 60 |
| Export értékesítési ár (EUR/tonna) | 598 | 522 | 787 | 592 | 578 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 87 | 132 | 99 | 97 |

(131)

Mint az alábbi táblázatból látszik, az exporteladások volumene a figyelembe vett időszakban 40 %-kal csökkent. Az exporteladások egységára viszonylag stabil maradt, 2004 kivételével.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Export értékesítési mennyiség

(tonna)

12 056

16 445

10 524

9 713

7 191

Index (2002 = 100)

100

136

87

81

60

Export értékesítési ár (EUR/tonna)

598

522

787

592

578

Index (2002 = 100)

100

87

132

99

97

| (132) | Meg kell jegyezni azonban, hogy az exporteladások szintje a közösségi gazdasági ágazat összes eladásai szempontjából nem jelentős, mivel a figyelembe vett időszak alatti összes eladásnak csak 3–7 %-át teszi ki. Ennélfogva megállapítható, hogy az exporttevékenység semmilyen módon nem járulhatott hozzá a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(132)

Meg kell jegyezni azonban, hogy az exporteladások szintje a közösségi gazdasági ágazat összes eladásai szempontjából nem jelentős, mivel a figyelembe vett időszak alatti összes eladásnak csak 3–7 %-át teszi ki. Ennélfogva megállapítható, hogy az exporttevékenység semmilyen módon nem járulhatott hozzá a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.

b)   Harmadik országokból történő behozatal

| (133) | A harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó elemzés az Eurostat adatain alapul. Számos ország esetében ezeket az adatokat össze lehetett vetni az érdekelt felek által szolgáltatott adatokkal, ami megerősítette az Eurostat adatainak megbízhatóságát. |
| --- | --- |

(133)

A harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó elemzés az Eurostat adatain alapul. Számos ország esetében ezeket az adatokat össze lehetett vetni az érdekelt felek által szolgáltatott adatokkal, ami megerősítette az Eurostat adatainak megbízhatóságát.

| (134) | Az összes érintett országokon kívüli harmadik országból származó behozatal a figyelembe vett időszak során általánosságban mintegy 6 %-kal csökkent, ami a 2002. évi 377 000 tonnával szemben a vizsgálati időszak során 354 000 tonnát tett ki. A behozatalra jutó részesedés 45 %-ról 39 %-ra csökkent. A harmadik országokból származó behozatal fő forrása Norvégia, India, Dél-Afrika és Brazília voltak. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az összes harmadik országból származó mennyiség (tonna) | 376 919 | 437 205 | 393 857 | 364 250 | 353 802 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 116 | 104 | 97 | 94 |
| Az összes harmadik ország piaci részesedése | 45,1 % | 49,5 % | 41,3 % | 39,5 % | 38,7 % |
| Az összes harmadik országból származó behozatal ára (EUR/tonna) | 523 | 528 | 823 | 691 | 597 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 157 | 132 | 114 |
| Forrás: Eurostat. |

(134)

Az összes érintett országokon kívüli harmadik országból származó behozatal a figyelembe vett időszak során általánosságban mintegy 6 %-kal csökkent, ami a 2002. évi 377 000 tonnával szemben a vizsgálati időszak során 354 000 tonnát tett ki. A behozatalra jutó részesedés 45 %-ról 39 %-ra csökkent. A harmadik országokból származó behozatal fő forrása Norvégia, India, Dél-Afrika és Brazília voltak.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Az összes harmadik országból származó mennyiség (tonna)

376 919

437 205

393 857

364 250

353 802

Index (2002 = 100)

100

116

104

97

94

Az összes harmadik ország piaci részesedése

45,1 %

49,5 %

41,3 %

39,5 %

38,7 %

Az összes harmadik országból származó behozatal ára (EUR/tonna)

523

528

823

691

597

Index (2002 = 100)

100

101

157

132

114

Forrás: Eurostat.

| (135) | A figyelembe vett időszakban a Norvégiából érkező behozatal 11 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 4,9 százalékponttal csökkent (vizsgálati időszak = 21,9 %). A Norvégiából származó behozatalok átlagára összességében a közösségi gazdasági ágazat árainál magasabb volt a figyelembe vett időszakban. Míg a Norvégiából származó alacsony széntartalmú szilíciumos mangán behozatalának ára kismértékben alákínálhatott a közösségi gazdasági ágazat árainak, mivel az ilyen minőségű termék csak kis részét (mintegy 5 %-át) teszi ki a közösségi gazdasági ágazat össztermelésének, és mivel általános alákínálásra, az importvolumen, illetve a piaci részesedés csökkenésére nem került sor, megállapították, hogy a Norvégiából származó behozatal nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.










  Norvégia | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A behozatal mennyisége (tonna) | 224 253 | 213 838 | 178 639 | 200 310 | 200 272 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 95 | 80 | 89 | 89 |
| A behozatal piaci részesedése | 26,8 % | 24,2 % | 18,7 % | 21,7 % | 21,9 % |
| A behozatal ára (EUR/tonna) | 574 | 604 | 956 | 765 | 656 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 105 | 167 | 133 | 114 |
| Forrás: Eurostat. |

(135)

A figyelembe vett időszakban a Norvégiából érkező behozatal 11 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 4,9 százalékponttal csökkent (vizsgálati időszak = 21,9 %). A Norvégiából származó behozatalok átlagára összességében a közösségi gazdasági ágazat árainál magasabb volt a figyelembe vett időszakban. Míg a Norvégiából származó alacsony széntartalmú szilíciumos mangán behozatalának ára kismértékben alákínálhatott a közösségi gazdasági ágazat árainak, mivel az ilyen minőségű termék csak kis részét (mintegy 5 %-át) teszi ki a közösségi gazdasági ágazat össztermelésének, és mivel általános alákínálásra, az importvolumen, illetve a piaci részesedés csökkenésére nem került sor, megállapították, hogy a Norvégiából származó behozatal nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.

Norvégia

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

A behozatal mennyisége (tonna)

224 253

213 838

178 639

200 310

200 272

Index (2002 = 100)

100

95

80

89

89

A behozatal piaci részesedése

26,8 %

24,2 %

18,7 %

21,7 %

21,9 %

A behozatal ára (EUR/tonna)

574

604

956

765

656

Index (2002 = 100)

100

105

167

133

114

Forrás: Eurostat.

| (136) | A figyelembe vett időszakban az Indiából érkező behozatal 300 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig 7,3 százalékponttal emelkedett (vizsgálati időszak = 9,7 %). Ugyanakkor az Indiából származó behozatal átlagára kicsit magasabb volt a közösségi gazdasági ágazat árainál (vagyis nem került sor alákínálásra). Mivel az Indiából származó behozatal esetében nem került sor alákínálásra, úgy ítélték meg, hogy nincs egyértelmű bizonyíték arra, hogy az Indiából származó behozatal hozzájárult volna a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.










  India | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A behozatal mennyisége (tonna) | 19 954 | 33 497 | 31 593 | 48 123 | 89 017 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 168 | 158 | 241 | 446 |
| A behozatal piaci részesedése | 2,4 % | 3,8 % | 3,3 % | 5,2 % | 9,7 % |
| A behozatal ára (EUR/tonna) | 479 | 449 | 804 | 591 | 521 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 94 | 168 | 123 | 109 |
| Source: Eurostat. |

(136)

A figyelembe vett időszakban az Indiából érkező behozatal 300 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig 7,3 százalékponttal emelkedett (vizsgálati időszak = 9,7 %). Ugyanakkor az Indiából származó behozatal átlagára kicsit magasabb volt a közösségi gazdasági ágazat árainál (vagyis nem került sor alákínálásra). Mivel az Indiából származó behozatal esetében nem került sor alákínálásra, úgy ítélték meg, hogy nincs egyértelmű bizonyíték arra, hogy az Indiából származó behozatal hozzájárult volna a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

India

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

A behozatal mennyisége (tonna)

19 954

33 497

31 593

48 123

89 017

Index (2002 = 100)

100

168

158

241

446

A behozatal piaci részesedése

2,4 %

3,8 %

3,3 %

5,2 %

9,7 %

A behozatal ára (EUR/tonna)

479

449

804

591

521

Index (2002 = 100)

100

94

168

123

109

Source: Eurostat.

| (137) | A figyelembe vett időszakban a Dél-Afrikából érkező behozatal mintegy 38 %-kal, e behozatal piaci részesedése pedig 2,5 százalékponttal csökkent (vizsgálati időszak = 3,2 %) A Dél-Afrikából származó behozatal átlagára a közösségi gazdasági ágazat áránál alacsonyabb volt, és hasonló az érintett országokéhoz. Ezért úgy ítélték meg, hogy a Dél-Afrikából származó behozatalok hozzájárulhattak a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. A Dél-Afrikából származó behozatalok jelentős csökkenését és alacsony piaci részesedését figyelembe véve azonban úgy ítélték meg, hogy mindez nem elegendő a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár és a Kínából és Kazahsztánból származó dömpingelt behozatal között fennálló ok-okozati viszony megszakításához.










  Dél-Afrika | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Dél-Afrikából származó behozatal mennyisége (tonna) | 47 808 | 81 330 | 58 753 | 52 640 | 29 531 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 170 | 123 | 110 | 62 |
| A Dél-Afrikából származó behozatal piaci részesedése | 5,7 % | 9,2 % | 6,2 % | 5,7 % | 3,2 % |
| A Dél-Afrikából származó behozatal ára (EUR/tonna) | 417 | 429 | 660 | 611 | 501 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 103 | 158 | 147 | 120 |
| Forrás: Eurostat. |

(137)

A figyelembe vett időszakban a Dél-Afrikából érkező behozatal mintegy 38 %-kal, e behozatal piaci részesedése pedig 2,5 százalékponttal csökkent (vizsgálati időszak = 3,2 %) A Dél-Afrikából származó behozatal átlagára a közösségi gazdasági ágazat áránál alacsonyabb volt, és hasonló az érintett országokéhoz. Ezért úgy ítélték meg, hogy a Dél-Afrikából származó behozatalok hozzájárulhattak a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. A Dél-Afrikából származó behozatalok jelentős csökkenését és alacsony piaci részesedését figyelembe véve azonban úgy ítélték meg, hogy mindez nem elegendő a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár és a Kínából és Kazahsztánból származó dömpingelt behozatal között fennálló ok-okozati viszony megszakításához.

Dél-Afrika

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

A Dél-Afrikából származó behozatal mennyisége (tonna)

47 808

81 330

58 753

52 640

29 531

Index (2002 = 100)

100

170

123

110

62

A Dél-Afrikából származó behozatal piaci részesedése

5,7 %

9,2 %

6,2 %

5,7 %

3,2 %

A Dél-Afrikából származó behozatal ára (EUR/tonna)

417

429

660

611

501

Index (2002 = 100)

100

103

158

147

120

Forrás: Eurostat.

| (138) | A figyelembe vett időszakban a más harmadik országokból, köztük Brazíliából származó behozatal mintegy 59 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig mintegy 6,4 százalékponttal csökkent (vizsgálati időszak = 3,8 %). Ugyanakkor a más harmadik országokból származó behozatal átlagára magasabb volt a közösségi gazdasági ágazat árainál (vagyis nem került sor alákínálásra). Mivel e behozatalok nem kínáltak alá és csökkenő tendenciát mutattak, úgy ítélték meg, hogy azok nem járultak hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.










  Más harmadik országok (ideértve Brazíliát) | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A behozatal mennyisége (tonna) | 84 904 | 108 539 | 124 872 | 63 178 | 34 982 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 128 | 147 | 74 | 41 |
| A behozatal piaci részesedése | 10,2 % | 12,3 % | 13,1 % | 6,9 % | 3,8 % |
| A behozatal ára (EUR/tonna) | 460 | 476 | 713 | 598 | 528 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 104 | 155 | 130 | 115 |
| Forrás: Eurostat. |

(138)

A figyelembe vett időszakban a más harmadik országokból, köztük Brazíliából származó behozatal mintegy 59 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig mintegy 6,4 százalékponttal csökkent (vizsgálati időszak = 3,8 %). Ugyanakkor a más harmadik országokból származó behozatal átlagára magasabb volt a közösségi gazdasági ágazat árainál (vagyis nem került sor alákínálásra). Mivel e behozatalok nem kínáltak alá és csökkenő tendenciát mutattak, úgy ítélték meg, hogy azok nem járultak hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.

Más harmadik országok (ideértve Brazíliát)

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

A behozatal mennyisége (tonna)

84 904

108 539

124 872

63 178

34 982

Index (2002 = 100)

100

128

147

74

41

A behozatal piaci részesedése

10,2 %

12,3 %

13,1 %

6,9 %

3,8 %

A behozatal ára (EUR/tonna)

460

476

713

598

528

Index (2002 = 100)

100

104

155

130

115

Forrás: Eurostat.

c)   Verseny a másik közösségi termelővel

| (139) | Mint a fenti (91) preambulumbekezdésben szerepelt, egy közösségi termelő nem működött együtt a vizsgálatban. A vizsgálat során az együttműködő közösségi termelők által szolgáltatott információkon alapuló becslés szerint a szóban forgó közösségi termelő közösségi értékesítési mennyisége a figyelembe vett időszakban 30 000 tonna körül volt. Hasonlóképpen a megfelelő piaci részesedés stabilan 3 % körüli volt a figyelembe vett időszakban. A másik közösségi termelő sem bővítette értékesítéseit, illetve nem növelte piaci részesedését a közösségi gazdasági ágazat rovására. E közösségi termelő árairól nem álltak rendelkezésre adatok. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az egyéb közösségi termelők közösségi értékesítési mennyisége
  (tonna) | 30 000 | 30 000 | 30 000 | 30 000 | 30 000 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Az egyéb közösségi termelők piaci részesedése | 3,6 % | 3,4 % | 3,1 % | 3,3 % | 3,3 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 95 | 88 | 91 | 91 |
| Forrás: vizsgálat, panasz. |

(139)

Mint a fenti (91) preambulumbekezdésben szerepelt, egy közösségi termelő nem működött együtt a vizsgálatban. A vizsgálat során az együttműködő közösségi termelők által szolgáltatott információkon alapuló becslés szerint a szóban forgó közösségi termelő közösségi értékesítési mennyisége a figyelembe vett időszakban 30 000 tonna körül volt. Hasonlóképpen a megfelelő piaci részesedés stabilan 3 % körüli volt a figyelembe vett időszakban. A másik közösségi termelő sem bővítette értékesítéseit, illetve nem növelte piaci részesedését a közösségi gazdasági ágazat rovására. E közösségi termelő árairól nem álltak rendelkezésre adatok.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Az egyéb közösségi termelők közösségi értékesítési mennyisége

(tonna)

30 000

30 000

30 000

30 000

30 000

Index (2002 = 100)

100

100

100

100

100

Az egyéb közösségi termelők piaci részesedése

3,6 %

3,4 %

3,1 %

3,3 %

3,3 %

Index (2002 = 100)

100

95

88

91

91

Forrás: vizsgálat, panasz.

| (140) | A fentiekre való tekintettel és ellenkező értelmű adatok hiányában a Bizottság azt állapítja meg, hogy a másik közösségi termelő nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz. |
| --- | --- |

(140)

A fentiekre való tekintettel és ellenkező értelmű adatok hiányában a Bizottság azt állapítja meg, hogy a másik közösségi termelő nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz.

d)   Előállítási (nyersanyag-) költségek

| (141) | Az összes előállítási költség alapvető eleme a nyersanyag- (45–55 %) és a villamosenergia-költségek (20–30 %). A közvetlen munkaköltségek a költségek mintegy 5 %-át teszik ki. A közösségi gazdasági ágazat előállítási költsége 2002 és a vizsgálati időszak között 12 %-kal nőtt. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az előállítás egységára (EUR/tonna) | 517 | 510 | 583 | 595 | 578 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 99 | 113 | 115 | 112 |

(141)

Az összes előállítási költség alapvető eleme a nyersanyag- (45–55 %) és a villamosenergia-költségek (20–30 %). A közvetlen munkaköltségek a költségek mintegy 5 %-át teszik ki. A közösségi gazdasági ágazat előállítási költsége 2002 és a vizsgálati időszak között 12 %-kal nőtt.

2002

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Az előállítás egységára (EUR/tonna)

517

510

583

595

578

Index (2002 = 100)

100

99

113

115

112

| (142) | Néhány érdekelt fél állítása szerint a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár az előállítási költségek növekedésének tudható be. Mivel a nyersanyag általában alaptermék, amelyet elvileg a nemzetközi piacon forgalmaznak, úgy ítélték meg, hogy az árnövekedés valamennyi szilíciumosmangán-termelőre hatással volt, amelyeknek rendszerint egységesen növelniük kellett volna eladási áraikat. A kárt nem a nyersanyagárak általános növekedése okozta, hanem a tény, hogy a közösségi gazdasági ágazat árainak alákínáló dömpingelt behozatal miatt a közösségi gazdasági ágazat nem tudott olyan áron értékesíteni, ami elegendő haszonkulcsot biztosított volna számára. A munkaköltségekkel kapcsolatban (lásd a (115) preambulumbekezdést) a termelékenységi adatok azt mutatták, hogy a közösségi gazdasági ágazat általánosságban sikerrel ellensúlyozta a költségnövekedést hatékonyság- és termelékenységnöveléssel. Egyes érdekelt felek elsősorban a villamosenergia-árakkal indokolták a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Ennek összefüggésében megállapították, hogy az ipari felhasználók villamosenergia-árai azokban az országokban, amelyekben a közösségi gazdasági ágazat letelepedett, megfeleltek a világ más nagy piacai árainak, következésképpen azokat nem lehet önmagának okozott kár forrásának tekinteni. A villamosenergia-árak hatással lehettek az összteljesítményre, de csak egy közösségi termelő esetében került sor a villamosenergia-ellátás megszűnésére az árak jelentős emelkedése következtében, és az ezzel kapcsolatos vitára az energiaszolgáltatóval. Megállapították, hogy az előállítási költségek emelkedése általánosságban nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(142)

Néhány érdekelt fél állítása szerint a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár az előállítási költségek növekedésének tudható be. Mivel a nyersanyag általában alaptermék, amelyet elvileg a nemzetközi piacon forgalmaznak, úgy ítélték meg, hogy az árnövekedés valamennyi szilíciumosmangán-termelőre hatással volt, amelyeknek rendszerint egységesen növelniük kellett volna eladási áraikat. A kárt nem a nyersanyagárak általános növekedése okozta, hanem a tény, hogy a közösségi gazdasági ágazat árainak alákínáló dömpingelt behozatal miatt a közösségi gazdasági ágazat nem tudott olyan áron értékesíteni, ami elegendő haszonkulcsot biztosított volna számára. A munkaköltségekkel kapcsolatban (lásd a (115) preambulumbekezdést) a termelékenységi adatok azt mutatták, hogy a közösségi gazdasági ágazat általánosságban sikerrel ellensúlyozta a költségnövekedést hatékonyság- és termelékenységnöveléssel. Egyes érdekelt felek elsősorban a villamosenergia-árakkal indokolták a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Ennek összefüggésében megállapították, hogy az ipari felhasználók villamosenergia-árai azokban az országokban, amelyekben a közösségi gazdasági ágazat letelepedett, megfeleltek a világ más nagy piacai árainak, következésképpen azokat nem lehet önmagának okozott kár forrásának tekinteni. A villamosenergia-árak hatással lehettek az összteljesítményre, de csak egy közösségi termelő esetében került sor a villamosenergia-ellátás megszűnésére az árak jelentős emelkedése következtében, és az ezzel kapcsolatos vitára az energiaszolgáltatóval. Megállapították, hogy az előállítási költségek emelkedése általánosságban nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

e)   A közösségi gazdasági ágazat által önmagának okozott kár

| (143) | Mivel egy közösségi termelő beruházása 2004 és 2005 között jelentősen nőtt, (lásd a (121) preambulumbekezdést), megvizsgálták, hogy a kárt nem e termelő okozta-e a közösségi gazdasági ágazatnak. Ez a beruházás közvetlen hatással volt az előállítási költségre, vagyis a közösségi gazdasági ágazat nyereségességére is. Az elemzés azonban megállapította, hogy a beruházás a teljes előállítási költséghez képesti korlátozott súlya miatt a nyereségességre gyakorolt hatása elhanyagolható. Ezért arra a megállapításra jutottak, hogy a szóban forgó közösségi termelő beruházása ugyan hozzájárulhatott a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, azonban nem olyan mértékben, hogy megszakítaná az ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(143)

Mivel egy közösségi termelő beruházása 2004 és 2005 között jelentősen nőtt, (lásd a (121) preambulumbekezdést), megvizsgálták, hogy a kárt nem e termelő okozta-e a közösségi gazdasági ágazatnak. Ez a beruházás közvetlen hatással volt az előállítási költségre, vagyis a közösségi gazdasági ágazat nyereségességére is. Az elemzés azonban megállapította, hogy a beruházás a teljes előállítási költséghez képesti korlátozott súlya miatt a nyereségességre gyakorolt hatása elhanyagolható. Ezért arra a megállapításra jutottak, hogy a szóban forgó közösségi termelő beruházása ugyan hozzájárulhatott a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, azonban nem olyan mértékben, hogy megszakítaná az ok-okozati összefüggést.

f)   A szilíciumosmangán-piac az acélgyártási ciklusnak tulajdonítható visszaesése

| (144) | Egyes érdekelt felek azzal érveltek, hogy az acél iránti kereslet esése és a szilíciumos mangán iránti kereslet ebből következő esése, amely 2004 második és 2005 első felében következett be, a kereslet példa nélküli emelkedését követően (lásd a (89) preambulumbekezdést) hozzájárult a közösségi gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetéhez. A vizsgálat azonban megállapította, hogy a teljes figyelembe vett időszakban a közösségi fogyasztás összesen 9 %-kal nőtt. Erre tekintettel ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(144)

Egyes érdekelt felek azzal érveltek, hogy az acél iránti kereslet esése és a szilíciumos mangán iránti kereslet ebből következő esése, amely 2004 második és 2005 első felében következett be, a kereslet példa nélküli emelkedését követően (lásd a (89) preambulumbekezdést) hozzájárult a közösségi gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetéhez. A vizsgálat azonban megállapította, hogy a teljes figyelembe vett időszakban a közösségi fogyasztás összesen 9 %-kal nőtt. Erre tekintettel ezt az érvet elutasították.

4.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (145) | Az egyrészt a Kínából és Kazahsztánból származó dömpingelt behozatal növekedése, a piaci részesedés növekedése és a megállapított alákínálás, valamint másrészről a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlása közötti időbeli egybeesés arra enged következtetni, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt a dömpingelt behozatal okozta, az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(145)

Az egyrészt a Kínából és Kazahsztánból származó dömpingelt behozatal növekedése, a piaci részesedés növekedése és a megállapított alákínálás, valamint másrészről a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlása közötti időbeli egybeesés arra enged következtetni, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt a dömpingelt behozatal okozta, az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében.

| (146) | Elemeztek más tényezőket is, de azokról megállapították, hogy nem kiváltó okai az elszenvedett kárnak. A piaci részesedés 23 %-át képviselő Ukrajna esetében, mivel alákínálásra nem került sor, megállapították, hogy behozatala nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. A Dél-Afrikából származó behozatal ugyan hozzájárulhatott a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, alacsony piaci részesedését és jelentős csökkenését figyelembe véve azonban úgy ítélték meg, hogy az nem elegendő a Kínából és Kazahsztánból származó dömpingelt behozatallal fennálló ok-okozati viszony megszakításához. Mivel nem volt alákínálás, importvolumen és a tendenciára vonatkozó számadatok, ez esetben sincs bizonyíték arra, hogy az Indiából vagy más harmadik országból (ideértve Brazíliát) származó behozatal hozzájárult volna a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. Az egyik közösségi termelő beruházása hozzájárulhatott a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz; azonban a beruházás korlátozott mértéke miatt nem olyan mértékben, amely megszakítaná az ok-okozati összefüggést. Ezenfelül semmilyen más ismert tényező, pl. a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye, a másik közösségi termelővel való verseny, az előállítási költség növekedése vagy az acél piaci ciklusa nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(146)

Elemeztek más tényezőket is, de azokról megállapították, hogy nem kiváltó okai az elszenvedett kárnak. A piaci részesedés 23 %-át képviselő Ukrajna esetében, mivel alákínálásra nem került sor, megállapították, hogy behozatala nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. A Dél-Afrikából származó behozatal ugyan hozzájárulhatott a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, alacsony piaci részesedését és jelentős csökkenését figyelembe véve azonban úgy ítélték meg, hogy az nem elegendő a Kínából és Kazahsztánból származó dömpingelt behozatallal fennálló ok-okozati viszony megszakításához. Mivel nem volt alákínálás, importvolumen és a tendenciára vonatkozó számadatok, ez esetben sincs bizonyíték arra, hogy az Indiából vagy más harmadik országból (ideértve Brazíliát) származó behozatal hozzájárult volna a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. Az egyik közösségi termelő beruházása hozzájárulhatott a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz; azonban a beruházás korlátozott mértéke miatt nem olyan mértékben, amely megszakítaná az ok-okozati összefüggést. Ezenfelül semmilyen más ismert tényező, pl. a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye, a másik közösségi termelővel való verseny, az előállítási költség növekedése vagy az acél piaci ciklusa nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

| (147) | A fenti, a közösségi gazdasági ágazat helyzetére hatást gyakorló ismert tényezők hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásától megfelelő módon elkülönítő és elszigetelő elemzés alapján ideiglenesen megállapítják, hogy a Kínából és Kazahsztánból származó behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(147)

A fenti, a közösségi gazdasági ágazat helyzetére hatást gyakorló ismert tényezők hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásától megfelelő módon elkülönítő és elszigetelő elemzés alapján ideiglenesen megállapítják, hogy a Kínából és Kazahsztánból származó behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdése értelmében.

F.   A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE

| (148) | A Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő indokok, amelyek ahhoz a következtetéshez vezetnének, hogy ebben a konkrét esetben nem áll a Közösség érdekében intézkedések elfogadása. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta az intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő indokok, amelyek ahhoz a következtetéshez vezetnének, hogy ebben a konkrét esetben nem áll a Közösség érdekében intézkedések elfogadása. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta az intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását.

1.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (149) | A fentiekre tekintettel intézkedéseket kellene bevezetni a Kínából és Kazahsztánból származó behozatalra vonatkozóan. Ezen intézkedések várhatóan az említett országokból származó szilíciumos mangán árának emelkedéséhez vezetne, és lehetőséget biztosítana a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy a megnövekedett árak és az esetleg emelkedő eladási mennyiségek és piaci részesedés révén javítson helyzetén. Az intézkedések elmaradása esetén várhatóan folytatódnának a Kínából és Kazahsztánból származó alacsony áron történő behozatalok, és a közösségi gazdasági ágazatnak nem nyílna lehetősége helyzete javítására. |
| --- | --- |

(149)

A fentiekre tekintettel intézkedéseket kellene bevezetni a Kínából és Kazahsztánból származó behozatalra vonatkozóan. Ezen intézkedések várhatóan az említett országokból származó szilíciumos mangán árának emelkedéséhez vezetne, és lehetőséget biztosítana a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy a megnövekedett árak és az esetleg emelkedő eladási mennyiségek és piaci részesedés révén javítson helyzetén. Az intézkedések elmaradása esetén várhatóan folytatódnának a Kínából és Kazahsztánból származó alacsony áron történő behozatalok, és a közösségi gazdasági ágazatnak nem nyílna lehetősége helyzete javítására.

| (150) | Az alacsony széntartalmú termék a közösségi gazdasági ágazat termelésének csak 5 %-át teszi ki, és azt elsősorban Norvégiából, de Kínából is importálják. Bár úgy ítélik meg, hogy intézkedések bevezetése esetén a jelenleg a Kínából érkező mennyiségek bizonyos része helyébe a Norvégiából származó behozatal lépne, az intézkedések biztosítanák a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy a keresletre válaszul növelje saját termelését és értékesítési volumenét az alacsony széntartalmú termék vonatkozásában. |
| --- | --- |

(150)

Az alacsony széntartalmú termék a közösségi gazdasági ágazat termelésének csak 5 %-át teszi ki, és azt elsősorban Norvégiából, de Kínából is importálják. Bár úgy ítélik meg, hogy intézkedések bevezetése esetén a jelenleg a Kínából érkező mennyiségek bizonyos része helyébe a Norvégiából származó behozatal lépne, az intézkedések biztosítanák a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy a keresletre válaszul növelje saját termelését és értékesítési volumenét az alacsony széntartalmú termék vonatkozásában.

2.   Az egyéb közösségi termelők érdeke

| (151) | A közösségi gazdasági ágazaton kívül a Közösségben csupán egyetlen más termelő van. A termelő együttműködésének – és így a tevékenységére vonatkozó adatoknak a – hiányában az együttműködő közösségi termelőktől kapott adatok alapján úgy becsülhető, hogy a szóban forgó termelő termelése a közösségi gazdasági ágazat termelésének 10–15 %-a. Amennyiben dömpingellenes intézkedéseket kell hozni, a közösségi gazdasági ágazatot illetően a (149) és a (150) preambulumbekezdésben ismertetett fejleményekhez hasonló fejleményekre lehet számítani e másik közösségi termelő esetében is. |
| --- | --- |

(151)

A közösségi gazdasági ágazaton kívül a Közösségben csupán egyetlen más termelő van. A termelő együttműködésének – és így a tevékenységére vonatkozó adatoknak a – hiányában az együttműködő közösségi termelőktől kapott adatok alapján úgy becsülhető, hogy a szóban forgó termelő termelése a közösségi gazdasági ágazat termelésének 10–15 %-a. Amennyiben dömpingellenes intézkedéseket kell hozni, a közösségi gazdasági ágazatot illetően a (149) és a (150) preambulumbekezdésben ismertetett fejleményekhez hasonló fejleményekre lehet számítani e másik közösségi termelő esetében is.

3.   A független közösségi importőrök érdeke

| (152) | Az érintett termék két független importőre működött együtt az eljárásban a kérdőívek kitöltésével és benyújtásával. |
| --- | --- |

(152)

Az érintett termék két független importőre működött együtt az eljárásban a kérdőívek kitöltésével és benyújtásával.

| (153) | Ezek az importőrök hangot adtak azon aggodalmuknak, miszerint ha intézkedéseket vezetnek be, azoknak i. negatív hatása lehet a Közösségen belüli ellátottságra, mivel a teljes közösségi termelési kapacitás a fogyasztásnak csak mintegy egyharmadát tette ki; és ii. azok kedvezőtlenül befolyásolhatják az érintett termék költségét, amely az acélgyártás alapvető nyersanyagaként a teljes közösségi acéltermelésre hatással lenne. |
| --- | --- |

(153)

Ezek az importőrök hangot adtak azon aggodalmuknak, miszerint ha intézkedéseket vezetnek be, azoknak i. negatív hatása lehet a Közösségen belüli ellátottságra, mivel a teljes közösségi termelési kapacitás a fogyasztásnak csak mintegy egyharmadát tette ki; és ii. azok kedvezőtlenül befolyásolhatják az érintett termék költségét, amely az acélgyártás alapvető nyersanyagaként a teljes közösségi acéltermelésre hatással lenne.

| (154) | A Közösség ellátottsága tekintetében igaz, hogy a fogyasztás mintegy háromszorosa a jelenlegi közösségi termelési kapacitásnak, és hogy a közösségi gazdasági ágazat a közösségi keresletnek csak mintegy 25 %-át elégítette ki a vizsgálati időszakban. A közösségi gazdasági ágazat azonban kapacitását mintegy 70 %-ban használta ki a vizsgálati és 70–80 %-ban a figyelembe vett időszakban. Tehát jelenlegi termelését képes jelentős mértékben növelni. Emellett, mivel az intézkedések csak viszonylag korlátozott mennyiségű behozatalt érintenének (lásd a fenti (149) és (150) preambulumbekezdést), és mivel az érintett országokból származó behozatalok esetleges csökkenését a más országokból származó export ellensúlyozhatná, úgy ítélték meg, hogy a vámok kivetése nem gyakorolna jelentős hatást a készletek rendelkezésére állására az importőrök számára. A közösségi termelőktől és a vizsgálatban érintett országokból származó készletek mellett a közösségi piaci fogyasztás mintegy 40 %-át más országokból – Norvégiából, Indiából, Dél-Afrikából és Brazíliából – származó behozatal látja el. Ezek az országok összesítve nagyobb mennyiségekkel látták el a Közösséget a múltban. |
| --- | --- |

(154)

A Közösség ellátottsága tekintetében igaz, hogy a fogyasztás mintegy háromszorosa a jelenlegi közösségi termelési kapacitásnak, és hogy a közösségi gazdasági ágazat a közösségi keresletnek csak mintegy 25 %-át elégítette ki a vizsgálati időszakban. A közösségi gazdasági ágazat azonban kapacitását mintegy 70 %-ban használta ki a vizsgálati és 70–80 %-ban a figyelembe vett időszakban. Tehát jelenlegi termelését képes jelentős mértékben növelni. Emellett, mivel az intézkedések csak viszonylag korlátozott mennyiségű behozatalt érintenének (lásd a fenti (149) és (150) preambulumbekezdést), és mivel az érintett országokból származó behozatalok esetleges csökkenését a más országokból származó export ellensúlyozhatná, úgy ítélték meg, hogy a vámok kivetése nem gyakorolna jelentős hatást a készletek rendelkezésére állására az importőrök számára. A közösségi termelőktől és a vizsgálatban érintett országokból származó készletek mellett a közösségi piaci fogyasztás mintegy 40 %-át más országokból – Norvégiából, Indiából, Dél-Afrikából és Brazíliából – származó behozatal látja el. Ezek az országok összesítve nagyobb mennyiségekkel látták el a Közösséget a múltban.

| (155) | Elismert tény, hogy ha intézkedéseket vezetnek be, a közösségi termelés növelésének esetleges késedelmei miatt rövid távon zavarok állhatnak be, és szükség esetén egyes felhasználóknak új vagy alternatív ellátásról kell gondoskodniuk. |
| --- | --- |

(155)

Elismert tény, hogy ha intézkedéseket vezetnek be, a közösségi termelés növelésének esetleges késedelmei miatt rövid távon zavarok állhatnak be, és szükség esetén egyes felhasználóknak új vagy alternatív ellátásról kell gondoskodniuk.

| (156) | Ami az importőröket illeti, még ha a közösségi gazdasági ágazat növelné is termelését, eladásait és piaci részesedését a Közösségen belül – mivel a közösségi gazdasági ágazat csak a piac mintegy 30 %-át képes ellátni, és mivel a közösségi fogyasztás növekszik –, továbbra is jelentős importtevékenységre lenne szükség. Noha elismerik, hogy az importőrök általában alacsony haszonkulccsal dolgoznak, és bármely – az új vagy alternatív forrásokat kereső felhasználók által okozott – rövid távú zavar negatív hatással lenne e haszonkulcsokra, úgy ítélik meg, hogy az importőrök a megnövekedett költségeket a fogyasztókra hárítva megőrizhetik haszonkulcsukat. |
| --- | --- |

(156)

Ami az importőröket illeti, még ha a közösségi gazdasági ágazat növelné is termelését, eladásait és piaci részesedését a Közösségen belül – mivel a közösségi gazdasági ágazat csak a piac mintegy 30 %-át képes ellátni, és mivel a közösségi fogyasztás növekszik –, továbbra is jelentős importtevékenységre lenne szükség. Noha elismerik, hogy az importőrök általában alacsony haszonkulccsal dolgoznak, és bármely – az új vagy alternatív forrásokat kereső felhasználók által okozott – rövid távú zavar negatív hatással lenne e haszonkulcsokra, úgy ítélik meg, hogy az importőrök a megnövekedett költségeket a fogyasztókra hárítva megőrizhetik haszonkulcsukat.

4.   A felhasználók érdeke

| (157) | Az érintett termék tíz fémipari felhasználója működött együtt az eljárásban a kérdőívek kitöltésével és benyújtásával, illetve véleménye ismertetésével. Az Európai Vas- és Acélipari Szövetség (EUROFER) is benyújtotta véleményét. |
| --- | --- |

(157)

Az érintett termék tíz fémipari felhasználója működött együtt az eljárásban a kérdőívek kitöltésével és benyújtásával, illetve véleménye ismertetésével. Az Európai Vas- és Acélipari Szövetség (EUROFER) is benyújtotta véleményét.

| (158) | A felhasználók osztották az importőröknek az elegendő készletekre és a végfelhasználók költségeire irányuló aggodalmait (lásd a fenti (153) preambulumbekezdést). A (154) preambulumbekezdésben ismertetett okoknál fogva úgy ítélik meg, hogy az intézkedések meghozatala középtávon nem gyakorolna komoly negatív hatást a Közösség ellátottsági helyzetére. |
| --- | --- |

(158)

A felhasználók osztották az importőröknek az elegendő készletekre és a végfelhasználók költségeire irányuló aggodalmait (lásd a fenti (153) preambulumbekezdést). A (154) preambulumbekezdésben ismertetett okoknál fogva úgy ítélik meg, hogy az intézkedések meghozatala középtávon nem gyakorolna komoly negatív hatást a Közösség ellátottsági helyzetére.

| (159) | A szilíciumos mangán árnövekedésének az acélgyártás költségeire gyakorolt közvetlen hatása korlátozott lenne, mivel a szilíciumos mangán a szénacélgyártás előállítási költségének legfeljebb 1 %-át teszi ki, a rozsdamentes acél esetében pedig még kevesebbet. A felhasználó iparszövetség (EUROFER) által benyújtott, a szilíciumos mangán felhasználására fordított teljes éves költségre vonatkozó információk alapján úgy becsülik, hogy még egy valamennyi szilíciumos mangánt érintő jelentős, 20 %-os árnövekedés is csak alig 0,2 %-kal csökkentené az acélgyártók nyereségességét (amelyek profitszintje jelenleg 10–40 % között van). Mivel az intézkedések sokkal alacsonyabb mértékűek lennének, és a közösségi fogyasztás csak legfeljebb 10 %-át érintenék (amennyiben az intézkedéseknek alávetett behozatal helyébe nem lép más forrásból származó behozatal), az esetleges intézkedések az acélipar nyereségességére gyakorolt hatása igen korlátozott lenne. |
| --- | --- |

(159)

A szilíciumos mangán árnövekedésének az acélgyártás költségeire gyakorolt közvetlen hatása korlátozott lenne, mivel a szilíciumos mangán a szénacélgyártás előállítási költségének legfeljebb 1 %-át teszi ki, a rozsdamentes acél esetében pedig még kevesebbet. A felhasználó iparszövetség (EUROFER) által benyújtott, a szilíciumos mangán felhasználására fordított teljes éves költségre vonatkozó információk alapján úgy becsülik, hogy még egy valamennyi szilíciumos mangánt érintő jelentős, 20 %-os árnövekedés is csak alig 0,2 %-kal csökkentené az acélgyártók nyereségességét (amelyek profitszintje jelenleg 10–40 % között van). Mivel az intézkedések sokkal alacsonyabb mértékűek lennének, és a közösségi fogyasztás csak legfeljebb 10 %-át érintenék (amennyiben az intézkedéseknek alávetett behozatal helyébe nem lép más forrásból származó behozatal), az esetleges intézkedések az acélipar nyereségességére gyakorolt hatása igen korlátozott lenne.

| (160) | Azzal érveltek, hogy a szilíciumos mangán piaca globális, és az iránta való globális kereslet az acél iránti növekvő kereslettel egyenes arányban nő. Ha a kereslet meghaladja a kínálatot, az jelentős árnövekedéshez vezethet, amint az 2004-ben történt. Ha a Közösségben időszakosan a kínálat és a kereslet egyensúlya megbomlik (lásd a (155) preambulumbekezdést), az rövid távon a kivetett vámokat meghaladó árnövekedéshez vezethet. Tekintettel arra azonban, hogy a szilíciumos mangán piaca globális piac, úgy ítélik meg, hogy a közösségi árszintet a globális kereslet és kínálat kölcsönhatása határozza meg, és a közösségi áraknak nem szabad nagymértékben eltérniük a globális áraktól hosszabb ideig, mivel a piacon más forrásból származó behozatalok is figyelemreméltó mennyiségben jelen vannak. Ráadásul az acélgyártóknak, amelyek jelenleg kielégítő profitszintekkel (10–40 %) dolgoznak, mindenképpen lehetőségük lesz arra, hogy áthárítsák az érintett termék árának emelkedését, amit azonban behatárol a szilíciumos mangánnak az acélgyártás összköltségében meglévő csekély jelentősége. |
| --- | --- |

(160)

Azzal érveltek, hogy a szilíciumos mangán piaca globális, és az iránta való globális kereslet az acél iránti növekvő kereslettel egyenes arányban nő. Ha a kereslet meghaladja a kínálatot, az jelentős árnövekedéshez vezethet, amint az 2004-ben történt. Ha a Közösségben időszakosan a kínálat és a kereslet egyensúlya megbomlik (lásd a (155) preambulumbekezdést), az rövid távon a kivetett vámokat meghaladó árnövekedéshez vezethet. Tekintettel arra azonban, hogy a szilíciumos mangán piaca globális piac, úgy ítélik meg, hogy a közösségi árszintet a globális kereslet és kínálat kölcsönhatása határozza meg, és a közösségi áraknak nem szabad nagymértékben eltérniük a globális áraktól hosszabb ideig, mivel a piacon más forrásból származó behozatalok is figyelemreméltó mennyiségben jelen vannak. Ráadásul az acélgyártóknak, amelyek jelenleg kielégítő profitszintekkel (10–40 %) dolgoznak, mindenképpen lehetőségük lesz arra, hogy áthárítsák az érintett termék árának emelkedését, amit azonban behatárol a szilíciumos mangánnak az acélgyártás összköltségében meglévő csekély jelentősége.

| (161) | A felhasználók azzal érvelve is kétségbe vonták az intézkedések bevezetésének hatékonyságát, hogy a korábbi intézkedések bevezetése és megszüntetése is csekély hatással volt a közösségi gazdasági ágazat nyereségességére. Noha a dömpingellenes intézkedések bevezetésének célja a tisztességes piaci feltételek visszaállítása annak érdekében, hogy a dömping által jelentős kárt szenvedett közösségi gazdasági ágazat felépülhessen, az, hogy e felépülésre a múltban nem került sor, nem ad okot arra, hogy mellőzzék a dömpingellenes intézkedések bevezetésének fontolóra vételét, amennyiben az jelenleg indokolt. |
| --- | --- |

(161)

A felhasználók azzal érvelve is kétségbe vonták az intézkedések bevezetésének hatékonyságát, hogy a korábbi intézkedések bevezetése és megszüntetése is csekély hatással volt a közösségi gazdasági ágazat nyereségességére. Noha a dömpingellenes intézkedések bevezetésének célja a tisztességes piaci feltételek visszaállítása annak érdekében, hogy a dömping által jelentős kárt szenvedett közösségi gazdasági ágazat felépülhessen, az, hogy e felépülésre a múltban nem került sor, nem ad okot arra, hogy mellőzzék a dömpingellenes intézkedések bevezetésének fontolóra vételét, amennyiben az jelenleg indokolt.

| (162) | Egyes felhasználók rámutattak, hogy az elmúlt mintegy 10 évben a közösségi acélipar a számos, kizárólag vagy elsősorban az acélgyártásban használatos nyersanyag vonatkozásában bevezetett dömpingellenes intézkedések miatti áremelkedés áldozata volt. Rámutattak arra is, hogy a jelenlegi eljárás mellett számos, az acélgyártás nyersanyagait érintő más eljárás is folyamatban van. Állításuk szerint ennek összesített hatása a közösségi acélgyártókat a nemzetközi színtéren hátrányos helyzetbe hozza. A korábbi intézkedésekkel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a korábbi intézkedések nagy része mostanra hatályát vesztette. A több nyersanyagra bevezetett intézkedések összesített hatásával kapcsolatban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja a dömpingelt behozatal jelenlétéből adódó torz piaci feltételek hatásának felszámolása. Így a dömpingellenes intézkedések hatása, még ha azokat egy iparág több nyersanyagára vezetik is be, nem lehetnek torzító hatásúak. Mindenesetre ebben az esetben az esetleges intézkedések bevezetésének az acéliparra gyakorolt hatása elhanyagolható, amint azt a fenti (159) preambulumbekezdésben kifejtették. |
| --- | --- |

(162)

Egyes felhasználók rámutattak, hogy az elmúlt mintegy 10 évben a közösségi acélipar a számos, kizárólag vagy elsősorban az acélgyártásban használatos nyersanyag vonatkozásában bevezetett dömpingellenes intézkedések miatti áremelkedés áldozata volt. Rámutattak arra is, hogy a jelenlegi eljárás mellett számos, az acélgyártás nyersanyagait érintő más eljárás is folyamatban van. Állításuk szerint ennek összesített hatása a közösségi acélgyártókat a nemzetközi színtéren hátrányos helyzetbe hozza. A korábbi intézkedésekkel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a korábbi intézkedések nagy része mostanra hatályát vesztette. A több nyersanyagra bevezetett intézkedések összesített hatásával kapcsolatban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja a dömpingelt behozatal jelenlétéből adódó torz piaci feltételek hatásának felszámolása. Így a dömpingellenes intézkedések hatása, még ha azokat egy iparág több nyersanyagára vezetik is be, nem lehetnek torzító hatásúak. Mindenesetre ebben az esetben az esetleges intézkedések bevezetésének az acéliparra gyakorolt hatása elhanyagolható, amint azt a fenti (159) preambulumbekezdésben kifejtették.

| (163) | A nyilvánosságra hozatalt követően az EUROFER megismételte, hogy az intézkedések bevezetése nem áll a Közösség egészének érdekében, hiszen az megnövekedett költségekkel járna a felhasználók számára, és csak kismértékben javítaná a közösségi gazdasági ágazat helyzetét. Ebben az összefüggésben nem került napvilágra új információ, ennélfogva a fent ((157)–(162) preambulumbekezdés) ismertetett érvelés megerősítést nyert, és ennek alapján úgy ítélik meg, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek a felhasználók pénzügyi helyzetére gyakorolt hatása összességében elhanyagolható. |
| --- | --- |

(163)

A nyilvánosságra hozatalt követően az EUROFER megismételte, hogy az intézkedések bevezetése nem áll a Közösség egészének érdekében, hiszen az megnövekedett költségekkel járna a felhasználók számára, és csak kismértékben javítaná a közösségi gazdasági ágazat helyzetét. Ebben az összefüggésben nem került napvilágra új információ, ennélfogva a fent ((157)–(162) preambulumbekezdés) ismertetett érvelés megerősítést nyert, és ennek alapján úgy ítélik meg, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek a felhasználók pénzügyi helyzetére gyakorolt hatása összességében elhanyagolható.

5.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (164) | Következésképpen a várakozások szerint a Kínából és Kazahsztánból származó behozatalokra vonatkozó intézkedések bevezetése – annak ellenére, hogy a más országokból (az alacsony széntartalmú szilíciumos mangán esetében pl. Dél-Afrika és Norvégia) és szállítóktól származó, intézkedések hatálya alá nem tartozó szilíciumos mangán korlátozottan és csökkenő mennyiségben, a Kína és Kazahsztán által az intézkedések bevezetése előtt alkalmazott árakhoz hasonló árakon jelen van a piacon – biztosítaná a közösségi gazdasági ágazat, illetve a másik közösségi termelő számára, hogy a megnövekedett eladási mennyiségek, értékesítési árak és piaci részesedés révén javítson helyzetén. Bár némi negatív hatásra a felhasználók az új vagy alternatív ellátás megoldásának esetleges szükségessége miatti költségnövekedése formájában lehet számítani, úgy ítélik meg, hogy a Kínára és Kazahsztánra vonatkozó intézkedések bevezetésének a felhasználókra gyakorolt összesített hatása elenyésző lenne. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy ebben az ügyben semmi sem akadályozza az intézkedések bevezetését, és hogy az intézkedések alkalmazása a Közösség érdekében áll. |
| --- | --- |

(164)

Következésképpen a várakozások szerint a Kínából és Kazahsztánból származó behozatalokra vonatkozó intézkedések bevezetése – annak ellenére, hogy a más országokból (az alacsony széntartalmú szilíciumos mangán esetében pl. Dél-Afrika és Norvégia) és szállítóktól származó, intézkedések hatálya alá nem tartozó szilíciumos mangán korlátozottan és csökkenő mennyiségben, a Kína és Kazahsztán által az intézkedések bevezetése előtt alkalmazott árakhoz hasonló árakon jelen van a piacon – biztosítaná a közösségi gazdasági ágazat, illetve a másik közösségi termelő számára, hogy a megnövekedett eladási mennyiségek, értékesítési árak és piaci részesedés révén javítson helyzetén. Bár némi negatív hatásra a felhasználók az új vagy alternatív ellátás megoldásának esetleges szükségessége miatti költségnövekedése formájában lehet számítani, úgy ítélik meg, hogy a Kínára és Kazahsztánra vonatkozó intézkedések bevezetésének a felhasználókra gyakorolt összesített hatása elenyésző lenne. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy ebben az ügyben semmi sem akadályozza az intézkedések bevezetését, és hogy az intézkedések alkalmazása a Közösség érdekében áll.

G.   VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

| (165) | A dömpingellenes intézkedések szintjének elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kárt, anélkül, hogy azok a megállapított dömpingkülönbözetet meghaladnák. A dömping káros hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor azt mérlegelték, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy elérje azt az adózás előtti nyereséget, amely a rendes versenyfeltételek mellett, vagyis a dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhető lenne. |
| --- | --- |

(165)

A dömpingellenes intézkedések szintjének elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kárt, anélkül, hogy azok a megállapított dömpingkülönbözetet meghaladnák. A dömping káros hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor azt mérlegelték, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy elérje azt az adózás előtti nyereséget, amely a rendes versenyfeltételek mellett, vagyis a dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhető lenne.

| (166) | A közösségi gazdasági ágazat állításának megfelelően a forgalomra vetített 8 %-os haszonkulcs tekinthető annak a megfelelő szintnek, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a károsító dömping nélkül várhatóan elérhetne. Ezt megvizsgálva megállapították, hogy az állításban szereplő haszonkulcs eredményeképpen a tőkeberuházások viszonylag rövid időn belül megtérülnének. Emellett a vizsgálat megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazat maga általában hosszabb időre tervezte tőkeberuházásainak megtérülését. Ennek alapján úgy ítélték meg, hogy a korábbi dömpingellenes intézkedésekhez vezető vizsgálat során használt haszonkulccsal összhangban lévő 5 %-os haszonkulcs az a megfelelő szint, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a káros dömping hiányában elérhet. |
| --- | --- |

(166)

A közösségi gazdasági ágazat állításának megfelelően a forgalomra vetített 8 %-os haszonkulcs tekinthető annak a megfelelő szintnek, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a károsító dömping nélkül várhatóan elérhetne. Ezt megvizsgálva megállapították, hogy az állításban szereplő haszonkulcs eredményeképpen a tőkeberuházások viszonylag rövid időn belül megtérülnének. Emellett a vizsgálat megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazat maga általában hosszabb időre tervezte tőkeberuházásainak megtérülését. Ennek alapján úgy ítélték meg, hogy a korábbi dömpingellenes intézkedésekhez vezető vizsgálat során használt haszonkulccsal összhangban lévő 5 %-os haszonkulcs az a megfelelő szint, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a káros dömping hiányában elérhet.

| (167) | A szükséges áremelést akkor az áralákínáláshoz kiszámított termékenkénti súlyozott átlag importár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített hasonló termék nem káros ára közötti összehasonlítás alapján határozták meg. A kárt nem okozó ár úgy számítható ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árát kiigazítják úgy, hogy a fent említett haszonkulcsot tükrözze. Az összehasonlításból származó bármely különbséget ezt követően a teljes CIF import értékének százalékában fejezték ki. Mivel egyik együttműködő kínai exportáló termelő sem részesült piacgazdasági vagy egyéni elbánásban, Kína egészére kiterjedő kárkülönbözetet számoltak ki, a Comext árai alapján. |
| --- | --- |

(167)

A szükséges áremelést akkor az áralákínáláshoz kiszámított termékenkénti súlyozott átlag importár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített hasonló termék nem káros ára közötti összehasonlítás alapján határozták meg. A kárt nem okozó ár úgy számítható ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árát kiigazítják úgy, hogy a fent említett haszonkulcsot tükrözze. Az összehasonlításból származó bármely különbséget ezt követően a teljes CIF import értékének százalékában fejezték ki. Mivel egyik együttműködő kínai exportáló termelő sem részesült piacgazdasági vagy egyéni elbánásban, Kína egészére kiterjedő kárkülönbözetet számoltak ki, a Comext árai alapján.

| (168) | Az árak fent említett összehasonlításából a következő kárkülönbözetek adódtak:






  Ukrajna: minden vállalat | 1,6 % |
| --- | --- | --- |
| OJSC Kazchrome | 7,3 % |
| Kína | 8,2 % |

(168)

Az árak fent említett összehasonlításából a következő kárkülönbözetek adódtak:

Ukrajna: minden vállalat

1,6 %

OJSC Kazchrome

7,3 %

Kína

8,2 %

| (169) | A fentiekre tekintettel és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerint megállapítható, hogy a megállapított dömping- és kárkülönbözetek közül a legalacsonyabbal azonos szintű végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából és Kazahsztánból származó szilíciumos mangán behozatalára, a legkisebb vám szabályával összhangban. Az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének analógiájára, mivel a kárkülönbözet Ukrajna esetében a de minimis szint alatt marad, az Ukrajnára vonatkozó vizsgálatot meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(169)

A fentiekre tekintettel és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerint megállapítható, hogy a megállapított dömping- és kárkülönbözetek közül a legalacsonyabbal azonos szintű végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából és Kazahsztánból származó szilíciumos mangán behozatalára, a legkisebb vám szabályával összhangban. Az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének analógiájára, mivel a kárkülönbözet Ukrajna esetében a de minimis szint alatt marad, az Ukrajnára vonatkozó vizsgálatot meg kell szüntetni.

| (170) | Következésképpen és a (165)–(169) preambulumbekezdésben szereplő okok miatt a dömpingellenes vámok az alábbiak szerint alakulnak:







  Ország | Vállalat | Vámtétel |
| --- | --- | --- | --- |
| Kazahsztán | Az összes vállalat | 6,5 % |
| Kína | Az összes vállalat | 8,2 % |

(170)

Következésképpen és a (165)–(169) preambulumbekezdésben szereplő okok miatt a dömpingellenes vámok az alábbiak szerint alakulnak:

Ország

Vállalat

Vámtétel

Kazahsztán

Az összes vállalat

6,5 %

Kína

Az összes vállalat

8,2 %

H.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (171) | Miután nyilvánosságra hozták azokat az alapvető fontosságú tényeket és megfontolásokat, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vámok kivetését tervezték ajánlani, az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban az érintett országokban a kazahsztáni exportáló termelő az árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. Az érintett termék az utóbbi években jelentékeny ingadozást mutatott az árak tekintetében, és ezért nem alkalmas egy rögzített árra vonatkozó kötelezettségvállalásra. E probléma orvoslása érdekében az exportáló termelő felajánlotta a minimumimportár indexálását a fő nyersanyag, a mangánérc árához. Az érintett termék áringadozása azonban nem magyarázható a fő nyersanyag árának ingadozásával, ennélfogva a minimumimportár a nyersanyag árához való indexálása nem lehetséges. Alternatív megközelítésként az exportáló termelő ugyancsak felajánlotta a minimumimportár indexálását saját ellenőrzött számláiban szereplő előállítási költségei alapján. E megközelítés azonban nem elfogadható, mivel a költségek alakulása nem feltétlenül felel meg az árak alakulásának. Emellett az ilyen kötelezettségvállalás kivitelezhetetlen, mivel a Bizottság számára túl nehéznek bizonyulna a költségalakulás folyamatos nyomon követése. A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy az exportőr által felajánlott kötelezettségvállalás nem elfogadható, |
| --- | --- |

(171)

Miután nyilvánosságra hozták azokat az alapvető fontosságú tényeket és megfontolásokat, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vámok kivetését tervezték ajánlani, az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban az érintett országokban a kazahsztáni exportáló termelő az árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. Az érintett termék az utóbbi években jelentékeny ingadozást mutatott az árak tekintetében, és ezért nem alkalmas egy rögzített árra vonatkozó kötelezettségvállalásra. E probléma orvoslása érdekében az exportáló termelő felajánlotta a minimumimportár indexálását a fő nyersanyag, a mangánérc árához. Az érintett termék áringadozása azonban nem magyarázható a fő nyersanyag árának ingadozásával, ennélfogva a minimumimportár a nyersanyag árához való indexálása nem lehetséges. Alternatív megközelítésként az exportáló termelő ugyancsak felajánlotta a minimumimportár indexálását saját ellenőrzött számláiban szereplő előállítási költségei alapján. E megközelítés azonban nem elfogadható, mivel a költségek alakulása nem feltétlenül felel meg az árak alakulásának. Emellett az ilyen kötelezettségvállalás kivitelezhetetlen, mivel a Bizottság számára túl nehéznek bizonyulna a költségalakulás folyamatos nyomon követése. A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy az exportőr által felajánlott kötelezettségvállalás nem elfogadható,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a rendszerint a 7202 30 00 és az ex 8111 00 11 KN-kóddal (TARIC-kód: 8111001110) bejelentett, a Kínai Népköztársaságból és Kazahsztánból származó szilíciumos mangán (beleértve a ferroszilíciumos mangánt is) behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékre vonatkozó, vámkezelés nélküli, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó dömpingellenes vámtétel a következő:

| Ország | Gyártó | Vámtétel |
| --- | --- | --- |
| Kazahsztán | Az összes vállalat | 6,5 % |
| Kína | Az összes vállalat | 8,2 % |

Ország

Gyártó

Vámtétel

Kazahsztán

Az összes vállalat

6,5 %

Kína

Az összes vállalat

8,2 %

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Az Ukrajnából származó szilíciumos mangán behozatalával kapcsolatos eljárást megszüntetik.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 4-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6, 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 214., 2006.9.6., 14. o.

2

(3)  HL L 62., 1998.3.3., 1. o. A 154/2003/EK rendelettel (HL L 25., 2003.1.30., 25. o.) módosított rendelet.

3

---

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/32

---

A BIZOTTSÁG 1421/2007/EK RENDELETE

(2007. december 4.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. december 5-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 4-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 756/2007/EK rendelettel (HL L 172., 2007.6.30., 41. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. december 4-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 114,0 |
| MA | 63,5 |
| SY | 68,2 |
| TR | 97,5 |
| ZZ | 85,8 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 52,5 |
| TR | 80,2 |
| ZZ | 109,7 |
| 0709 90 70 | MA | 57,9 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 70,3 |
| 0709 90 80 | EG | 301,9 |
| ZZ | 301,9 |
| 0805 10 20 | AR | 28,9 |
| AU | 15,0 |
| SZ | 38,2 |
| TR | 50,7 |
| ZA | 40,1 |
| ZW | 17,7 |
| ZZ | 31,8 |
| 0805 20 10 | MA | 66,5 |
| ZZ | 66,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 62,5 |
| HR | 21,2 |
| IL | 66,9 |
| TR | 81,9 |
| UY | 95,3 |
| ZZ | 65,6 |
| 0805 50 10 | EG | 61,3 |
| TR | 102,4 |
| ZA | 104,9 |
| ZZ | 89,5 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| CA | 87,3 |
| CL | 86,0 |
| CN | 78,9 |
| MK | 31,5 |
| US | 83,6 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 78,7 |
| 0808 20 50 | AR | 71,1 |
| CN | 45,5 |
| TR | 141,1 |
| ZZ | 85,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

114,0

MA

63,5

SY

68,2

TR

97,5

ZZ

85,8

0707 00 05

JO

196,3

MA

52,5

TR

80,2

ZZ

109,7

0709 90 70

MA

57,9

TR

82,6

ZZ

70,3

0709 90 80

EG

301,9

ZZ

301,9

0805 10 20

AR

28,9

AU

15,0

SZ

38,2

TR

50,7

ZA

40,1

ZW

17,7

ZZ

31,8

0805 20 10

MA

66,5

ZZ

66,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

62,5

HR

21,2

IL

66,9

TR

81,9

UY

95,3

ZZ

65,6

0805 50 10

EG

61,3

TR

102,4

ZA

104,9

ZZ

89,5

0808 10 80

AR

87,7

CA

87,3

CL

86,0

CN

78,9

MK

31,5

US

83,6

ZA

95,7

ZZ

78,7

0808 20 50

AR

71,1

CN

45,5

TR

141,1

ZZ

85,9

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/34

---

A BIZOTTSÁG 1422/2007/EK RENDELETE

(2007. december 4.)

a 2004/17/EK és 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra vonatkozó alkalmazási értékhatárai tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 69. cikkére,

tekintettel az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 78. cikkére,

a közbeszerzési tanácsadó bizottsággal folytatott konzultáció alapján,

mivel:

| (1) | A többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22-i 94/800/EK határozattal (3) a Tanács megkötötte a kormányzati beszerzésekre vonatkozó megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás). A megállapodást minden olyan beszerzési szerződésre alkalmazni kell, amelynek értéke eléri vagy meghaladja a megállapodásban meghatározott, különleges lehívási jogként kifejezett összegeket (a továbbiakban: értékhatárokat). |
| --- | --- |

(1)

A többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22-i 94/800/EK határozattal (3) a Tanács megkötötte a kormányzati beszerzésekre vonatkozó megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás). A megállapodást minden olyan beszerzési szerződésre alkalmazni kell, amelynek értéke eléri vagy meghaladja a megállapodásban meghatározott, különleges lehívási jogként kifejezett összegeket (a továbbiakban: értékhatárokat).

| (2) | A 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelv többek között célul tűzi ki, hogy az őket alkalmazó ajánlatkérő szervek egyidejűleg a megállapodásban meghatározott kötelezettségeiknek is eleget tudjanak tenni. E cél eléréséhez módosítani kell az említett irányelvekben a közbeszerzésre megállapított és egyúttal a megállapodás hatálya alá is tartozó értékhatárokat annak érdekében, hogy megfeleljenek a megállapodásban meghatározott értékhatárok euróban kifejezett – legközelebbi ezerig kerekített – egyenértékének. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelv többek között célul tűzi ki, hogy az őket alkalmazó ajánlatkérő szervek egyidejűleg a megállapodásban meghatározott kötelezettségeiknek is eleget tudjanak tenni. E cél eléréséhez módosítani kell az említett irányelvekben a közbeszerzésre megállapított és egyúttal a megállapodás hatálya alá is tartozó értékhatárokat annak érdekében, hogy megfeleljenek a megállapodásban meghatározott értékhatárok euróban kifejezett – legközelebbi ezerig kerekített – egyenértékének.

| (3) | A koherencia érdekében azokat az értékhatárokat is célszerű módosítani, amelyek a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvben szerepelnek, de nem tartoznak a megállapodás hatálya alá. |
| --- | --- |

(3)

A koherencia érdekében azokat az értékhatárokat is célszerű módosítani, amelyek a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvben szerepelnek, de nem tartoznak a megállapodás hatálya alá.

| (4) | A 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2004/17/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 16. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az a) pontban a „422 000 EUR” összeg helyébe „412 000 EUR” lép; |
| --- | --- | --- |

1.

A 16. cikk a következőképpen módosul:

a)

az a) pontban a „422 000 EUR” összeg helyébe „412 000 EUR” lép;

| b) | a b) pontban az „5 278 000 EUR” összeg helyébe „5 150 000 EUR” lép. |
| --- | --- |

b)

a b) pontban az „5 278 000 EUR” összeg helyébe „5 150 000 EUR” lép.

| 2. | A 61. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdésben a „422 000 EUR” összeg helyébe „412 000 EUR” lép; |
| --- | --- | --- |

2.

A 61. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdésben a „422 000 EUR” összeg helyébe „412 000 EUR” lép;

| b) | a (2) bekezdésben a „422 000 EUR” összeg helyébe „412 000 EUR” lép. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben a „422 000 EUR” összeg helyébe „412 000 EUR” lép.

2. cikk

A 2004/18/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az a) pontban a „137 000 EUR” összeg helyébe „133 000 EUR” lép; |
| --- | --- | --- |

1.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

az a) pontban a „137 000 EUR” összeg helyébe „133 000 EUR” lép;

| b) | a b) pontban a „211 000 EUR” összeg helyébe „206 000 EUR” lép; |
| --- | --- |

b)

a b) pontban a „211 000 EUR” összeg helyébe „206 000 EUR” lép;

| c) | a c) pontban az „5 278 000 EUR” összeg helyébe „5 150 000 EUR” lép. |
| --- | --- |

c)

a c) pontban az „5 278 000 EUR” összeg helyébe „5 150 000 EUR” lép.

| 2. | A 8. cikk első bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az a) pontban az „5 278 000 EUR” összeg helyébe „5 150 000 EUR” lép; |
| --- | --- | --- |

2.

A 8. cikk első bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az a) pontban az „5 278 000 EUR” összeg helyébe „5 150 000 EUR” lép;

| b) | a b) pontban a „211 000 EUR” összeg helyébe „206 000 EUR” lép. |
| --- | --- |

b)

a b) pontban a „211 000 EUR” összeg helyébe „206 000 EUR” lép.

| 3. | Az 56. cikkben az „5 278 000 EUR” összeg helyébe „5 150 000 EUR” lép. |
| --- | --- |

3.

Az 56. cikkben az „5 278 000 EUR” összeg helyébe „5 150 000 EUR” lép.

| 4. | A 63. cikk (1) bekezdése első albekezdésében az „5 278 000 EUR” összeg helyébe „5 150 000 EUR” lép. |
| --- | --- |

4.

A 63. cikk (1) bekezdése első albekezdésében az „5 278 000 EUR” összeg helyébe „5 150 000 EUR” lép.

| 5. | A 67. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az a) pontban a „137 000 EUR” összeg helyébe „133 000 EUR” lép; |
| --- | --- | --- |

5.

A 67. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az a) pontban a „137 000 EUR” összeg helyébe „133 000 EUR” lép;

| b) | a b) pontban a „211 000 EUR” összeg helyébe „206 000 EUR” lép; |
| --- | --- |

b)

a b) pontban a „211 000 EUR” összeg helyébe „206 000 EUR” lép;

| c) | a c) pontban a „211 000 EUR” összeg helyébe „206 000 EUR” lép. |
| --- | --- |

c)

a c) pontban a „211 000 EUR” összeg helyébe „206 000 EUR” lép.

3. cikk

Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 4-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o. A legutóbb a 2006/97/EK tanácsi irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 107. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o. A legutóbb a 2006/97/EK irányelvvel módosított irányelv.

2

(3)  HL L 336., 1994.12.23., 1. o.

3

---

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/36

---

A BIZOTTSÁG 1423/2007/EK RENDELETE

(2007. december 4.)

a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló 1291/2000/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére, valamint a mezőgazdasági termékek piacának közös szervezéséről szóló egyéb rendeletek vonatkozó cikkeire,

mivel:

| (1) | Az 1291/2000/EK bizottsági rendelet (2) 19. cikke előírja elektronikus behozatali és kiviteli engedélyek, valamint tanúsítványok kiadásának lehetőségét. |
| --- | --- |

(1)

Az 1291/2000/EK bizottsági rendelet (2) 19. cikke előírja elektronikus behozatali és kiviteli engedélyek, valamint tanúsítványok kiadásának lehetőségét.

| (2) | A tapasztalatok azt mutatják, hogy az import- és exportműveletek hatékonyabb lebonyolításához hozzájárulhatna a 25. cikk rendelkezéseinek tökéletesítése, amellyel egyértelművé válhat, hogy az engedélyeket és a tanúsítványokat a tagállamok illetékes hatósága elektronikus formában őrizheti és kezelheti ahelyett, hogy kiadná az importőrnek vagy exportőrnek, valamint az is, hogy ha elektronikus úton rögzítették és továbbították az exportra vonatkozó adatokat a kibocsátó hatóságnak, a bejegyzések az elektronikus kiviteli engedélybe vagy tanúsítványba és a láttamozás szintén történhetnek elektronikus úton. |
| --- | --- |

(2)

A tapasztalatok azt mutatják, hogy az import- és exportműveletek hatékonyabb lebonyolításához hozzájárulhatna a 25. cikk rendelkezéseinek tökéletesítése, amellyel egyértelművé válhat, hogy az engedélyeket és a tanúsítványokat a tagállamok illetékes hatósága elektronikus formában őrizheti és kezelheti ahelyett, hogy kiadná az importőrnek vagy exportőrnek, valamint az is, hogy ha elektronikus úton rögzítették és továbbították az exportra vonatkozó adatokat a kibocsátó hatóságnak, a bejegyzések az elektronikus kiviteli engedélybe vagy tanúsítványba és a láttamozás szintén történhetnek elektronikus úton.

| (3) | Az 1291/2000/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1291/2000/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az összes érintett irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az összes érintett irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1291/2000/EK rendelet 25. cikke a következőképpen módosul:

| a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A 24. cikk sérelme nélkül egy tagállam megengedheti, hogy az engedélyt vagy a tanúsítványt:






  a) | a kibocsátó szervhez vagy a visszatérítés kifizetéséért felelős hatósághoz nyújtsák be; |
| --- | --- | --- |

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 24. cikk sérelme nélkül egy tagállam megengedheti, hogy az engedélyt vagy a tanúsítványt:

a)

a kibocsátó szervhez vagy a visszatérítés kifizetéséért felelős hatósághoz nyújtsák be;

| b) | azokban az esetekben, amikor a 19. cikk alkalmazandó, a kibocsátó szerv vagy a visszatérítés kifizetéséért felelős hatóság adatbázisában tárolják.” |
| --- | --- |

b)

azokban az esetekben, amikor a 19. cikk alkalmazandó, a kibocsátó szerv vagy a visszatérítés kifizetéséért felelős hatóság adatbázisában tárolják.”

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A tagállam dönti el, hogy mely hatóság végzi el a bejegyzést és láttamozza az engedélyt vagy a tanúsítványt.
  Az engedélyen vagy a tanúsítványon a jóváírás, valamint annak érvényesítése és láttamozása akkor is megtörténtnek minősül, ha:






  a) | az exportált mennyiségeket részletező dokumentumot számítógéppel készítették; ezt a dokumentumot csatolni kell az engedélyhez vagy a tanúsítványhoz és azzal együtt kell kezelni; |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállam dönti el, hogy mely hatóság végzi el a bejegyzést és láttamozza az engedélyt vagy a tanúsítványt.

Az engedélyen vagy a tanúsítványon a jóváírás, valamint annak érvényesítése és láttamozása akkor is megtörténtnek minősül, ha:

a)

az exportált mennyiségeket részletező dokumentumot számítógéppel készítették; ezt a dokumentumot csatolni kell az engedélyhez vagy a tanúsítványhoz és azzal együtt kell kezelni;

| b) | az exportált mennyiségeket a szóban forgó tagállam hivatalos számítógépes adatbázisában rögzítették és ez az információ kapcsolódik az elektronikus tanúsítványhoz; a tagállamok ezen információ archiválásának módjául választhatják az elektronikus dokumentum papír alapú változatának használatát. |
| --- | --- |

b)

az exportált mennyiségeket a szóban forgó tagállam hivatalos számítógépes adatbázisában rögzítették és ez az információ kapcsolódik az elektronikus tanúsítványhoz; a tagállamok ezen információ archiválásának módjául választhatják az elektronikus dokumentum papír alapú változatának használatát.

A bejegyzés dátumának a 24. cikk (1) bekezdésében említett nyilatkozat elfogadása időpontját tekintik.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 4-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb a 735/2007/EK rendelettel (HL L 169., 2007.6.29., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 152., 2000.6.24., 1. o. A legutóbb az 1913/2006/EK rendelettel (HL L 365., 2006.12.21., 52. o.) módosított rendelet.

2

---

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/38

---

A BIZOTTSÁG 1424/2007/EK RENDELETE

(2007. december 4.)

az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló 2001/822/EK tanácsi határozat végrehajtásáról szóló 2304/2002/EK rendelet módosításáról, valamint a 10. Európai Fejlesztési Alap indikatív összegeinek kiosztásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatra („tengerentúli társulási határozat”) (1), és különösen annak 23. cikkére,

tekintettel az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról („tengerentúli társulási határozat”) szóló 2001/822/EK tanácsi határozat végrehajtásáról szóló, 2002. december 20-i 2304/2002/EK bizottsági rendeletre (2),

tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra (3) (a továbbiakban: a 10. EFA létrehozásáról szóló belső megállapodás),

tekintettel a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatra (4),

mivel:

| (1) | Az újonnan létrehozott 10. Európai Fejlesztési Alap (a továbbiakban: 10. EFA) fényében össze kell hangolni a 2304/2002/EK rendeletnek a tengerentúli társulási határozat 23. cikke alapján elfogadott rendelkezéseit a társulási határozat módosításaival. Azokat az egyrészről az afrikai, karibi és csendes óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodás (5) (az AKCS-EK partnerségi megállapodás) IV. melléklete megfelelő cikkeinek felülvizsgálatával is össze kell hangolni. |
| --- | --- |

(1)

Az újonnan létrehozott 10. Európai Fejlesztési Alap (a továbbiakban: 10. EFA) fényében össze kell hangolni a 2304/2002/EK rendeletnek a tengerentúli társulási határozat 23. cikke alapján elfogadott rendelkezéseit a társulási határozat módosításaival. Azokat az egyrészről az afrikai, karibi és csendes óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodás (5) (az AKCS-EK partnerségi megállapodás) IV. melléklete megfelelő cikkeinek felülvizsgálatával is össze kell hangolni.

| (2) | A tengerentúli országok és területek (a továbbiakban: TOT-ok) egyedi szükségleteire, lehetőségeire és korlátaira tekintettel, a TOT-oknak a 10. EFA pénzügyi támogatását költségvetési támogatásként kell megkapniuk, amennyiben a TOT-ok közkiadásainak kezelése megfelelően átlátható, felelős és hatékony. Továbbá a TOT-ok közbeszerzési eljárásainak meg kell felelniük a 10. EFA pénzügyi szabályzat átláthatóságra és nyilvánosságra vonatkozó normáinak. A 9. EFA során szerzett tapasztalatok alapján a 10. EFA pénzügyi támogatást csak rendkívüli körülmények között szabad projektek vagy programok támogatására nyújtani, nevezetesen amikor a költségvetési támogatás feltételei nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(2)

A tengerentúli országok és területek (a továbbiakban: TOT-ok) egyedi szükségleteire, lehetőségeire és korlátaira tekintettel, a TOT-oknak a 10. EFA pénzügyi támogatását költségvetési támogatásként kell megkapniuk, amennyiben a TOT-ok közkiadásainak kezelése megfelelően átlátható, felelős és hatékony. Továbbá a TOT-ok közbeszerzési eljárásainak meg kell felelniük a 10. EFA pénzügyi szabályzat átláthatóságra és nyilvánosságra vonatkozó normáinak. A 9. EFA során szerzett tapasztalatok alapján a 10. EFA pénzügyi támogatást csak rendkívüli körülmények között szabad projektek vagy programok támogatására nyújtani, nevezetesen amikor a költségvetési támogatás feltételei nem teljesülnek.

| (3) | Az elfogadásuk feltételeként ellenőrizni kell, hogy az egységes programozási dokumentumok (EPD-k) az összes szükséges elemet tartalmazzák ahhoz, hogy a tengerentúli társulási határozat 20. cikkének (4) bekezdésében említett pénzügyi határozatot a Bizottság meghozhassa. |
| --- | --- |

(3)

Az elfogadásuk feltételeként ellenőrizni kell, hogy az egységes programozási dokumentumok (EPD-k) az összes szükséges elemet tartalmazzák ahhoz, hogy a tengerentúli társulási határozat 20. cikkének (4) bekezdésében említett pénzügyi határozatot a Bizottság meghozhassa.

| (4) | A tengerentúli társulási határozat II. Aa. melléklete 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban az EPD-kben adott esetben különös figyelmet kell fordítani a kedvezményezett TOT-ok kormányzásának és intézményi lehetőségeinek megerősítését célzó intézkedésekre, és szükség esetén a tervezett intézkedések valószínű ütemezésére, többek között pénzügyi, adózási és igazságügyi területeken. |
| --- | --- |

(4)

A tengerentúli társulási határozat II. Aa. melléklete 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban az EPD-kben adott esetben különös figyelmet kell fordítani a kedvezményezett TOT-ok kormányzásának és intézményi lehetőségeinek megerősítését célzó intézkedésekre, és szükség esetén a tervezett intézkedések valószínű ütemezésére, többek között pénzügyi, adózási és igazságügyi területeken.

| (5) | Rendelkezni kell arról, hogy a 10. EFA alapján történő juttatásokat úgy programozzák, hogy azok támogassák a regionális együttműködést és integrációt, tekintettel a TOT-ok rugalmasságának fokozására azon kihívások megoldásakor, amelyekkel kis sziget mikro-gazdaságokként szembesülnek, például a katasztrófákra való regionális felkészültség, valamint az azok enyhítését célzó kezdeményezések segítségével. Ebben az összefüggésben a koordinációt kifejezetten a regionális együttműködés és integráció támogatása, illetve a területi szintű támogatás között kell biztosítani. Külön figyelmet kell fordítani a TOT-ok, az AKCS-államok, valamint – más közösségi pénzügyi eszközökkel összhangban – a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében említett legkülső régiók közötti együttműködésre is. |
| --- | --- |

(5)

Rendelkezni kell arról, hogy a 10. EFA alapján történő juttatásokat úgy programozzák, hogy azok támogassák a regionális együttműködést és integrációt, tekintettel a TOT-ok rugalmasságának fokozására azon kihívások megoldásakor, amelyekkel kis sziget mikro-gazdaságokként szembesülnek, például a katasztrófákra való regionális felkészültség, valamint az azok enyhítését célzó kezdeményezések segítségével. Ebben az összefüggésben a koordinációt kifejezetten a regionális együttműködés és integráció támogatása, illetve a területi szintű támogatás között kell biztosítani. Külön figyelmet kell fordítani a TOT-ok, az AKCS-államok, valamint – más közösségi pénzügyi eszközökkel összhangban – a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében említett legkülső régiók közötti együttműködésre is.

| (6) | A 10. EFA alapján a kedvezményezett TOT-oknak kiosztott indikatív összegeket a tengerentúli társulási határozat II. Aa. melléklete 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban kell megállapítani. |
| --- | --- |

(6)

A 10. EFA alapján a kedvezményezett TOT-oknak kiosztott indikatív összegeket a tengerentúli társulási határozat II. Aa. melléklete 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban kell megállapítani.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedésekkel kapcsolatban a TOT-okkal konzultáltak. |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedésekkel kapcsolatban a TOT-okkal konzultáltak.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a tengerentúli társulási határozat 24. cikkével létrehozott EFA-TOT bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a tengerentúli társulási határozat 24. cikkével létrehozott EFA-TOT bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2304/2002/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Tárgy
  Ez a rendelet, a tizedik európai fejlesztési alap (EFA) értelmében, a tengerentúli társulási határozat és a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat rendelkezései szerint, megállapítja a Bizottság által kezelt, a Közösség által a tengerentúli országoknak és területeknek (TOT-oknak) nyújtott pénzügyi támogatás programozására, végrehajtására és ellenőrzésére vonatkozó eljárásokat.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet, a tizedik európai fejlesztési alap (EFA) értelmében, a tengerentúli társulási határozat és a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat rendelkezései szerint, megállapítja a Bizottság által kezelt, a Közösség által a tengerentúli országoknak és területeknek (TOT-oknak) nyújtott pénzügyi támogatás programozására, végrehajtására és ellenőrzésére vonatkozó eljárásokat.”

| 2. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  Területi programozás
  A tengerentúli társulási határozat keretében a 10. EFA alapján vissza nem térítendő támogatásból finanszírozott intézkedéseket a 10. EFA-t létrehozó belső megállapodás hatálybalépése után a lehető legrövidebb időn belül az e rendelet mellékletében található minta szerinti EPD elfogadásával határozzák meg.” |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Területi programozás

A tengerentúli társulási határozat keretében a 10. EFA alapján vissza nem térítendő támogatásból finanszírozott intézkedéseket a 10. EFA-t létrehozó belső megállapodás hatálybalépése után a lehető legrövidebb időn belül az e rendelet mellékletében található minta szerinti EPD elfogadásával határozzák meg.”

| 3. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  Az EPD kidolgozása
  (1)   A TOT illetékes hatóságai, a fejlesztési folyamatban részt vevő érdekcsoportok lehető legszélesebb körével folytatott konzultáció után, az összegyűjtött tapasztalatok és a legalkalmasabb módszerek alapján, javaslatot készítenek az EPD-re.
  Az EPD-javaslatot az egyes TOT-ok szükségleteihez és sajátos körülményeihez kell igazítani. Ellenőrizendő eredményorientált mutatókat jelöl ki, valamint a helyi résztvevőknek az együttműködési programokért való felelősségvállalását ösztönzi.
  (2)   Az EPD-re tett javaslatról a TOT, az érintett tagállam és a Bizottság, adott esetben az illetékes küldöttségén keresztül, véleményt cserél.
  A TOT minden szükséges információt, beleértve a megvalósítási tanulmányok eredményeiről szóló tájékoztatást, megad a Bizottságnak, hogy levetővé tegye számára az EPD-tervezet lehető leghatékonyabb értékelését.
  (3)   A 10. EFA pénzügyi juttatását elvben költségvetési támogatásként kell nyújtani, kivéve rendkívüli és kellően indokolt körülmények esetén.
  Amennyiben a költségvetési támogatás feltételei nem teljesülnek, az EPD olyan intézkedéseket ír elő, amelyek megteremtik a költségvetési támogatáshoz szükséges feltételeket.
  Amennyiben a TOT saját elemzése a Közösségétől bármiben eltér, erről feljegyzést kell készíteni.” |
| --- | --- |

3.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

Az EPD kidolgozása

(1)   A TOT illetékes hatóságai, a fejlesztési folyamatban részt vevő érdekcsoportok lehető legszélesebb körével folytatott konzultáció után, az összegyűjtött tapasztalatok és a legalkalmasabb módszerek alapján, javaslatot készítenek az EPD-re.

Az EPD-javaslatot az egyes TOT-ok szükségleteihez és sajátos körülményeihez kell igazítani. Ellenőrizendő eredményorientált mutatókat jelöl ki, valamint a helyi résztvevőknek az együttműködési programokért való felelősségvállalását ösztönzi.

(2)   Az EPD-re tett javaslatról a TOT, az érintett tagállam és a Bizottság, adott esetben az illetékes küldöttségén keresztül, véleményt cserél.

A TOT minden szükséges információt, beleértve a megvalósítási tanulmányok eredményeiről szóló tájékoztatást, megad a Bizottságnak, hogy levetővé tegye számára az EPD-tervezet lehető leghatékonyabb értékelését.

(3)   A 10. EFA pénzügyi juttatását elvben költségvetési támogatásként kell nyújtani, kivéve rendkívüli és kellően indokolt körülmények esetén.

Amennyiben a költségvetési támogatás feltételei nem teljesülnek, az EPD olyan intézkedéseket ír elő, amelyek megteremtik a költségvetési támogatáshoz szükséges feltételeket.

Amennyiben a TOT saját elemzése a Közösségétől bármiben eltér, erről feljegyzést kell készíteni.”

| 4. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „5. cikk
  Az EPD értékelése a Bizottság által
  A Bizottság értékeli az EPD-re tett javaslatot, és megállapítja, hogy az minden szükséges elemet tartalmaz-e, és összeegyeztethető-e a tengerentúli társulási határozat, e rendelet és az érintett közösségi politika céljaival.
  A Bizottság értékeli az EPD-re tett javaslatot, és azt is megállapítja, hogy az tartalmazza-e az összes szükséges elemet ahhoz, hogy a Bizottság a tengerentúli társulási határozat 20. cikkének (4) bekezdésében említett finanszírozási határozatot meghozhassa.
  A Bizottság a benyújtott javaslatról tájékoztatja az Európai Beruházási Bankot.
  A Bizottság a közkiadások kezelésével kapcsolatban az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a hatékonyság, valamint a közbeszerzések nyilvánosságának és átláthatóságának a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat normáival összhangban végzett előzetes vizsgálata után dönt, hogy a 4. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül a 10. EFA-ból nyújtott pénzügyi támogatást költségvetési támogatásként, vagy programokra, illetve projektekre nyújtott támogatásként kell-e biztosítani.” |
| --- | --- |

4.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

Az EPD értékelése a Bizottság által

A Bizottság értékeli az EPD-re tett javaslatot, és megállapítja, hogy az minden szükséges elemet tartalmaz-e, és összeegyeztethető-e a tengerentúli társulási határozat, e rendelet és az érintett közösségi politika céljaival.

A Bizottság értékeli az EPD-re tett javaslatot, és azt is megállapítja, hogy az tartalmazza-e az összes szükséges elemet ahhoz, hogy a Bizottság a tengerentúli társulási határozat 20. cikkének (4) bekezdésében említett finanszírozási határozatot meghozhassa.

A Bizottság a benyújtott javaslatról tájékoztatja az Európai Beruházási Bankot.

A Bizottság a közkiadások kezelésével kapcsolatban az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a hatékonyság, valamint a közbeszerzések nyilvánosságának és átláthatóságának a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat normáival összhangban végzett előzetes vizsgálata után dönt, hogy a 4. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül a 10. EFA-ból nyújtott pénzügyi támogatást költségvetési támogatásként, vagy programokra, illetve projektekre nyújtott támogatásként kell-e biztosítani.”

| 5. | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „6. cikk
  Regionális programok
  (1)   A 3–5. cikk értelemszerűen a tengerentúli társulási határozat II. Aa. melléklete 3. cikkének (2) bekezdése alapján a regionális együttműködés és integráció pénzügyi támogatására vonatkozik.
  A javaslatok értékelése során a Bizottság vizsgálja különösen azt, hogy azok milyen várható hatást gyakorolnak a kedvezményezett TOT integrációjára abban a régióban, amelyhez tartozik.
  Amennyiben lehetséges, a koordinációt a területi szintű programok és az AKCS-országokat és/vagy a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében említett legkülső régiókat érintő intézkedések segítségével biztosítják. Ez magában foglalhatja az AKCS-országokkal és/vagy legkülső régiókkal való együttműködés megerősítése céljából a prioritások és az egyedi erőforrások kijelölését, valamint a közös érdekű cselekvések kiválasztásával kapcsolatos kijelölés és koordináció módozatait.
  A költségekre vonatkozó kötelezettségvállalást megelőzi a Bizottságnak a programok vagy projektek támogatásáról szóló finanszírozási határozata.
  (2)   A megfelelő nagyságrend elérése és a hatékonyság fokozása érdekében, a regionális programok finanszírozására a regionális és a területi alapok egyértelműen területi összetevővel együtt vehetők igénybe.
  (3)   A 8. és a 16–30. cikket a regionális programokra értelemszerűen alkalmazni kell.” |
| --- | --- |

5.

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

Regionális programok

(1)   A 3–5. cikk értelemszerűen a tengerentúli társulási határozat II. Aa. melléklete 3. cikkének (2) bekezdése alapján a regionális együttműködés és integráció pénzügyi támogatására vonatkozik.

A javaslatok értékelése során a Bizottság vizsgálja különösen azt, hogy azok milyen várható hatást gyakorolnak a kedvezményezett TOT integrációjára abban a régióban, amelyhez tartozik.

Amennyiben lehetséges, a koordinációt a területi szintű programok és az AKCS-országokat és/vagy a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében említett legkülső régiókat érintő intézkedések segítségével biztosítják. Ez magában foglalhatja az AKCS-országokkal és/vagy legkülső régiókkal való együttműködés megerősítése céljából a prioritások és az egyedi erőforrások kijelölését, valamint a közös érdekű cselekvések kiválasztásával kapcsolatos kijelölés és koordináció módozatait.

A költségekre vonatkozó kötelezettségvállalást megelőzi a Bizottságnak a programok vagy projektek támogatásáról szóló finanszírozási határozata.

(2)   A megfelelő nagyságrend elérése és a hatékonyság fokozása érdekében, a regionális programok finanszírozására a regionális és a területi alapok egyértelműen területi összetevővel együtt vehetők igénybe.

(3)   A 8. és a 16–30. cikket a regionális programokra értelemszerűen alkalmazni kell.”

| 6. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „7. cikk
  A tartalék felhasználása
  (1)   A Bizottság a »B« tartalék forrásait az e rendelet 22. cikkében említett félidős felülvizsgálat alapján, a tengerentúli társulási határozat II. Aa. melléklete 3. cikke (4) bekezdésének b) pontjában említett célokra bocsátja rendelkezésre. A Bizottság a már kiosztott indikatív összegeket ennek megfelelően kiigazítja, és tájékoztatja a TOT-okat és a tagállamokat az új felosztással kapcsolatos határozatáról.
  (2)   A tengerentúli társulási határozat 28. cikkében, és a II. D. mellékletben meghatározott forrásokkal kapcsolatos kötelezettségválalás alkalmazásában, azok a TOT-ok, amelyek az abban meghatározott támogatásra jogosultnak tartják magukat, hiánytalan kérelmet nyújtanak be a Bizottság által rendelkezésre bocsátott formanyomtatványokon, és megadják az annak elbírálásához szükséges összes információt.
  A kérelmet legkésőbb azt az évet követő év végéig kell benyújtani a Bizottságnak, amelyben a további támogatást igénylik.
  A Bizottság határozatáról a TOT-ot a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatja.” |
| --- | --- |

6.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

A tartalék felhasználása

(1)   A Bizottság a »B« tartalék forrásait az e rendelet 22. cikkében említett félidős felülvizsgálat alapján, a tengerentúli társulási határozat II. Aa. melléklete 3. cikke (4) bekezdésének b) pontjában említett célokra bocsátja rendelkezésre. A Bizottság a már kiosztott indikatív összegeket ennek megfelelően kiigazítja, és tájékoztatja a TOT-okat és a tagállamokat az új felosztással kapcsolatos határozatáról.

(2)   A tengerentúli társulási határozat 28. cikkében, és a II. D. mellékletben meghatározott forrásokkal kapcsolatos kötelezettségválalás alkalmazásában, azok a TOT-ok, amelyek az abban meghatározott támogatásra jogosultnak tartják magukat, hiánytalan kérelmet nyújtanak be a Bizottság által rendelkezésre bocsátott formanyomtatványokon, és megadják az annak elbírálásához szükséges összes információt.

A kérelmet legkésőbb azt az évet követő év végéig kell benyújtani a Bizottságnak, amelyben a további támogatást igénylik.

A Bizottság határozatáról a TOT-ot a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatja.”

| 7. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „8. cikk
  Kötelezettségvállalások
  (1)   A TOT-oknak nyújtott pénzügyi támogatás kiadásaira a Bizottság a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban vállal kötelezettséget.
  (2)   Az EDP alkalmazási körén belül a kiadásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalást megelőzi a Közösség elvben költségvetési támogatásra vonatkozó finanszírozási határozata, kivéve rendkívüli és kellően indokolt körülmények esetén.
  (3)   Az EDP alkalmazási körén kívül, a tengerentúli társulási határozat II. Aa. melléklete 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban képzett »B« tartalék fel nem osztott forrásait a Bizottság köti le, és a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban hajtja végre.” |
| --- | --- |

7.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

Kötelezettségvállalások

(1)   A TOT-oknak nyújtott pénzügyi támogatás kiadásaira a Bizottság a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban vállal kötelezettséget.

(2)   Az EDP alkalmazási körén belül a kiadásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalást megelőzi a Közösség elvben költségvetési támogatásra vonatkozó finanszírozási határozata, kivéve rendkívüli és kellően indokolt körülmények esetén.

(3)   Az EDP alkalmazási körén kívül, a tengerentúli társulási határozat II. Aa. melléklete 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban képzett »B« tartalék fel nem osztott forrásait a Bizottság köti le, és a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban hajtja végre.”

| 8. | A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „9. cikk
  Kifizető ügynökök
  Azok a TOT-ban működő pénzintézetek, amelyeknél a Bizottság, a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban, a TOT-tal való együttműködés végrehajtásának céljából számlát nyit, kifizető ügynökként működnek.
  A kifizető ügynököknél a Közösségben elhelyezett pénzeszközök kamatoznak.
  A kifizető ügynökök szolgáltatásaikért díjazást nem kapnak, és a pénzeszközök nem kamatoznak.” |
| --- | --- |

8.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„9. cikk

Kifizető ügynökök

Azok a TOT-ban működő pénzintézetek, amelyeknél a Bizottság, a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban, a TOT-tal való együttműködés végrehajtásának céljából számlát nyit, kifizető ügynökként működnek.

A kifizető ügynököknél a Közösségben elhelyezett pénzeszközök kamatoznak.

A kifizető ügynökök szolgáltatásaikért díjazást nem kapnak, és a pénzeszközök nem kamatoznak.”

| 9. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „10. cikk
  A szerződésekre vonatkozó általános szabályok
  (1)   A szerződések odaítélésére vonatkozó eljárásokat a finanszírozási megállapodásokban kell rögzíteni.
  (2)   Amennyiben a pénzügyi támogatást költségvetési támogatásként nyújtják, az érintett TOT közbeszerzési eljárásait alkalmazzák.
  (3)   A szerződések odaítélésére minden más esetben a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat vonatkozó rendelkezései az irányadók.” |
| --- | --- |

9.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

A szerződésekre vonatkozó általános szabályok

(1)   A szerződések odaítélésére vonatkozó eljárásokat a finanszírozási megállapodásokban kell rögzíteni.

(2)   Amennyiben a pénzügyi támogatást költségvetési támogatásként nyújtják, az érintett TOT közbeszerzési eljárásait alkalmazzák.

(3)   A szerződések odaítélésére minden más esetben a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat vonatkozó rendelkezései az irányadók.”

| 10. | A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „13. cikk
  Küldöttségek
  (1)   Amennyiben a Bizottságot – küldöttségvezető irányításával – küldöttség képviseli, az érintett TOT-ot erről megfelelően tájékoztatni kell. Ilyen esetekben a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatnak a meghatalmazás alapján eljáró, engedélyezésre jogosult és a számvitelért felelős tisztviselőkre vonatkozó rendelkezései alkalmazandók.
  (2)   Az érintett TOT-ban a küldöttségvezető a fő kapcsolattartó az együttműködésben részt vevő különböző szereplők számára. Együttműködik, és szorosan együtt dolgozik az engedélyezésre jogosult területi tisztviselővel.
  (3)   A küldöttségvezetőt ellátják a szükséges utasításokkal és felruházzák a szükséges hatáskörökkel ahhoz, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi intézkedést elősegíthesse és előmozdíthassa.
  (4)   A küldöttségvezető rendszeresen tájékoztatja a TOT hatóságait az olyan közösségi tevékenységekről, amelyek közvetlenül érinthetik a Közösség és az érintett TOT együttműködését.” |
| --- | --- |

10.

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

Küldöttségek

(1)   Amennyiben a Bizottságot – küldöttségvezető irányításával – küldöttség képviseli, az érintett TOT-ot erről megfelelően tájékoztatni kell. Ilyen esetekben a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatnak a meghatalmazás alapján eljáró, engedélyezésre jogosult és a számvitelért felelős tisztviselőkre vonatkozó rendelkezései alkalmazandók.

(2)   Az érintett TOT-ban a küldöttségvezető a fő kapcsolattartó az együttműködésben részt vevő különböző szereplők számára. Együttműködik, és szorosan együtt dolgozik az engedélyezésre jogosult területi tisztviselővel.

(3)   A küldöttségvezetőt ellátják a szükséges utasításokkal és felruházzák a szükséges hatáskörökkel ahhoz, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi intézkedést elősegíthesse és előmozdíthassa.

(4)   A küldöttségvezető rendszeresen tájékoztatja a TOT hatóságait az olyan közösségi tevékenységekről, amelyek közvetlenül érinthetik a Közösség és az érintett TOT együttműködését.”

| 11. | A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „14. cikk
  Engedélyezésre jogosult területi tisztviselő
  (1)   Minden TOT kormánya engedélyezésre jogosult területi tisztviselőt nevez ki, aki minden olyan intézkedésnél képviseli, amelyet az EFA-nak a Bizottság és a bank által kezelt eszközeiből finanszíroznak. Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő a helyettesítésére egy vagy több engedélyezésre jogosult helyettes területi tisztviselőt nevez ki, arra az esetre, ha nem lenne képes a feladatait ellátni, és a kinevezésről tájékoztatja a Bizottságot. Ahol az intézményi kapacitás és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás feltételei teljesülnek, az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő az érintett programok és projektek végrehajtásával kapcsolatos feladatait a TOT felelős közigazgatási szervére átruházhatja. Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő a feladatok átruházásáról a Bizottságot tájékoztatja.
  Amikor a Bizottság tudomására jutnak olyan problémák, amelyek az EFA forrásainak kezelésével kapcsolatos eljárások lefolytatásával függnek össze, a Bizottság az engedélyezésre jogosult területi tisztviselővel közösen felveszi a kapcsolatot mindenkivel, akivel a helyzet orvoslása érdekében szükséges, és megteszi az esetleges megfelelő lépéseket.
  Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő csak azokért a végrehajtással kapcsolatos feladatokért vállal pénzügyi felelősséget, amelyeket rábíztak.
  Amennyiben az EFA forrásainak kezelése decentralizált és olyan további hatásköröktől függ, amelyeket a Bizottság biztosíthat, az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő:






  a) | felelős az együttműködés végrehajtásának koordinálásáért, programozásáért, rendszeres figyelemmel kíséréséért és az éves, félidős és záró felülvizsgálatáért, valamint adott esetben az adományozókkal folyó koordinációért; |
| --- | --- | --- |

11.

A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„14. cikk

Engedélyezésre jogosult területi tisztviselő

(1)   Minden TOT kormánya engedélyezésre jogosult területi tisztviselőt nevez ki, aki minden olyan intézkedésnél képviseli, amelyet az EFA-nak a Bizottság és a bank által kezelt eszközeiből finanszíroznak. Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő a helyettesítésére egy vagy több engedélyezésre jogosult helyettes területi tisztviselőt nevez ki, arra az esetre, ha nem lenne képes a feladatait ellátni, és a kinevezésről tájékoztatja a Bizottságot. Ahol az intézményi kapacitás és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás feltételei teljesülnek, az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő az érintett programok és projektek végrehajtásával kapcsolatos feladatait a TOT felelős közigazgatási szervére átruházhatja. Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő a feladatok átruházásáról a Bizottságot tájékoztatja.

Amikor a Bizottság tudomására jutnak olyan problémák, amelyek az EFA forrásainak kezelésével kapcsolatos eljárások lefolytatásával függnek össze, a Bizottság az engedélyezésre jogosult területi tisztviselővel közösen felveszi a kapcsolatot mindenkivel, akivel a helyzet orvoslása érdekében szükséges, és megteszi az esetleges megfelelő lépéseket.

Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő csak azokért a végrehajtással kapcsolatos feladatokért vállal pénzügyi felelősséget, amelyeket rábíztak.

Amennyiben az EFA forrásainak kezelése decentralizált és olyan további hatásköröktől függ, amelyeket a Bizottság biztosíthat, az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő:

a)

felelős az együttműködés végrehajtásának koordinálásáért, programozásáért, rendszeres figyelemmel kíséréséért és az éves, félidős és záró felülvizsgálatáért, valamint adott esetben az adományozókkal folyó koordinációért;

| b) | a Bizottsággal való szoros együttműködésben felel a programok és projektek kidolgozásáért, benyújtásáért és értékeléséért; |
| --- | --- |

b)

a Bizottsággal való szoros együttműködésben felel a programok és projektek kidolgozásáért, benyújtásáért és értékeléséért;

| c) | elkészíti a pályázati anyagokat és szükség esetén az ajánlattételi felhívási okmányokat; |
| --- | --- |

c)

elkészíti a pályázati anyagokat és szükség esetén az ajánlattételi felhívási okmányokat;

| d) | benyújtja a pályázati anyagokat és adott esetben az ajánlattételi felhívási okmányokat jóváhagyásra a Bizottsághoz a pályázati felhívás és adott esetben az ajánlattételi felhívások közzététele előtt; |
| --- | --- |

d)

benyújtja a pályázati anyagokat és adott esetben az ajánlattételi felhívási okmányokat jóváhagyásra a Bizottsághoz a pályázati felhívás és adott esetben az ajánlattételi felhívások közzététele előtt;

| e) | a Bizottsággal való szoros együttműködésben pályázati felhívásokat és adott esetben ajánlattételi felhívásokat tesz közzé; |
| --- | --- |

e)

a Bizottsággal való szoros együttműködésben pályázati felhívásokat és adott esetben ajánlattételi felhívásokat tesz közzé;

| f) | átveszi a pályázatokat és adott esetben az ajánlatokat, valamint a pályázatok másolatait eljuttatja a Bizottságnak; elnököl az ajánlatok felbontásánál, és a pályázatok érvényességi idején belül, a szerződések jóváhagyásához szükséges idő beszámításával, megállapítja a vizsgálatuk eredményeit; |
| --- | --- |

f)

átveszi a pályázatokat és adott esetben az ajánlatokat, valamint a pályázatok másolatait eljuttatja a Bizottságnak; elnököl az ajánlatok felbontásánál, és a pályázatok érvényességi idején belül, a szerződések jóváhagyásához szükséges idő beszámításával, megállapítja a vizsgálatuk eredményeit;

| g) | meghívja a Bizottságot a pályázatok és adott esetben az ajánlatok felbontására, és értesíti a Bizottságot a pályázatok és ajánlatok vizsgálatának eredményéről és a szerződések és támogatások odaítélésének jóváhagyására vonatkozó javaslatokról; |
| --- | --- |

g)

meghívja a Bizottságot a pályázatok és adott esetben az ajánlatok felbontására, és értesíti a Bizottságot a pályázatok és ajánlatok vizsgálatának eredményéről és a szerződések és támogatások odaítélésének jóváhagyására vonatkozó javaslatokról;

| h) | jóváhagyásra benyújtja a Bizottsághoz a szerződéseket és program-előirányzatokat és azok esetleges módosító záradékait; |
| --- | --- |

h)

jóváhagyásra benyújtja a Bizottsághoz a szerződéseket és program-előirányzatokat és azok esetleges módosító záradékait;

| i) | aláírja a Bizottság által jóváhagyott szerződéseket és azok módosító záradékait; |
| --- | --- |

i)

aláírja a Bizottság által jóváhagyott szerződéseket és azok módosító záradékait;

| j) | a hozzárendelt pénzeszközök határain belül jóváhagyja és engedélyezi a kiadásokat; és |
| --- | --- |

j)

a hozzárendelt pénzeszközök határain belül jóváhagyja és engedélyezi a kiadásokat; és

| k) | az intézkedések végrehajtása során foganatosítja azokat a változtatásokat, amelyek az engedélyezett programok és projektek szabályos végrehajtásához gazdasági és technikai szempontból szükségesek. |
| --- | --- |

k)

az intézkedések végrehajtása során foganatosítja azokat a változtatásokat, amelyek az engedélyezett programok és projektek szabályos végrehajtásához gazdasági és technikai szempontból szükségesek.

(2)   Az intézkedések végrehajtása során, figyelemmel arra a követelményre, hogy tájékoztatnia kell a Bizottságot, az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő a következőkről dönt:

| a) | a programok és projektek technikai kiigazításai és változtatásai olyan részletkérdésekben, amelyek nem érintik a választott technikai megoldást, amennyiben a finanszírozási megállapodásban meghatározott kiigazítási tartalék korlátain belül maradnak; |
| --- | --- |

a)

a programok és projektek technikai kiigazításai és változtatásai olyan részletkérdésekben, amelyek nem érintik a választott technikai megoldást, amennyiben a finanszírozási megállapodásban meghatározott kiigazítási tartalék korlátain belül maradnak;

| b) | műszaki, gazdasági vagy szociális okokból indokolt helyszínváltoztatás több egységet átfogó programoknál vagy projekteknél; |
| --- | --- |

b)

műszaki, gazdasági vagy szociális okokból indokolt helyszínváltoztatás több egységet átfogó programoknál vagy projekteknél;

| c) | késedelmi bírságok kivetése vagy elengedése; |
| --- | --- |

c)

késedelmi bírságok kivetése vagy elengedése;

| d) | kezesek felmentése; |
| --- | --- |

d)

kezesek felmentése;

| e) | áruk vásárlása a belföldi piacon, tekintet nélkül azok származására; |
| --- | --- |

e)

áruk vásárlása a belföldi piacon, tekintet nélkül azok származására;

| f) | olyan építőgép és berendezés alkalmazása, amely nem a TOT-okból, a tagállamokból vagy az AKCS-országokból származik, feltéve, hogy a TOT-okban, a tagállamokban vagy az AKCS-országokban nem gyártanak hasonló gépet és berendezést; |
| --- | --- |

f)

olyan építőgép és berendezés alkalmazása, amely nem a TOT-okból, a tagállamokból vagy az AKCS-országokból származik, feltéve, hogy a TOT-okban, a tagállamokban vagy az AKCS-országokban nem gyártanak hasonló gépet és berendezést;

| g) | alvállalkozásba adás; |
| --- | --- |

g)

alvállalkozásba adás;

| h) | végső átvétel, amennyiben a Bizottság az előzetes átvételnél jelen volt, a megfelelő jegyzőkönyvet hitelesítette, és megfelelő esetben jelen van a végső átvételnél, különösen akkor, ha az előzetes átvételnél rögzített kifogásolások mennyisége miatt jelentős utólagos javításra van szükség; és |
| --- | --- |

h)

végső átvétel, amennyiben a Bizottság az előzetes átvételnél jelen volt, a megfelelő jegyzőkönyvet hitelesítette, és megfelelő esetben jelen van a végső átvételnél, különösen akkor, ha az előzetes átvételnél rögzített kifogásolások mennyisége miatt jelentős utólagos javításra van szükség; és

| i) | tanácsadók és technikai segítségnyújtásban közreműködő egyéb szakértők megbízása. |
| --- | --- |

i)

tanácsadók és technikai segítségnyújtásban közreműködő egyéb szakértők megbízása.

(3)   Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő feladata továbbá:

| a) | az éves végrehajtási beszámoló kidolgozása és a Bizottsághoz történő benyújtása, az ellenőrző bizottság jóváhagyását követően; |
| --- | --- |

a)

az éves végrehajtási beszámoló kidolgozása és a Bizottsághoz történő benyújtása, az ellenőrző bizottság jóváhagyását követően;

| b) | a 22. cikkben említett félidős felülvizsgálat elvégzése; |
| --- | --- |

b)

a 22. cikkben említett félidős felülvizsgálat elvégzése;

| c) | annak biztosítása, hogy az EFA-programok kezelésében és végrehajtásában részt vevő szervek a támogatással kapcsolatos minden ügyletre külön számviteli rendszert vagy megfelelő számviteli szabályzatot használjanak; és |
| --- | --- |

c)

annak biztosítása, hogy az EFA-programok kezelésében és végrehajtásában részt vevő szervek a támogatással kapcsolatos minden ügyletre külön számviteli rendszert vagy megfelelő számviteli szabályzatot használjanak; és

| d) | a 16., 19., 24. és 30. cikk végrehajtásának biztosításához szükséges intézkedések megtétele. |
| --- | --- |

d)

a 16., 19., 24. és 30. cikk végrehajtásának biztosításához szükséges intézkedések megtétele.

(4)   Ha a 21. cikkben említett éves végrehajtási beszámolót benyújtják, a Bizottság és az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő felülvizsgálja az előző év főbb eredményeit.

E felülvizsgálat után a Bizottság észrevételeket juttathat el az engedélyezésre jogosult területi tisztviselőhöz. Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő közli a Bizottsággal, hogy az észrevételekre tekintettel milyen intézkedéseket hoztak. Ha a Bizottság kellően megalapozott esetek alapján arra a véleményre jut, hogy az intézkedések nem kielégítők, az okok megadásával ajánlásokat tehet a módosítást illetően a TOT-nak és az engedélyezésre jogosult területi tisztviselőnek azzal a céllal, hogy javítsa az ellenőrzés vagy kezelés szabályozásának hatékonyságát.

Ezeknek az ajánlásoknak a kézhezvétele után az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő bemutathatja, hogy milyen lépéseket kell tenni az ellenőrzés vagy a kezelés szabályozásának a javítására, vagy ismerteti, hogy miért nem tettek ilyen lépéseket.”

| 12. | A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „22. cikk
  Félidős felülvizsgálat
  (1)   A félidős felülvizsgálatot azért kell elvégezni, hogy megvizsgálják az EPD kezdeti eredményeit; ezek mennyiben relevánsak, és a célok milyen mértékben valósultak meg.
  Ennek során a pénzügyi források felhasználását, valamint az ellenőrzés és végrehajtás működését is értékelik.
  (2)   A félidős vizsgálatot a Bizottság felelősségi körében kell elvégezni, együttműködésben az engedélyezésre jogosult területi tisztviselővel és az illetékes tagállammal.
  A félidős vizsgálatot rendszerint 30–42 hónappal a 10. EFA-t létrehozó belső megállapodás hatálybalépése után kell elvégezni.
  Az EPD-ben más határidő is kitűzhető, különösen a költségvetési támogatás esetében meghatározott mutatók esetében.
  A félidős felülvizsgálatot független értékelő végzi el, az ellenőrző bizottságnak nyújtják be, majd megküldik a Bizottságnak.
  (3)   A Bizottság, az EPD-ben meghatározott kritériumok alapján ellenőrzi a felülvizsgálat helytállóságát és minőségét, figyelemmel többek között az EFA keretösszegre.” |
| --- | --- |

12.

A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„22. cikk

Félidős felülvizsgálat

(1)   A félidős felülvizsgálatot azért kell elvégezni, hogy megvizsgálják az EPD kezdeti eredményeit; ezek mennyiben relevánsak, és a célok milyen mértékben valósultak meg.

Ennek során a pénzügyi források felhasználását, valamint az ellenőrzés és végrehajtás működését is értékelik.

(2)   A félidős vizsgálatot a Bizottság felelősségi körében kell elvégezni, együttműködésben az engedélyezésre jogosult területi tisztviselővel és az illetékes tagállammal.

A félidős vizsgálatot rendszerint 30–42 hónappal a 10. EFA-t létrehozó belső megállapodás hatálybalépése után kell elvégezni.

Az EPD-ben más határidő is kitűzhető, különösen a költségvetési támogatás esetében meghatározott mutatók esetében.

A félidős felülvizsgálatot független értékelő végzi el, az ellenőrző bizottságnak nyújtják be, majd megküldik a Bizottságnak.

(3)   A Bizottság, az EPD-ben meghatározott kritériumok alapján ellenőrzi a felülvizsgálat helytállóságát és minőségét, figyelemmel többek között az EFA keretösszegre.”

| 13. | A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „27. cikk
  Az EFA keretösszegének kiigazítása
  Az ellenőrzési, könyvvizsgálati és értékelési eredmények alapján a Bizottság – saját kezdeményezésére, vagy az érintett TOT javaslatára, az ellenőrzőbizottság állásfoglalásának figyelembevételével – kiigazíthatja az eredeti EPD összegeit és feltételeit, a TOT mindenkori szükségleteinek és teljesítményének, valamint a TOT legfrissebb rendelkezésre álló statisztikai adatainak figyelembevételével.
  Az ilyen kiigazítást általában a 22. cikkben említett félidős felülvizsgálat keretében, vagy szabálytalanságok esetén a lehető legrövidebb időn belül, a tengerentúli társulási határozat 24. cikke szerinti eljárással összhangban kell elvégezni.” |
| --- | --- |

13.

A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„27. cikk

Az EFA keretösszegének kiigazítása

Az ellenőrzési, könyvvizsgálati és értékelési eredmények alapján a Bizottság – saját kezdeményezésére, vagy az érintett TOT javaslatára, az ellenőrzőbizottság állásfoglalásának figyelembevételével – kiigazíthatja az eredeti EPD összegeit és feltételeit, a TOT mindenkori szükségleteinek és teljesítményének, valamint a TOT legfrissebb rendelkezésre álló statisztikai adatainak figyelembevételével.

Az ilyen kiigazítást általában a 22. cikkben említett félidős felülvizsgálat keretében, vagy szabálytalanságok esetén a lehető legrövidebb időn belül, a tengerentúli társulási határozat 24. cikke szerinti eljárással összhangban kell elvégezni.”

| 14. | A 29. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „29. cikk
  Behajtás és visszafizetés
  (1)   A Bizottság számára a visszafizetést a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban kiállított behajtási határozatban szereplő esedékességi határidőig kell teljesíteni. Ez az esedékességi határidő a határozat kibocsátását követő második hónap utolsó napja.
  (2)   Amennyiben a visszafizetés késedelmesen történik, az (1) bekezdésben meghatározott nap és a visszafizetés tényleges napja közötti időszakra késedelmi kamatot számítanak fel. Ez a kamatláb másfél százalékponttal meghaladja azt a kamatlábat, amelyet az Európai Központi Bank annak a hónapnak az első munkanapján legfontosabb refinanszírozási ügyleteiben alkalmaz, amely hónapra az esedékesség dátuma esik.
  (3)   Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő könyvelést vezet a már kifizetett közösségi támogatás behajtandó összegeiről, és biztosítja, hogy ezen összegeket indokolatlan késedelem nélkül hajtsák be.
  A kedvezményezett a behajtandó összegeket a késedelmi kamatokkal együtt fizeti vissza oly módon, hogy a meghatározott összegeket levonja a következő költségkimutatásából és a Bizottsághoz intézett kifizetés iránti kérelemből; amennyiben ez nem elegendő, a Közösség javára visszafizetést teljesít.
  Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő évente egyszer megküldi a Bizottságnak a behajtási eljárás megindításának éve szerint rendszerezett, az adott időpontban még be nem hajtott összegekről szóló kimutatást.” |
| --- | --- |

14.

A 29. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„29. cikk

Behajtás és visszafizetés

(1)   A Bizottság számára a visszafizetést a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban kiállított behajtási határozatban szereplő esedékességi határidőig kell teljesíteni. Ez az esedékességi határidő a határozat kibocsátását követő második hónap utolsó napja.

(2)   Amennyiben a visszafizetés késedelmesen történik, az (1) bekezdésben meghatározott nap és a visszafizetés tényleges napja közötti időszakra késedelmi kamatot számítanak fel. Ez a kamatláb másfél százalékponttal meghaladja azt a kamatlábat, amelyet az Európai Központi Bank annak a hónapnak az első munkanapján legfontosabb refinanszírozási ügyleteiben alkalmaz, amely hónapra az esedékesség dátuma esik.

(3)   Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő könyvelést vezet a már kifizetett közösségi támogatás behajtandó összegeiről, és biztosítja, hogy ezen összegeket indokolatlan késedelem nélkül hajtsák be.

A kedvezményezett a behajtandó összegeket a késedelmi kamatokkal együtt fizeti vissza oly módon, hogy a meghatározott összegeket levonja a következő költségkimutatásából és a Bizottsághoz intézett kifizetés iránti kérelemből; amennyiben ez nem elegendő, a Közösség javára visszafizetést teljesít.

Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő évente egyszer megküldi a Bizottságnak a behajtási eljárás megindításának éve szerint rendszerezett, az adott időpontban még be nem hajtott összegekről szóló kimutatást.”

| 15. | A melléklet helyébe új melléklet lép, melynek szövegét e rendelet melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

15.

A melléklet helyébe új melléklet lép, melynek szövegét e rendelet melléklete tartalmazza.

2. cikk

A tengerentúli társulási határozat II. Aa. melléklete 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a 10. EFA alapján kiosztott indikatív összegek a következők:

| (millió EUR) |
| --- |
| TOT-ok | 10. EFA indikatív felosztás |
| Új-Kaledónia | 19,81 |
| Francia Polinézia | 19,79 |
| Wallis és Futuna | 16,49 |
| Mayotte | 22,92 |
| St Pierre és Miquelon | 20,74 |
| Aruba | 8,88 |
| Holland Antillák | 24 |
| Falkland-szigetek | 4,13 |
| Turks- és Caicos-szigetek | 11,85 |
| Anguilla | 11,7 |
| Montserrat | 15,66 |
| Szent Ilona (Ascension, Tristan da Cunha-szigetek) | 16,63 |
| Pitcairn-szigetek | 2,4 |
| Regionális együttműködés és integráció | 40 |
| Fel nem osztott B tartalék | 15 |

(millió EUR)

TOT-ok

10. EFA indikatív felosztás

Új-Kaledónia

19,81

Francia Polinézia

19,79

Wallis és Futuna

16,49

Mayotte

22,92

St Pierre és Miquelon

20,74

Aruba

8,88

Holland Antillák

24

Falkland-szigetek

4,13

Turks- és Caicos-szigetek

11,85

Anguilla

11,7

Montserrat

15,66

Szent Ilona (Ascension, Tristan da Cunha-szigetek)

16,63

Pitcairn-szigetek

2,4

Regionális együttműködés és integráció

40

Fel nem osztott B tartalék

15

3. cikk

Ezt a rendeletet az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Ez a rendelet a 10. EFA-t létrehozó belső megállapodás hatálybalépésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 4-én.

a Bizottság részéről

Louis MICHEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o. A 2007/249/EK határozattal (HL L 109., 2007.4.26., 33. o.) módosított határozat.

1

(2)  HL L 348., 2002.12.21., 82. o.

2

(3)  HL L 247., 2006.9.9., 32. o.

3

(4)  Még nem tették közzé – COM(2007) 410 végleges, 2007.7.16.

4

(5)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o. Legutóbb az AKCS–EK Miniszterek Tanácsának 1/2006 határozatával módosított megállapodás (HL L 247., 2006.9.9., 22. o.).

5

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A TENGERENTÚLI ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK EGYSÉGES PROGRAMOZÁSI DOKUMENTUMAINAK ÁLLANDÓ FELÉPÍTÉSE A 10. EFA HATÁLYA ALATT

A teljes szöveg, beleértve az összefoglalót és az 1–6. fejezetet, legfeljebb 15 oldal lehet (szavak száma), plusz mellékletek.

A. RÉSZ:   EGYÜTTMŰKÖDÉSI STRATÉGIA

Összefoglaló

Az EPD-knek féloldalas összefoglalóval kell kezdődniük. Az összefoglalónak tartalmaznia kell a TOT-ot közép- és hosszú távon érintő fő politikai, intézményi, gazdasági, szociális vagy környezetvédelmi kihívásokat, az EPD fő célkitűzését, a kiemelt terület kiválasztásának fő indokait, valamint a pénzeszközök általános elosztását.

1. fejezet:   EK-együttműködési célkitűzések

Ebben a szakaszban a széles körű EK-együttműködési célkitűzések kerülnek kifejezett megállapításra, amint azokat az EK-Szerződés, a tengerentúli társulási határozat, nemzetközi megállapodások és az EK fejlesztési szakpolitikájáról szóló legutóbbi nyilatkozat meghatározták.

2. fejezet:   A politikai, gazdasági, szociális és környezetvédelmi helyzet értékelése

Ki kell térni a fő hazai politikai fejleményekre/kérdésekre és a külkapcsolatok vonatkozó szempontjaira, beleértve a politikai helyzetet, kereskedelmi szempontokat, a gazdasági és szociális helyzetet, környezetvédelmi szempontokat és végül a jelenlegi politikák fenntarthatóságát, illetve a középtávú kihívásokat is.

Ez egy elemző, és nem csupán leíró munka kell, hogy legyen. Az elemzésnek párbeszéden kell alapulnia, (adott esetben) más adományozókkal történő szoros együttműködésben és nem kormányzati szereplők bevonásával elkészítve.

Ahol fontos, külön figyelmet kell fordítani a nemzetközi felelősségteljes kormányzás elveinek végrehajtására a pénzügyi, adóügyi és igazságügyi területeken, valamint ebben az összefüggésben a reformok mértékére és ütemezésére.

Ugyanilyen módon, külön figyelmet kell fordítani arra, hogy állnak-e rendelkezésre naprakész statisztikai adatok.

3. fejezet:   A TOT politikai napirendje

Ez a szakasz tömör nyilatkozatot tartalmaz a kormány hivatalos politikai okmányokban, közép- vagy hosszú távú tervekben, reformstratégiákban vagy fejlesztési programokban meghatározott céljairól és célkitűzéseiről. A nyilatkozatnak ki kell egészülnie annak megjelölésével, hogy a kormány hogyan javasolja e célkitűzések megvalósítását.

4. fejezet:   A múltbeli és folyamatban lévő EK-együttműködés értékelése

Ennek a szakasznak a múltbeli és folyamatban lévő EK-együttműködés eredményeiről és »összegyűjtött tapasztalatairól« kell rövid beszámolót tartalmaznia. A TOT, az egyedi ágazatok vagy projektek tárgyhoz tartozó értékelésein alapuló ajánlásokat figyelembe kell venni.

Egy koherenciazáradék (EK politikai csomag) értékeli az EPD és más közösségi politikák, erőforrások és eszközök közötti kapcsolódásokat. Az EU-tagállamok és (adott esetben) más adományozók programjait fel kell vázolni. Külön figyelmet kell fordítani a területi és regionális programok közötti koordinációra, valamint az AKCS-országokkal és a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében említett legkülső régiókkal való együttműködésre.

5. fejezet:   Válaszstratégia

Ez a szakasz az EK-együttműködés stratégiai lehetőségeit határozza meg, kijelölve azt a területet/ágazatot, amelyre a segítségnyújtás összpontosít. A választási lehetőség logikusan következik a következőkből:

| — | EK politikai célkitűzések, |
| --- | --- |

—

EK politikai célkitűzések,

| — | a TOT helyzetének és fejlesztési stratégiájának elemzése, amely meghatározza a támogatási stratégia helytállóságát és fenntarthatóságát, |
| --- | --- |

—

a TOT helyzetének és fejlesztési stratégiájának elemzése, amely meghatározza a támogatási stratégia helytállóságát és fenntarthatóságát,

| — | bármely »politikai csomag«/koherencia elemző dolgozattal összefüggésben meghozott következtetések, |
| --- | --- |

—

bármely »politikai csomag«/koherencia elemző dolgozattal összefüggésben meghozott következtetések,

| — | a rendelkezésre álló pénzeszközök indikatív nagyságrendje, |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló pénzeszközök indikatív nagyságrendje,

| — | az összegyűjtött tapasztalatok a múltbeli és a folyamatban lévő EK-tevékenységekkel kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

az összegyűjtött tapasztalatok a múltbeli és a folyamatban lévő EK-tevékenységekkel kapcsolatban,

| — | a más jelentős adományozóktól, illetve a TOT kormányának saját programjaiból származó támogatásokat kiegészítő jelleg. A közösségi segítségnyújtást olyan területekre kell összpontosítani, ahol annak komparatív előnyei vannak, vagy különleges szakértelemmel bír. |
| --- | --- |

—

a más jelentős adományozóktól, illetve a TOT kormányának saját programjaiból származó támogatásokat kiegészítő jelleg. A közösségi segítségnyújtást olyan területekre kell összpontosítani, ahol annak komparatív előnyei vannak, vagy különleges szakértelemmel bír.

Ez a szakasz tartalmazza az intézményi kapacitások tömör értékelését is, és amennyiben szükséges, foglalkozik az intézményi fejlesztési, illetve a kapacitásbővítési intézkedések iránti esetleges igénnyel, vagy a kormányzás megerősítését szolgáló intézkedések támogatásával, beleértve adott esetben a pénzügyi, adóügyi és igazságügyi területeken is.

Ha a finanszírozás módjának programok vagy projektek támogatását javasolják, ismertetni kell azokat a rendkívüli és kellően indokolt körülményeket, amelyek nem teszik lehetővé a támogatás költségvetési támogatásként történő nyújtását. Amennyiben a költségvetési támogatás feltételei nem teljesülnek, ismertetni kell azokat az intézkedéseket, amelyeket annak érdekében fognak meghozni, hogy a költségvetési támogatás feltételei megvalósuljanak.

B. RÉSZ:   TERÜLETI PROGRAM

6. fejezet:   Területi program

Ez a fejezet bemutatja a TOT területi programját, amely a stratégiai elemzésen alapszik, és nem mondhat ellent a stratégiai elemzésnek. A területi program az EPD szerves része és a következő szakaszokból kell állnia:

A. LEHETŐSÉG:   ÁGAZATI POLITIKAI TÁMOGATÁSI PROGRAM

Megjelölés

| Cím | |
| --- | --- |
| Összes költség | Adja meg: EK-hozzájárulás és adott esetben a kedvezményezett TOT hozzájárulásai (és adott esetben egyéb adományozók hozzájárulásai) |
| Támogatási módszer/kezelési mód | Ágazati politikai támogatási program:






  — | az ágazat költségvetésének támogatása (központosított kezelés), |

Cím

Összes költség

Adja meg: EK-hozzájárulás és adott esetben a kedvezményezett TOT hozzájárulásai (és adott esetben egyéb adományozók hozzájárulásai)

Támogatási módszer/kezelési mód

Ágazati politikai támogatási program:

—

az ágazat költségvetésének támogatása (központosított kezelés),

| — | összevont alap (központosított (közvetlen vagy közvetett/decentralizált)/vagy közös kezelés), |
| --- | --- |

—

összevont alap (központosított (közvetlen vagy közvetett/decentralizált)/vagy közös kezelés),

| — | projektmódozat ((közvetlen vagy közvetett) központosított/decentralizált/vagy közös kezelés). |
| --- | --- |

—

projektmódozat ((közvetlen vagy közvetett) központosított/decentralizált/vagy közös kezelés).

DAC-kód

Ágazat

1.   Indoklás és a TOT háttere

Gazdasági és társadalmi helyzet

Fő következtetések a makrogazdasági helyzet értékeléséről, különösen a közép- és hosszú távú kilátásokkal kapcsolatban.

Amennyiben a finanszírozás módjaként költségvetési támogatást alkalmaznak, adja meg a következőket:

| — | Makrogazdasági helyzet: a GDP szerkezete; a GDP növekedését és az inflációt magában foglaló friss gazdasági teljesítmény adatok és várható tendenciák; államháztartás, költségvetési hiány, államadósság terhe és hátralék összege; a kulcsfontosságú ágazatokra fordított összegek hányada; fizetési mérleg, folyó fizetési mérleg és tőkemozgások mérlege, tartalékok; monetáris helyzet; a külső támogatások szerepe a gazdaságban; kapcsolat a Nemzetközi Valutaalappal. |
| --- | --- |

—

Makrogazdasági helyzet: a GDP szerkezete; a GDP növekedését és az inflációt magában foglaló friss gazdasági teljesítmény adatok és várható tendenciák; államháztartás, költségvetési hiány, államadósság terhe és hátralék összege; a kulcsfontosságú ágazatokra fordított összegek hányada; fizetési mérleg, folyó fizetési mérleg és tőkemozgások mérlege, tartalékok; monetáris helyzet; a külső támogatások szerepe a gazdaságban; kapcsolat a Nemzetközi Valutaalappal.

| — | A szegénység profilja és tendenciái: a lakosság egy főre eső reál GDP-jének alakulása; a gazdasági növekedési ráta és a szegénység csökkentésének kihívása közötti összefüggés; a szegénységet mérő felmérések eredményei; a fő szociális mutatók helyzete más országokhoz viszonyítva; az elmúlt évek mutatóinak alakulása (amennyiben rendelkezésre állnak). |
| --- | --- |

—

A szegénység profilja és tendenciái: a lakosság egy főre eső reál GDP-jének alakulása; a gazdasági növekedési ráta és a szegénység csökkentésének kihívása közötti összefüggés; a szegénységet mérő felmérések eredményei; a fő szociális mutatók helyzete más országokhoz viszonyítva; az elmúlt évek mutatóinak alakulása (amennyiben rendelkezésre állnak).

| — | A költségvetési támogatásra vonatkozó jogosultsági feltétel teljesül, tehát fennáll a kellőképpen stabil makrogazdasági helyzet. |
| --- | --- |

—

A költségvetési támogatásra vonatkozó jogosultsági feltétel teljesül, tehát fennáll a kellőképpen stabil makrogazdasági helyzet.

A kedvezményezett TOT együttműködési politikája

Fő politika, stratégiai prioritások és irányok:

| — | A nemzeti fejlesztési politika és stratégia fő jellemzői (jelenlegi helyzet elemzése, politikai és stratégiai nyilatkozat, cselekvési terv(ek), középtávú pénzügyi terv és költségvetés, teljesítménymérés, -ellenőrzés és -értékelés). |
| --- | --- |

—

A nemzeti fejlesztési politika és stratégia fő jellemzői (jelenlegi helyzet elemzése, politikai és stratégiai nyilatkozat, cselekvési terv(ek), középtávú pénzügyi terv és költségvetés, teljesítménymérés, -ellenőrzés és -értékelés).

| — | A politika és stratégia valósághűsége (például gazdasági növekedés és szegénység csökkentése közötti kapcsolat, stratégiai irányok). |
| --- | --- |

—

A politika és stratégia valósághűsége (például gazdasági növekedés és szegénység csökkentése közötti kapcsolat, stratégiai irányok).

| — | A kormány általános és az ágazati minisztérium konkrét felelősségvállalása a politikáért és a stratégiáért. |
| --- | --- |

—

A kormány általános és az ágazati minisztérium konkrét felelősségvállalása a politikáért és a stratégiáért.

A kormányzati ágazati program

A kormányzati ágazati program eredete és státusa:

| — | Az ágazati politikára, az ágazati költségvetésre és (amennyiben rendelkezésre áll) a középtávú pénzügyi tervre vonatkozó értékelés fő ténymegállapításai, valamint a területi stratégiai keretrendszerrel való kapcsolatuk. |
| --- | --- |

—

Az ágazati politikára, az ágazati költségvetésre és (amennyiben rendelkezésre áll) a középtávú pénzügyi tervre vonatkozó értékelés fő ténymegállapításai, valamint a területi stratégiai keretrendszerrel való kapcsolatuk.

| — | Az intézményi kapacitás felmérése. |
| --- | --- |

—

Az intézményi kapacitás felmérése.

| — | Az ágazati politikák és stratégiák végrehajtásának ellenőrzésére szolgáló átfogó keretrendszer. |
| --- | --- |

—

Az ágazati politikák és stratégiák végrehajtásának ellenőrzésére szolgáló átfogó keretrendszer.

Amennyiben a finanszírozás módjaként költségvetési támogatást alkalmaznak, adja meg az államháztartás irányításának felmérésére vonatkozó fő következtetéseket:

| — | A meglévő államháztartás-irányítási rendszer minősége, beleértve az ágazatokra vonatkozó esetleges egyedi államháztartás-irányítási kérdéseket és reformokat is; |
| --- | --- |

—

A meglévő államháztartás-irányítási rendszer minősége, beleértve az ágazatokra vonatkozó esetleges egyedi államháztartás-irányítási kérdéseket és reformokat is;

| — | Az államháztartás-irányítás tökéletesítését szolgáló folyamat értékelése; |
| --- | --- |

—

Az államháztartás-irányítás tökéletesítését szolgáló folyamat értékelése;

Amennyiben költségvetési támogatást alkalmaznak, jelölje meg, ha a vonatkozó jogosultsági feltételek teljesültek:

| — | pontosan meghatározott ágazati politika, és |
| --- | --- |

—

pontosan meghatározott ágazati politika, és

| — | pontosan meghatározott program az államháztartás irányításának tökéletesítésére. |
| --- | --- |

—

pontosan meghatározott program az államháztartás irányításának tökéletesítésére.

Összegyűjtött tapasztalatok

Hivatkozás a vonatkozó korábbi intézkedések felülvizsgálataira, felméréseire, ellenőrzési eredményeire és értékeléseire.

Kiegészítő intézkedések

Az EK folyamatban lévő intézkedéseinek általános áttekintése; más adományozók és/vagy a kedvezményezett TOT-nak ezen intézkedést kiegészítő intézkedései.

Adományozók koordinációja

A kedvezményezett TOT-tal és/vagy egyéb adományozókkal, nevezetesen a tagállamokkal való koordináció eljárásának leírása.

2.   Leírás

Célkitűzések és a várható eredmények

A kormányzati ágazati program célkitűzései és fő elemei, valamint ezen ágazati politikai támogatási program azon programhoz kapcsolódó célkitűzései.

A kormányzati ágazati program és az ágazati politikai támogatási program várható eredményei; az ágazati politikai támogatási program alapján vállalt egyedi tevékenységek.

Érdekelt felek

A fő érdekelt felek, köztük a kedvezményezettek leírása; konzultáció a civil társadalommal és más partnerekkel; az intézményi kapacitás tulajdonlási viszonyai és felmérése.

Kockázatok és átvállalások

A fő kockázatok megjelölése és az enyhítő intézkedések áttekintése; a javasolt intézkedés fenntarthatóságát igazoló elemek. Ha finanszírozási módként költségvetési támogatást alkalmaznak, a jogosultsági feltételekkel kapcsolatos kockázatokat meg kell említeni.

Több területhez is kapcsolódó kérdések

Környezeti fenntarthatóság, nemek közötti egyenlőség, felelősségteljes kormányzás és emberi jogok.

3.   Végrehajtási kérdések

Végrehajtás módja

A kiválasztott finanszírozási módnak megfelelően válassza ki a vonatkozó lehetőséget:

| — | Központosított kezelés. |
| --- | --- |

—

Központosított kezelés.

| — | Valamely nemzetközi szervezettel történt megállapodás aláírása alapján közös kezelés. |
| --- | --- |

—

Valamely nemzetközi szervezettel történt megállapodás aláírása alapján közös kezelés.

| — | Valamely TOT-tal történt finanszírozási megállapodás aláírása alapján decentralizált kezelés (részben központosított végrehajtás, illetve részben decentralizált végrehajtás esetén ezt a lehetőséget válassza).
  Decentralizált közbeszerzési szerződések és támogatás odaítélési eljárások esetén:






  — | a Bizottság az 50 000 EUR-t meghaladó közbeszerzési szerződések szerződéskötési eljárásait előzetesen, az 50 000 EUR-val egyenlő vagy az alatti közbeszerzési szerződések szerződéskötési eljárásait pedig utólagosan ellenőrzi,
  vagy |
| --- | --- | --- |

—

Valamely TOT-tal történt finanszírozási megállapodás aláírása alapján decentralizált kezelés (részben központosított végrehajtás, illetve részben decentralizált végrehajtás esetén ezt a lehetőséget válassza).

Decentralizált közbeszerzési szerződések és támogatás odaítélési eljárások esetén:

—

a Bizottság az 50 000 EUR-t meghaladó közbeszerzési szerződések szerződéskötési eljárásait előzetesen, az 50 000 EUR-val egyenlő vagy az alatti közbeszerzési szerződések szerződéskötési eljárásait pedig utólagosan ellenőrzi,

vagy

| — | a Bizottság utólag ellenőrzi a szerződéskötési eljárásokat (a teljes decentralizáció csak akkor választható, ha a decentralizáció pénzügyi szabályzatban meghatározott feltételei teljes mértékben teljesülnek). |
| --- | --- |

—

a Bizottság utólag ellenőrzi a szerződéskötési eljárásokat (a teljes decentralizáció csak akkor választható, ha a decentralizáció pénzügyi szabályzatban meghatározott feltételei teljes mértékben teljesülnek).

A kifizetések decentralizációja esetén (csak akkor lehetséges, ha a vonatkozó szerződések odaítélési eljárásait decentralizálták):

| — | a működési költségek és szerződések kifizetései a program becslések alapján a következő plafonértékekig decentralizáltak:








  Építési beruházások | Áruk beszerzése | Szolgáltatások | Támogatások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| < 300 000 EUR | < 150 000 EUR | < 200 000 EUR | ≤ 100 000 EUR |

—

a működési költségek és szerződések kifizetései a program becslések alapján a következő plafonértékekig decentralizáltak:

Építési beruházások

Áruk beszerzése

Szolgáltatások

Támogatások

< 300 000 EUR

< 150 000 EUR

< 200 000 EUR

≤ 100 000 EUR

vagy

| — | a kifizetések teljes mértékben decentralizáltak. (a teljes decentralizáció csak akkor választható, ha a decentralizációnak a pénzügyi szabályzatban meghatározott feltételei teljes mértékben teljesülnek). |
| --- | --- |

—

a kifizetések teljes mértékben decentralizáltak. (a teljes decentralizáció csak akkor választható, ha a decentralizációnak a pénzügyi szabályzatban meghatározott feltételei teljes mértékben teljesülnek).

Közbeszerzési és támogatás odaítélési eljárások

Azon tevékenységekre vonatkozóan, amelyek esetében az EK eljárásait kell alkalmazni, a következő szöveget kell módosítás nélkül beilleszteni: »Az intézkedést végrehajtó valamennyi szerződést a kérdéses eljárás elindításának időpontjában hatályban lévő, a külső műveletek végrehajtása céljából a Bizottság által meghatározott és közzétett eljárásoknak és szabványos dokumentumoknak megfelelően kell odaítélni és végrehajtani.«

A következő szöveget kell módosítás nélkül beilleszteni, ha valamely nemzetközi szervezettel kötött megállapodás a meghatározott nemzetközi normáknak megfelelő saját szabályai és eljárásai alkalmazásáról rendelkezik: »Az intézkedést végrehajtó valamennyi szerződést az érintett nemzetközi szervezet által meghatározott és közzétett eljárásoknak és szabványos dokumentumoknak megfelelően kell odaítélni és végrehajtani.«

Amennyiben nem az EK-eljárások, hanem más szabályok és eljárások alkalmazandóak, ezeket az eljárásokat meg kell határozni, és a pénzügyi szabályzatban meghatározott feltételeknek meg kell felelniük.

Költségvetés és ütemezés

A teljes összeg indikatív megoszlása fő összetevők, köztük az értékelés, pénzügyi ellenőrzés és láthatóság szerint. Adott esetben költségvetési tételenként adja meg a kedvezményezett TOT hozzájárulását is, illetve hogy ez a hozzájárulás természetben vagy készpénzben történt.

Amennyiben lehetséges, jelölje meg a finanszírozás támogatásoknak és közbeszerzési szerződéseknek fenntartott hányadát; szerződések esetén jelölje meg a közbeszerzés típusát (szolgáltatások, áruk beszerzése, építési beruházások), illetve támogatások esetén jelölje meg a kedvezményezettek milyen fő kategóriájának szánják azokat.

Adott esetben: Adja meg a közbeszerzési eljárások vagy ajánlattételi felhívások kiírásának indikatív időkereteit.

Ha finanszírozási módként költségvetési támogatást alkalmaznak, adja meg hónapokban a kifizetések indikatív ütemezését, adott esetben az általános és a változó részletek között különbséget téve.

Jelölje meg az intézkedés időtartamát hónapokban, a finanszírozási megállapodás aláírásától számítva (amennyiben nem írnak alá finanszírozási megállapodást, a szerződéskötéstől vagy más végrehajtási megállapodástól számítva).

Teljesítmény-ellenőrzés és a kifizetés feltételei

A teljesítmény-ellenőrzési eljárások leírása.

Az ágazati politikai támogatási program teljesítménymutatói; a kormányzati ágazati programra vonatkozó átfogó teljesítményértékelési keretrendszerrel való összehangoltság; a teljesítmény-ellenőrzés folyamata; igazolás módja; (adott esetben) a teljesítmény mérésének megerősítését szolgáló intézkedések.

Ha a finanszírozás módjaként költségvetési támogatást vagy összevont alapokat választanak: valamennyi részlet kifizetésének általános feltételei; területek, ahol egyedi részletek kifizetésére külön feltételeket határoznak meg.

A kiemelt területhez tartozó politikák terén meg kell határozni a ráfordításokat, a kibocsátásokat, az eredményeket és amennyiben lehetséges, a hatásmutatókat. A mutatóknak figyelembe kell venniük a SMART kritériumokat (egyedi, rövid/középtávon mérhető, megvalósítható, reális és ütemezett), továbbá olyan induló és célszintet, illetve egyértelmű időtartamot kell magukban foglalniuk, amely lehetővé teszi az éves, félidős és záró felülvizsgálatok idején az összehasonlítást.

Értékelés és pénzügyi ellenőrzés

A (félidős, záró, utólagos) értékelések leírása és a pénzügyi ellenőrzések eljárásai.

Kommunikáció és láthatóság

A kommunikációs és láthatósági tevékenységek leírása.

B. LEHETŐSÉG:   ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁS

Megjelölés

| Cím | |
| --- | --- |
| Összes költség | EK-hozzájárulás |
| Támogatási módszer/kezelési mód | Általános költségvetési támogatás –központosított kezelés |
| DAC-kód | | Ágazat | |

Cím

Összes költség

EK-hozzájárulás

Támogatási módszer/kezelési mód

Általános költségvetési támogatás –központosított kezelés

DAC-kód

Ágazat

1.   Indoklás és a TOT háttere

Gazdasági és társadalmi helyzet

Makrogazdasági helyzet: a GDP szerkezete; a GDP növekedését és az inflációt magában foglaló friss gazdasági teljesítmény adatok; államháztartás, költségvetési hiány, államadósság terhe és hátralék összege; a kulcsfontosságú ágazatokra fordított összegek hányada; fizetési mérleg, folyó fizetési mérleg és tőkemozgások mérlege, tartalékok; monetáris helyzet; a külső támogatások szerepe a gazdaságban; a makrogazdasági változók fő múltbeli és várható tendenciáinak összefoglalása; a partnerország és a Nemzetközi Valutaalap közötti kapcsolat leírása; külön a TOT-ra jellemző bármely más makrogazdasági érdekű témák.

A szegénység profilja és tendenciái: a lakosság egy főre eső reál GDP-jének alakulása; a gazdasági növekedési ráta és a szegénység csökkentésének kihívása közötti összefüggés; a szegénységet mérő felmérések eredményei; a fő szociális mutatók helyzete más országokhoz viszonyítva; az elmúlt évek mutatóinak alakulása (amennyiben rendelkezésre állnak).

Jelezze, hogy a költségvetési támogatásra vonatkozó jogosultsági feltétel teljesül, tehát stabilitást elősegítő makrogazdasági politika valósul meg vagy kerül végrehajtásra, illetve hogy ezt a politikát az EK-nak támogatnia szükséges.

A kedvezményezett TOT együttműködési politikája és stratégiája

Fő politika, stratégiai prioritások és irányok:

| — | A TOT politikája és stratégiája:






  — | A TOT politikájának és stratégiájának fő jellemzői (jelenlegi helyzet elemzése, politikai és stratégiai nyilatkozat, cselekvési terv(ek), középtávú pénzügyi terv és költségvetés, teljesítménymérés, -ellenőrzés és -értékelés). |
| --- | --- | --- |

—

A TOT politikája és stratégiája:

—

A TOT politikájának és stratégiájának fő jellemzői (jelenlegi helyzet elemzése, politikai és stratégiai nyilatkozat, cselekvési terv(ek), középtávú pénzügyi terv és költségvetés, teljesítménymérés, -ellenőrzés és -értékelés).

| — | A politika és stratégia valósághűsége (például gazdasági növekedés és szegénység csökkentése közötti kapcsolat, stratégiai irányok). |
| --- | --- |

—

A politika és stratégia valósághűsége (például gazdasági növekedés és szegénység csökkentése közötti kapcsolat, stratégiai irányok).

| — | Felelősségvállalás a politikáért és stratégiáért. |
| --- | --- |

—

Felelősségvállalás a politikáért és stratégiáért.

| — | Teljesítménymérés: olyan, teljesítménymutatókkal bíró ellenőrzési eljárás megléte, amely a célkitűzések megvalósítását méri; összhang a millenniumi fejlesztési célokkal, valamint politikai és gazdasági közelítés az EU-hoz; olyan program létezése, amely az alkalmazott teljesítménymutatók minőségét biztosítja. |
| --- | --- |

—

Teljesítménymérés: olyan, teljesítménymutatókkal bíró ellenőrzési eljárás megléte, amely a célkitűzések megvalósítását méri; összhang a millenniumi fejlesztési célokkal, valamint politikai és gazdasági közelítés az EU-hoz; olyan program létezése, amely az alkalmazott teljesítménymutatók minőségét biztosítja.

| — | Jelölje meg, hogy a költségvetési támogatásra vonatkozó jogosultsági feltétel teljesül, tehát jól meghatározott fejlesztési- vagy reformpolitika és -stratégia valósul meg, vagy kerül végrehajtásra, illetve hogy ezt a politikát az EK-nak támogatnia szükséges. |
| --- | --- |

—

Jelölje meg, hogy a költségvetési támogatásra vonatkozó jogosultsági feltétel teljesül, tehát jól meghatározott fejlesztési- vagy reformpolitika és -stratégia valósul meg, vagy kerül végrehajtásra, illetve hogy ezt a politikát az EK-nak támogatnia szükséges.

(Adott esetben) ágazati politikák

Áttekintés az e program alá tartozó elsődleges területek fő ágazatainak és ágazati politikáinak jellemzőiről.

Államháztartás

Fő államháztartási kérdések két fő területen:

| — | Államháztartás irányítása:






  — | A létező államháztartás-irányítási rendszer minőségének értékelése; |
| --- | --- | --- |

—

Államháztartás irányítása:

—

A létező államháztartás-irányítási rendszer minőségének értékelése;

| — | Az államháztartás-irányítás tökéletesítési folyamatának értékelése, beleértve a TOT hatóságainak elkötelezettségét az államháztartás-irányítás teljesítésének tökéletesítésére; a reformstratégia helytállósága és a végrehajtásának mértéke; az államháztartás-irányítás terén a kapacitásfejlesztési programok koordinációjának és végrehajtásának mértéke és helytállósága. |
| --- | --- |

—

Az államháztartás-irányítás tökéletesítési folyamatának értékelése, beleértve a TOT hatóságainak elkötelezettségét az államháztartás-irányítás teljesítésének tökéletesítésére; a reformstratégia helytállósága és a végrehajtásának mértéke; az államháztartás-irányítás terén a kapacitásfejlesztési programok koordinációjának és végrehajtásának mértéke és helytállósága.

| — | Jelölje meg, hogy a költségvetési támogatásra vonatkozó jogosultsági feltétel teljesül, tehát az államháztartás irányításának tökéletesítésére hiteles és helytálló program létezik. |
| --- | --- |

—

Jelölje meg, hogy a költségvetési támogatásra vonatkozó jogosultsági feltétel teljesül, tehát az államháztartás irányításának tökéletesítésére hiteles és helytálló program létezik.

| — | Nemzeti költségvetés és középtávú pénzügyi terv: a költségvetési támogatás nagysága a költségvetéshez viszonyítva; a költségvetés típusa és fedezete (beleértve a költségvetési bevételek és kiadások szerkezetét); a TOT politikája és stratégiája, és a költségvetési juttatások és kiadások közötti összefüggés; költségvetési stratégia (beleértve a költségvetés fenntarthatóságát, az adósság fenntarthatóságát, a költségvetési szabályokat, a finanszírozási stratégiákat); a gazdaságilag legelőnyösebb megoldásokkal kapcsolatos bármilyen munka; valamint bármilyen középtávú pénzügyi terv státusa (beleértve a fedezetet, a költségvetési folyamatban való integráció mértékét vagy annak hiányát, a politikákkal és stratégiákkal összhangban történő irányváltás mértékét). |
| --- | --- |

—

Nemzeti költségvetés és középtávú pénzügyi terv: a költségvetési támogatás nagysága a költségvetéshez viszonyítva; a költségvetés típusa és fedezete (beleértve a költségvetési bevételek és kiadások szerkezetét); a TOT politikája és stratégiája, és a költségvetési juttatások és kiadások közötti összefüggés; költségvetési stratégia (beleértve a költségvetés fenntarthatóságát, az adósság fenntarthatóságát, a költségvetési szabályokat, a finanszírozási stratégiákat); a gazdaságilag legelőnyösebb megoldásokkal kapcsolatos bármilyen munka; valamint bármilyen középtávú pénzügyi terv státusa (beleértve a fedezetet, a költségvetési folyamatban való integráció mértékét vagy annak hiányát, a politikákkal és stratégiákkal összhangban történő irányváltás mértékét).

Összegyűjtött tapasztalatok

Az összegyűjtött tapasztalatok összefoglalója, beleértve az ezen egyedi programhoz kapcsolódó korábbi intézkedések felülvizsgálatainak, felméréseinek, ellenőrzéseinek és értékeléseinek eredményeit.

Kiegészítő intézkedések

Az EK folyamatban lévő intézkedéseinek általános áttekintése; más adományozók és/vagy a kedvezményezett TOT-nak ezen intézkedést kiegészítő intézkedései.

Adományozók koordinációja

A kedvezményezett TOT-tal és/vagy egyéb adományozókkal, nevezetesen a tagállamokkal való koordináció eljárásának leírása.

2.   Leírás

Célkitűzések

Átfogó célkitűzések: a TOT politikáján és stratégiáján alapszanak, általában véve a széles körű fejlesztési célkitűzésekhez és a millenniumi fejlesztési célokhoz való hozzájárulást foglalják magukban, mint például a gazdasági növekedést, a szegénység csökkentését, a biztonságot és a jószomszédi viszonyt, a világgazdaságban való integrációt, a gazdasági partnerséget.

Cél (egyedi célkitűzés): a TOT politikáján és stratégiáján alapszik, az átfogó stratégia egyedi szempontjaira vonatkozik. Gyakran a makrogazdasági stabilitás javításával, az államháztartás irányításával, reformok végrehajtásával, valamint a kormányzati és szociális szolgáltatások teljesítményének javításával kapcsolatos.

Várható eredmények és fő tevékenységek

Várható eredmények: gyakran a közszektor vagy az államháztartási szektor jobb működésével és az általuk nyújtott árukkal és szolgáltatásokkal, valamint a közrend és a közkiadások kereteinek tökéletesítésével kapcsolatosak. Ezek az áruk és szolgáltatások lennének azok, amelyek az átfogó célkitűzésekhez – mint például a szegénység csökkentése és a millenniumi fejlesztési célok megvalósulása – járulnak hozzá.

A tevékenységek magukban foglalják a politikai párbeszéddel, a kapacitás fejlesztési tevékenységekkel, a költségvetési támogatások kifizetési feltételeinek ellenőrzésével kapcsolatos kérdéseket. Az eszközök (vagy ráfordítások) főként költségvetési támogatásként nyújtott pénzügyi támogatásokra utalnak, megjelölve e támogatások nagyságát a fő makrogazdasági változókhoz viszonyítva.

Érdekelt felek

A fő érdekelt felek, köztük a kedvezményezettek leírása; konzultáció a civil társadalommal és más partnerekkel; az intézményi kapacitás tulajdonosi viszonyai és felmérése.

Kockázatok és átvállalások

A fő kockázatok megjelölése, nevezetesen a jogosultsági feltételekre való tekintettel, valamint az enyhítő intézkedések áttekintése.

Több területhez is kapcsolódó kérdések

Környezeti fenntarthatóság, nemek közötti egyenlőség, felelősségteljes kormányzás és emberi jogok.

3.   Végrehajtási kérdések

Költségvetés és ütemezés

A teljes költségvetés és a kifizetések indikatív ütemezése hónapokban, adott esetben az általános/változó részletek között különbséget téve.

Az intézkedése időtartama hónapokban megadva, a finanszírozási megállapodás aláírásától számítva.

Az intézkedés kiegészítő támogatási intézkedéseit szolgáló költségvetési juttatások.

Költségvetési támogatási módozatok

Adja meg (a megfelelőt): közvetlen/közvetett; célzott/nem célzott; középtávú/rövid távú politika és stratégia.

Közbeszerzési és támogatás-odaítélési eljárások

Csak az olyan kiegészítő támogatások esetében, mint például a technikai segítségnyújtás, pénzügyi ellenőrzés, értékelés. A következő szöveget módosítás nélkül be kell illeszteni: »Az intézkedést végrehajtó valamennyi szerződést a kérdéses eljárás elindításának időpontjában hatályban lévő, a külső műveletek végrehajtása céljából a Bizottság által meghatározott és közzétett eljárásoknak és szabványos dokumentumoknak megfelelően kell odaítélni és végrehajtani.«

Teljesítményellenőrzés és a kifizetés feltételei

A teljesítményellenőrzési eljárások leírása, valamennyi részlet kifizetésének általános feltételei, az egyedi részletek kifizetésének külön feltételei. A kiemelt területhez tartozó politikák terén meg kell határozni a ráfordítást, a kibocsátást, az eredményt és amennyiben lehetséges, a hatásmutatókat. A mutatóknak figyelembe kell venniük a SMART kritériumokat (egyedi, rövid/középtávon mérhető, megvalósítható, reális és ütemezett), továbbá olyan induló és célszintet, illetve egyértelmű időtartamot kell magukban foglalniuk, amely lehetővé teszi az éves, félidős és záró felülvizsgálatok idején az összehasonlítást.

Értékelés és pénzügyi ellenőrzés

A (félidős, záró, utólagos) értékelések leírása és a pénzügyi ellenőrzések eljárásai.

Kommunikáció és láthatóság

A kommunikációs és láthatósági tevékenységek leírása.

C. LEHETŐSÉG:   PROJEKTALAPÚ MEGKÖZELÍTÉS

Megjelölés

| Cím | |
| --- | --- |
| Összes költség | Adja meg: EK-hozzájárulás és adott esetben a kedvezményezett TOT hozzájárulásai (és adott esetben egyéb adományozók hozzájárulásai) |
| Támogatási módszer/kezelési mód | Projektalapú megközelítés – központosított (közvetlen vagy közvetett)/decentralizált/közös kezelés |
| DAC-kód | | Ágazat | |

Cím

Összes költség

Adja meg: EK-hozzájárulás és adott esetben a kedvezményezett TOT hozzájárulásai (és adott esetben egyéb adományozók hozzájárulásai)

Támogatási módszer/kezelési mód

Projektalapú megközelítés – központosított (közvetlen vagy közvetett)/decentralizált/közös kezelés

DAC-kód

Ágazat

1.   Indoklás

Ágazati környezet

Az érintett ágazat vagy tematikus terület (adott esetben regionális szintű) politikái és jellemzői, valamint a fő problémák, amelyek megoldására a projektet szánják.

Összegyűjtött tapasztalatok

Hivatkozás az ezen egyedi projektre vonatkozó korábbi intézkedések felülvizsgálataira, felméréseire, ellenőrzési eredményeire és értékeléseire.

Kiegészítő intézkedések

Az EK folyamatban lévő intézkedéseinek általános áttekintése; más adományozók és/vagy a kedvezményezett TOT-nak ezen intézkedést kiegészítő intézkedései.

Adományozók koordinációja

A kedvezményezett TOT-tal és/vagy egyéb adományozókkal, nevezetesen a tagállamokkal való koordináció eljárásának leírása.

2.   Leírás

Célkitűzések

Az EK-támogatás átfogó célkitűzései és céljai (egyedi célkitűzései).

Várható eredmények és fő tevékenységek

Azon kijelölt problémák orvoslására kiválasztott stratégia, amelyek megoldására a projektet szánják; a várható eredmények ismertetése és annak megjelölése, hogy azok milyen módon valósulhatnak meg.

Érdekelt felek

A fő érdekelt felek, köztük a kedvezményezettek leírása; adott esetben konzultáció a civil társadalommal és más partnerekkel; az intézményi kapacitás tulajdonosi viszonyai és felmérése.

Kockázatok és átvállalások

A fő kockázatok megjelölése és az enyhítő intézkedések áttekintése, beleértve a végrehajtás előtt és során teljesítendő feltételeket; a javasolt intézkedés fenntarthatóságát igazoló elemek.

Több területhez is kapcsolódó kérdések

Környezeti fenntarthatóság, nemek közötti egyenlőség, felelősségteljes kormányzás és emberi jogok.

3.   Végrehajtási kérdések

Végrehajtás módja

A kiválasztott finanszírozási módnak megfelelően válassza ki a vonatkozó lehetőséget:

| — | Központosított kezelés. |
| --- | --- |

—

Központosított kezelés.

| — | Valamely nemzetközi szervezettel történt megállapodás aláírása alapján közös kezelés. |
| --- | --- |

—

Valamely nemzetközi szervezettel történt megállapodás aláírása alapján közös kezelés.

| — | Valamely TOT-tal történt finanszírozási megállapodás aláírása alapján decentralizált kezelés (részben központosított végrehajtás, illetve részben decentralizált végrehajtás esetén ezt a lehetőséget válassza).
  Jelölje meg azokat a feladatokat (közbeszerzési és támogatás-odaítélési eljárások/kifizetések), amelyek központosítását vagy decentralizálását tervezik, valamint az ajánlatkérő(ke)t és kifizető hatóságo(ka)t.
  Decentralizált közbeszerzési szerződések és támogatás-odaítélési eljárások esetén:






  — | a Bizottság az 50 000 EUR-t meghaladó közbeszerzési szerződések szerződéskötési eljárásait előzetesen, az 50 000 EUR-val egyenlő vagy az alatti közbeszerzési szerződések szerződéskötési eljárásait pedig utólagosan ellenőrzi,
  vagy |
| --- | --- | --- |

—

Valamely TOT-tal történt finanszírozási megállapodás aláírása alapján decentralizált kezelés (részben központosított végrehajtás, illetve részben decentralizált végrehajtás esetén ezt a lehetőséget válassza).

Jelölje meg azokat a feladatokat (közbeszerzési és támogatás-odaítélési eljárások/kifizetések), amelyek központosítását vagy decentralizálását tervezik, valamint az ajánlatkérő(ke)t és kifizető hatóságo(ka)t.

Decentralizált közbeszerzési szerződések és támogatás-odaítélési eljárások esetén:

—

a Bizottság az 50 000 EUR-t meghaladó közbeszerzési szerződések szerződéskötési eljárásait előzetesen, az 50 000 EUR-val egyenlő vagy az alatti közbeszerzési szerződések szerződéskötési eljárásait pedig utólagosan ellenőrzi,

vagy

| — | a Bizottság utólag ellenőrzi a szerződéskötési eljárásokat (a teljes decentralizáció csak akkor választható, ha a decentralizációnak a pénzügyi szabályzatban meghatározott feltételei teljes mértékben teljesülnek). |
| --- | --- |

—

a Bizottság utólag ellenőrzi a szerződéskötési eljárásokat (a teljes decentralizáció csak akkor választható, ha a decentralizációnak a pénzügyi szabályzatban meghatározott feltételei teljes mértékben teljesülnek).

A kifizetések decentralizációja esetén (csak akkor lehetséges, ha a vonatkozó szerződések odaítélési eljárásait decentralizálták):

| — | a működési költségek és szerződések kifizetései a programbecslések alapján a következő plafonértékekig decentralizáltak:








  Építési beruházások | Áruk beszerzése | Szolgáltatások | Támogatások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| < 300 000 EUR | < 150 000 EUR | < 200 000 EUR | ≤ 100 000 EUR |

—

a működési költségek és szerződések kifizetései a programbecslések alapján a következő plafonértékekig decentralizáltak:

Építési beruházások

Áruk beszerzése

Szolgáltatások

Támogatások

< 300 000 EUR

< 150 000 EUR

< 200 000 EUR

≤ 100 000 EUR

vagy

| — | a kifizetések teljes mértékben decentralizáltak (a teljes decentralizáció csak akkor választható, ha a decentralizációnak a pénzügyi szabályzatban meghatározott feltételei teljes mértékben teljesülnek). |
| --- | --- |

—

a kifizetések teljes mértékben decentralizáltak (a teljes decentralizáció csak akkor választható, ha a decentralizációnak a pénzügyi szabályzatban meghatározott feltételei teljes mértékben teljesülnek).

Közbeszerzési és támogatás-odaítélési eljárások

Azon tevékenységekre vonatkozóan, amelyek esetében az EK eljárásait kell alkalmazni, a következő szöveget kell módosítás nélkül beilleszteni: »Az intézkedést végrehajtó valamennyi szerződést a kérdéses eljárás elindításának időpontjában hatályban lévő, a külső műveletek végrehajtása céljából a Bizottság által meghatározott és közzétett eljárásoknak és szabványos dokumentumoknak megfelelően kell odaítélni és végrehajtani.«

A következő szöveget kell módosítás nélkül beilleszteni, ha valamely nemzetközi szervezettel kötött megállapodás a meghatározott nemzetközi normáknak megfelelő saját szabályai és eljárásai alkalmazásáról rendelkezik: »Az intézkedést végrehajtó valamennyi szerződést az érintett nemzetközi szervezet által meghatározott és közzétett eljárásoknak és szabványos dokumentumoknak megfelelően kell odaítélni és végrehajtani.«

Amennyiben nem az EK-eljárások, hanem más szabályok és eljárások alkalmazandóak, ezeket az eljárásokat meg kell határozni, és a pénzügyi szabályzatban meghatározott feltételeknek meg kell felelniük.

Költségvetés és ütemezés

A teljes összeg indikatív megoszlása fő összetevők, köztük az értékelés, pénzügyi ellenőrzés és láthatóság szerint. Adott esetben költségvetési tételenként adja meg a kedvezményezett TOT hozzájárulását is, illetve hogy ez a hozzájárulás természetben vagy készpénzben történt.

Amennyiben lehetséges, jelölje meg a finanszírozás támogatásoknak és közbeszerzési szerződéseknek fenntartott hányadát; szerződések esetén jelölje meg a közbeszerzés típusát (szolgáltatások, áruk beszerzése, építési beruházások), illetve támogatások esetén jelölje meg a kedvezményezettek milyen fő kategóriájának szánják azokat.

Adott esetben adja meg a közbeszerzési eljárások vagy ajánlattételi felhívások kiírásának indikatív időkereteit.

Az intézkedés tervezett időtartama hónapokban, a finanszírozási megállapodás aláírásától számítva (amennyiben nem írnak alá finanszírozási megállapodást, a szerződéskötéstől vagy más végrehajtási megállapodástól számítva).

Teljesítmény-ellenőrzés

A teljesítmény-ellenőrzési eljárások leírása; az előrehaladást mérő fő mutatók áttekintése. A kiemelt területhez tartozó politikák terén meg kell határozni a ráfordításokat, a kibocsátásokat, az eredményeket és amennyiben lehetséges, a hatásmutatókat. A mutatóknak figyelembe kell venniük a SMART kritériumokat (egyedi, rövid/középtávon mérhető, megvalósítható, reális és ütemezett), továbbá olyan induló és célszintet, illetve egyértelmű időtartamot kell magukban foglalniuk, amely lehetővé teszi az éves, félidős és záró felülvizsgálatok idején az összehasonlítást.

Értékelés és pénzügyi ellenőrzés

A (félidős, záró, utólagos) értékelések leírása és a pénzügyi ellenőrzések eljárásai.

Kommunikáció és láthatóság

A kommunikációs és láthatósági tevékenységek leírása.”

---

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/55 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/55

---

A BIZOTTSÁG 1425/2007/EK RENDELETE

(2007. december 3.)

a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES IV övezetben és a IIa övezet közösségi vizein folytatott közönségestőkehal-halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2007. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2007. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2007. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt hajózó, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 3-án.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1967/2006/EK rendelettel (HL L 409., 2006.12.30., 11. o.) módosított rendelet, helyesbítve: HL L 36., 2007.2.8., 6. o.

2

(3)  HL L 15., 2007.1.20., 1. o. A legutóbb a 898/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 196., 2007.7.28., 22. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 78 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány | COD/2AC4. |
| Faj | Közönséges tőkehal (Gadus morhua) |
| Övezet | IV övezet és a IIa övezet közösségi vizei |
| Időpont | 2007.11.15. |

Szám

78

Tagállam

Belgium

Állomány

COD/2AC4.

Faj

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

Övezet

IV övezet és a IIa övezet közösségi vizei

Időpont

2007.11.15.

---

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/57

---

A BIZOTTSÁG 1426/2007/EK RENDELETE

(2007. december 3.)

a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES VIIb–k, VIII, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet közösségi vizein folytatott közönségestőkehal-halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2007. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2007. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2007. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt hajózó, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 3-án.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1967/2006/EK rendelettel (HL L 409., 2006.12.30., 11. o.) módosított rendelet, helyesbítve: HL L 36., 2007.2.8., 6. o.

2

(3)  HL L 15., 2007.1.20., 1. o. A legutóbb a 898/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 196., 2007.7.28., 22. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 79 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány | COD/7X7A34 |
| Faj | Közönséges tőkehal (Gadus morhua) |
| Övezet | A VIIb–k, VIII, IX és X övezet, valamint a CECAF 34.1.1 övezet közösségi vizei |
| Időpont | 2007.11.15. |

Szám

79

Tagállam

Belgium

Állomány

COD/7X7A34

Faj

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

Övezet

A VIIb–k, VIII, IX és X övezet, valamint a CECAF 34.1.1 övezet közösségi vizei

Időpont

2007.11.15.

---

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/59

---

A BIZOTTSÁG 1427/2007/EK RENDELETE

(2007. december 3.)

a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES IV övezet közösségi vizein folytatott északimenyhal-halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2007. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2007. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2007. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2007. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt hajózó, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 3-án.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1967/2006/EK rendelettel (HL L 409., 2006.12.30., 11. o.) módosított rendelet, helyesbítve: HL L 36., 2007.2.8., 6. o.

2

(3)  HL L 15., 2007.1.20., 1. o. A legutóbb a 898/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 196., 2007.7.28., 22. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 80 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány | LIN/04. |
| Faj | Északi menyhal (Molva molva) |
| Övezet | a ICES IV övezet közösségi vizei |
| Időpont | 2007.11.15. |

Szám

80

Tagállam

Belgium

Állomány

LIN/04.

Faj

Északi menyhal (Molva molva)

Övezet

a ICES IV övezet közösségi vizei

Időpont

2007.11.15.

---

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/61 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/61

---

A BIZOTTSÁG 1428/2007/EK RENDELETE

(2007. december 4.)

az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke első bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 999/2001/EK rendelet VII. melléklete előírja azokat az intézkedéseket, amelyeket a juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának (transmissible spongiform encephalopathy, TSE) megállapítását követően annak felszámolása céljából végre kell hajtani. |
| --- | --- |

(1)

A 999/2001/EK rendelet VII. melléklete előírja azokat az intézkedéseket, amelyeket a juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának (transmissible spongiform encephalopathy, TSE) megállapítását követően annak felszámolása céljából végre kell hajtani.

| (2) | A 2005. július 15-i TSE-ütemtervre vonatkozó bizottsági közlemény (2) keretében, és a 2006–2007-es TSE-re vonatkozó (3), 2006. november 21-i egészségügyi és fogyasztóvédelmi főigazgatósági (SANCO) munkaprogrammal összhangban a Bizottság elfogadta az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., III., VII. és X. mellékletének módosításáról szóló, 2007. június 26-i 727/2007/EK rendeletet. Az ekképp módosított 999/2001/EK rendelet előír bizonyos intézkedéseket, amelyeket a juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának (TSE) megállapítását követően egy gazdaságban be kell vezetni, ha ott kizárták a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmának (BSE) jelenlétét. |
| --- | --- |

(2)

A 2005. július 15-i TSE-ütemtervre vonatkozó bizottsági közlemény (2) keretében, és a 2006–2007-es TSE-re vonatkozó (3), 2006. november 21-i egészségügyi és fogyasztóvédelmi főigazgatósági (SANCO) munkaprogrammal összhangban a Bizottság elfogadta az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., III., VII. és X. mellékletének módosításáról szóló, 2007. június 26-i 727/2007/EK rendeletet. Az ekképp módosított 999/2001/EK rendelet előír bizonyos intézkedéseket, amelyeket a juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának (TSE) megállapítását követően egy gazdaságban be kell vezetni, ha ott kizárták a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmának (BSE) jelenlétét.

| (3) | Mivel tudvalevőleg nagy különbségek vannak közösségszerte a juh- és kecskefélék mezőgazdasági ágazatában, a 727/2007/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet értelmében lehetőség van alternatív szakpolitikai intézkedések meghozatalára is abban az esetben, ha erről közösségi szinten összehangolt szabályozás születik. |
| --- | --- |

(3)

Mivel tudvalevőleg nagy különbségek vannak közösségszerte a juh- és kecskefélék mezőgazdasági ágazatában, a 727/2007/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet értelmében lehetőség van alternatív szakpolitikai intézkedések meghozatalára is abban az esetben, ha erről közösségi szinten összehangolt szabályozás születik.

| (4) | A 727/2007/EK rendelet szerinti módosítását megelőzően a 999/2001/EK rendelet VII. melléklete eltérés alkalmazását írta elő a fertőző szivacsos agyvelőbántalom (TSE) egy gazdaságban való jelenlétének megállapítását követően a juh- és kecskefélék megsemmisítésére vonatkozóan. Ennek értelmében bizonyos feltételek mellett a tagállamok dönthettek úgy, hogy legfeljebb öt tenyészévvel későbbre halasztják az állat megsemmisítését. A módosított 999/2001/EK rendelet VII. melléklete mindazonáltal már nem tartalmazta ezt az eltérést, mivel arra nem volt szükség a továbbiakban. |
| --- | --- |

(4)

A 727/2007/EK rendelet szerinti módosítását megelőzően a 999/2001/EK rendelet VII. melléklete eltérés alkalmazását írta elő a fertőző szivacsos agyvelőbántalom (TSE) egy gazdaságban való jelenlétének megállapítását követően a juh- és kecskefélék megsemmisítésére vonatkozóan. Ennek értelmében bizonyos feltételek mellett a tagállamok dönthettek úgy, hogy legfeljebb öt tenyészévvel későbbre halasztják az állat megsemmisítését. A módosított 999/2001/EK rendelet VII. melléklete mindazonáltal már nem tartalmazta ezt az eltérést, mivel arra nem volt szükség a továbbiakban.

| (5) | A 2007. július 17-én az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságához benyújtott T-257/07 R. sz. ügyben Franciaország kereseti kérelemmel élt az Európai Bizottság ellen, amelyben a 727/2007/EK rendeletben megállapított egyes rendelkezések megsemmisítését kérte, különös tekintettel a TSE-vel fertőzött állatállományra vonatkozó intézkedésekre, vagy akár az egész rendelet visszavonását. A 2007. szeptember 28-án meghozott végzésében a Bíróság ideiglenes intézkedésként felfüggesztette az említett rendelkezések alkalmazását a jogerős ítélet meghozataláig. |
| --- | --- |

(5)

A 2007. július 17-én az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságához benyújtott T-257/07 R. sz. ügyben Franciaország kereseti kérelemmel élt az Európai Bizottság ellen, amelyben a 727/2007/EK rendeletben megállapított egyes rendelkezések megsemmisítését kérte, különös tekintettel a TSE-vel fertőzött állatállományra vonatkozó intézkedésekre, vagy akár az egész rendelet visszavonását. A 2007. szeptember 28-án meghozott végzésében a Bíróság ideiglenes intézkedésként felfüggesztette az említett rendelkezések alkalmazását a jogerős ítélet meghozataláig.

| (6) | A végzés következtében a tagállamoknak nincs lehetőségük arra, hogy a felfüggesztett intézkedéseket a továbbiakban is alkalmazzák. Ebből kifolyólag egyes tagállamok számára nehézséget okozhat az érintett állatok azonnali megsemmisítése. |
| --- | --- |

(6)

A végzés következtében a tagállamoknak nincs lehetőségük arra, hogy a felfüggesztett intézkedéseket a továbbiakban is alkalmazzák. Ebből kifolyólag egyes tagállamok számára nehézséget okozhat az érintett állatok azonnali megsemmisítése.

| (7) | Ezért újra be kell vezetni azokat az eltéréseket, amelyek a 727/2007/EK rendelet módosításainak meghozatala előtt a 999/2001/EK rendelet VII. mellékletének vonatkozó rendelkezéseire érvényben voltak, hogy az érintett állatok megsemmisítését az említett végzés meghozatalától számított legfeljebb öt tenyészévvel el lehessen halasztani azokban a tagállamokban, amelyekben az ARR allél gyakorisága alacsony az állományokban, illetve a gazdaságokban, vagy ahol ez a beltenyészet elkerülése végett szükségesnek tűnik. |
| --- | --- |

(7)

Ezért újra be kell vezetni azokat az eltéréseket, amelyek a 727/2007/EK rendelet módosításainak meghozatala előtt a 999/2001/EK rendelet VII. mellékletének vonatkozó rendelkezéseire érvényben voltak, hogy az érintett állatok megsemmisítését az említett végzés meghozatalától számított legfeljebb öt tenyészévvel el lehessen halasztani azokban a tagállamokban, amelyekben az ARR allél gyakorisága alacsony az állományokban, illetve a gazdaságokban, vagy ahol ez a beltenyészet elkerülése végett szükségesnek tűnik.

| (8) | A 999/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 999/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezetének 2.3. pontja a következő f) ponttal egészül ki:

| „f) | Az a tagállam, amelyben az ARR allél gyakorisága alacsony az állományokban és a gazdaságokban, vagy ahol ez a beltenyészet elkerülése végett szükségesnek tűnik, a 2.3. b) pont i. és ii. alpontja értelmében legfeljebb öt tenyészévvel elhalaszthatja az állatok megsemmisítését.” |
| --- | --- |

„f)

Az a tagállam, amelyben az ARR allél gyakorisága alacsony az állományokban és a gazdaságokban, vagy ahol ez a beltenyészet elkerülése végett szükségesnek tűnik, a 2.3. b) pont i. és ii. alpontja értelmében legfeljebb öt tenyészévvel elhalaszthatja az állatok megsemmisítését.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2007. szeptember 28-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 4-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o. A legutóbb a 727/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 165., 2007.6.27., 8. o.) módosított rendelet.

1

(2)  KOM(2005) 322 végleges.

2

(3)  SEK(2006) 1527.

3

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/63 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/63

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. október 22.)

egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael állam közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodásnak a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvének aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

(2007/786/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 310. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával összefüggésben,

tekintettel a 2005-ös csatlakozási okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | 2006. október 23-án a Tanács az Európai Közösség és tagállamai nevében felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen Izraellel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás (1) (a továbbiakban: euro-mediterrán megállapodás) kiigazításának szándékával a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából. |
| --- | --- |

(1)

2006. október 23-án a Tanács az Európai Közösség és tagállamai nevében felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen Izraellel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás (1) (a továbbiakban: euro-mediterrán megállapodás) kiigazításának szándékával a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából.

| (2) | A tárgyalások a Bizottság megelégedésével lezárultak. |
| --- | --- |

(2)

A tárgyalások a Bizottság megelégedésével lezárultak.

| (3) | Az Izraellel egyeztetett jegyzőkönyv szövege a 9. cikk (2) bekezdésében rendelkezik a jegyzőkönyv hatálybalépése előtt annak ideiglenes alkalmazásáról. |
| --- | --- |

(3)

Az Izraellel egyeztetett jegyzőkönyv szövege a 9. cikk (2) bekezdésében rendelkezik a jegyzőkönyv hatálybalépése előtt annak ideiglenes alkalmazásáról.

| (4) | A jegyzőkönyvet az Európai Közösség és tagállamai nevében alá kell írni, és – annak későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel – ideiglenesen alkalmazni kell, |
| --- | --- |

(4)

A jegyzőkönyvet az Európai Közösség és tagállamai nevében alá kell írni, és – annak későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel – ideiglenesen alkalmazni kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének aláírása az Európai Közösség és tagállamai nevében jóváhagyásra kerül, figyelemmel az említett jegyzőkönyv megkötésére.

A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek az Európai Közösség és tagállamai nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel a jegyzőkönyv megkötésére.

3. cikk

A viszonosságra is figyelemmel, a jegyzőkönyvet 2007. január 1-től a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

Kelt Luxembourgban, 2007. október 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. SILVA

---

(1)  HL L 147., 2000.6.21., 3. o.

1

---

JEGYZŐKÖNYV

az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael állam közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodáshoz a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,

A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

ROMÁNIA,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

(a továbbiakban: a tagállamok) képviseletében az Európai Unió Tanácsa

és

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, (a továbbiakban: Közösség) képviseletében az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága,

egyrészről, és

IZRAEL ÁLLAM (a továbbiakban: Izrael)

másrészről

MIVEL az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodást (a továbbiakban: euro-mediterrán megállapodás) 1995. november 20-án Brüsszelben aláírták, és az 2000. június 1-jén hatályba lépett;

MIVEL a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést és az ahhoz tartozó okmányt 2005. április 25-én Luxembourgban aláírták, és az 2007. január 1-jén hatályba lépett;

MIVEL a 2005-ös csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdése szerint az új feleknek az euro-mediterrán megállapodáshoz történő csatlakozásáról e megállapodást kiegészítő jegyzőkönyv megkötésével kell megállapodni;

MIVEL az euro-mediterrán megállapodás 21. cikke szerint a Közösség és Izrael konzultációt folytattak a kölcsönös érdekeik figyelembevételének biztosítása érdekében,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

A Bolgár Köztársaság és Románia (a továbbiakban: új tagállamok) az euro-mediterrán megállapodás feleivé válnak, és a többi tagállamhoz hasonló módon, elfogadják és tudomásul veszik az euro-mediterrán megállapodás, valamint az ahhoz fűzött közös nyilatkozatok, nyilatkozatok és levélváltások szövegét.

ELSŐ FEJEZET

AZ EURO-MEDITERRÁN MEGÁLLAPODÁS SZÖVEGÉNEK MÓDOSÍTÁSAI, BELEÉRTVE A MEGÁLLAPODÁS MELLÉKLETEIT ÉS JEGYZŐKÖNYVEIT

2. cikk

Mezőgazdasági, feldolgozott mezőgazdasági és halászati termékek

(1)   Az euro-mediterrán megállapodás VI. mellékletének az Izraelből származó áruk Közösségbe történő bevitelére vonatkozó vámengedményeket megállapító 1. táblázatát egy további vámengedmény egészíti ki, amelyet az alábbiak szerint határoztak meg:

| „KN-kód (1) | Árumegnevezés (2) | Éves kontingens
  (tonna) | Kontingenshatáron belüli engedmény |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 2106 90 98 | Citrusfélékből készített, tejet és tejterméket nem tartalmazó alapanyag alkoholmentes italokhoz, legalább 30 tömegszázalék gyümölcslésűrítmény-tartalommal és legfeljebb 50 tömegszázalék szacharóztartalommal | 5 550 (3) | A mezőgazdasági alkotóelem 33 %-os csökkentése |

„KN-kód (1)

Árumegnevezés (2)

Éves kontingens

(tonna)

Kontingenshatáron belüli engedmény

ex 2106 90 98

Citrusfélékből készített, tejet és tejterméket nem tartalmazó alapanyag alkoholmentes italokhoz, legalább 30 tömegszázalék gyümölcslésűrítmény-tartalommal és legfeljebb 50 tömegszázalék szacharóztartalommal

5 550 (3)

A mezőgazdasági alkotóelem 33 %-os csökkentése

(2)   A mezőgazdasági, feldolgozott mezőgazdasági és halászati termékekre vonatkozó kétoldalú kedvezmények kiigazításához a felek további vámengedményekben állapodnak meg a mellékletben rögzített rendelkezéseknek megfelelően.

3. cikk

Származási szabályok

A 4. jegyzőkönyv a következőképpen módosul:

| 1. | a 3. cikk (1) bekezdésben és a 4. cikk (1) bekezdésben az új tagállamokra való hivatkozást el kell hagyni; |
| --- | --- |

1.

a 3. cikk (1) bekezdésben és a 4. cikk (1) bekezdésben az új tagállamokra való hivatkozást el kell hagyni;

| 2. | a IVa. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
  „Bolgár nyelvű változat
  Износителят на продуктите, които се обхващатот този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен когато ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).
  Spanyol nyelvű változat
  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación clara en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).
  Cseh nyelvű változat
  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
  Dán nyelvű változat
  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
  Német nyelvű változat
  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
  Észt nyelvű változat
  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
  Görög nyelvű változat
  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
  Angol nyelvű változat
  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
  Francia nyelvű változat
  L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (2).
  Olasz nyelvű változat
  L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo espressa indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
  Lett nyelvű változat
  Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2).
  Litván nyelvű változat
  Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinès liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinès kilmés prekés.
  Magyar nyelvű változat
  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.
  Máltai nyelvű változat
  L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2).
  Holland nyelvű változat
  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).
  Lengyel nyelvű változat
  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
  Portugál nyelvű változat
  O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
  Román nyelvű változat
  Exportatorul produselor la care se referă acest document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).
  Szlovén nyelvű változat
  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
  Szlovák nyelvű változat
  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
  Finn nyelvű változat
  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).
  Svéd nyelvű változat
  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
  Héber nyelvű változat

  ” |
| --- | --- |

2.

a IVa. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„Bolgár nyelvű változat

Износителят на продуктите, които се обхващатот този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен когато ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

1

2

Spanyol nyelvű változat

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación clara en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

o

1

2

Cseh nyelvű változat

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

1

2

Dán nyelvű változat

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

1

2

Német nyelvű változat

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

1

2

Észt nyelvű változat

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

1

2

Görög nyelvű változat

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

1

2

Angol nyelvű változat

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

1

2

Francia nyelvű változat

L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (2).

o

1

2

Olasz nyelvű változat

L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo espressa indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

1

2

Lett nyelvű változat

Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2).

1

2

Litván nyelvű változat

Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinès liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinès kilmés prekés.

1

2

Magyar nyelvű változat

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

1

2

Máltai nyelvű változat

L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2).

1

2

Holland nyelvű változat

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

1

2

Lengyel nyelvű változat

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

1

2

Portugál nyelvű változat

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

o

1

2

Román nyelvű változat

Exportatorul produselor la care se referă acest document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

1

2

Szlovén nyelvű változat

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

1

2

Szlovák nyelvű változat

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

1

2

Finn nyelvű változat

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

1

2

Svéd nyelvű változat

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

1

2

Héber nyelvű változat

Image”

| 3. | a IVb. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
  „Bolgár nyelvű változat
  Износителят на продуктите, които се обхващат от този документ [митническо разрешение No ... (1)] декларира, че освен когато ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2):






  — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- | --- |

3.

a IVb. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„Bolgár nyelvű változat

Износителят на продуктите, които се обхващат от този документ [митническо разрешение No ... (1)] декларира, че освен когато ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2):

1

2

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Spanyol nyelvű változat

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación clara en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial. ... (2):

o

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Cseh nyelvű változat

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Dán nyelvű változat

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Német nyelvű változat

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind:

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Észt nyelvű változat

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti:

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Görög nyelvű változat

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Angol nyelvű változat

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin:

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Francia nyelvű változat

L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (2):

o

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Olasz nyelvű változat

L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo espressa indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Lett nyelvű változat

Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Litván nyelvű változat

Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės:

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Magyar nyelvű változat

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak:

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Máltai nyelvű változat

L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Holland nyelvű változat

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Lengyel nyelvű változat

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie:

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Portugál nyelvű változat

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2):

o

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Román nyelvű változat

Exportatorul produselor la care se referă acest document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Szlovén nyelvű változat

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo:

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Szlovák nyelvű változat

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Finn nyelvű változat

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Svéd nyelvű változat

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Héber nyelvű változat

Image”

MÁSODIK FEJEZET:

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

4. cikk

Származási igazolások és igazgatási együttműködés

(1)   Az akár Izrael, akár egy új tagállam által a közöttük alkalmazott kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások vagy autonóm intézkedések alapján megfelelően kibocsátott származási igazolásokat ezen jegyzőkönyv értelmében az adott országokban elfogadják, feltéve, hogy:

| a) | az ilyen származási igazolások beszerzése az euro-mediterrán megállapodásban megállapított kedvezményes tarifális intézkedések vagy az általános közösségi preferenciarendszer alapján kedvezményes tarifális elbánást biztosít; |
| --- | --- |

a)

az ilyen származási igazolások beszerzése az euro-mediterrán megállapodásban megállapított kedvezményes tarifális intézkedések vagy az általános közösségi preferenciarendszer alapján kedvezményes tarifális elbánást biztosít;

| b) | a származási igazolást és a fuvarokmányokat legkésőbb a csatlakozás időpontját megelőző napon adták ki; |
| --- | --- |

b)

a származási igazolást és a fuvarokmányokat legkésőbb a csatlakozás időpontját megelőző napon adták ki;

| c) | a származási igazolást a csatlakozás időpontjától számított négy hónapos időszakon belül benyújtják a vámhatóságoknak. |
| --- | --- |

c)

a származási igazolást a csatlakozás időpontjától számított négy hónapos időszakon belül benyújtják a vámhatóságoknak.

Amennyiben az árukat Izraelben vagy valamelyik új tagállamban a csatlakozás időpontját megelőzően jelentették be behozatalra az Izrael és azon új tagállam között abban az időpontban alkalmazott kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások vagy autonóm intézkedések alapján, az ilyen megállapodások vagy intézkedések szerint visszamenőleges hatállyal kiállított származási igazolás is elfogadható, feltéve, hogy a csatlakozás időpontjától számított négy hónapos időtartamon belül benyújtják a vámhatóságoknak.

(2)   Izraelnek és az új tagállamoknak jogukban áll fenntartani azokat az engedélyeket, amelyekkel az „elfogadott exportőr” státust a közöttük alkalmazott kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások vagy autonóm intézkedések alapján jóváhagyták, feltéve, hogy:

| a) | ilyen rendelkezés szerepel az Izrael és a Közösség között, a csatlakozás időpontját megelőzően kötött megállapodásban; és |
| --- | --- |

a)

ilyen rendelkezés szerepel az Izrael és a Közösség között, a csatlakozás időpontját megelőzően kötött megállapodásban; és

| b) | az elfogadott exportőr alkalmazza az azon megállapodás értelmében hatályos származási szabályokat. |
| --- | --- |

b)

az elfogadott exportőr alkalmazza az azon megállapodás értelmében hatályos származási szabályokat.

Ezeket az engedélyeket a csatlakozás időpontját követő legkésőbb egy évvel az euro-mediterrán megállapodás feltételeinek megfelelően kibocsátott új engedélyekkel kell felváltani.

(3)   Izrael, illetve az új tagállamok illetékes vámhatóságai az (1) és (2) bekezdésben említett kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások, illetve autonóm intézkedések alapján kiadott származási igazolások utólagos ellenőrzésére vonatkozó kérelmeket a szóban forgó származási igazolás kibocsátását követő három évig nyújthatnak be, és az ilyen kérelmet ezek a hatóságok a szóban forgó származási igazolás kibocsátását követő három évig elfogadják. Ezeket az ellenőrzéseket azon kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásoknak megfelelően kell lebonyolítani, amelyek a származási igazolás kiállításának időpontjában hatályban voltak.

5. cikk

Tranzitáruk

(1)   Az euro-mediterrán megállapodás rendelkezései alkalmazhatók azokra az Izraelből valamely új tagállamba, illetve valamely új tagállamból Izraelbe behozott olyan árukra is, amelyek megfelelnek a 4. jegyzőkönyv rendelkezéseinek, és amelyek a csatlakozás időpontjában Izraelben vagy az érintett új tagállamban úton vannak, vagy ideiglenes raktározáson, vámraktáron vagy vámszabad területen találhatók.

(2)   Ilyen esetekben preferenciális elbánás biztosítható, amennyiben az exportáló ország vámhatóságai által visszamenőleges hatállyal kibocsátott származási igazolást a csatlakozás időpontját követő négy hónapon belül benyújtják az importáló ország vámhatóságaihoz.

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

6. cikk

Izrael vállalja, hogy nem nyújt be semmilyen igényt, kérelmet, illetve beterjesztést és nem módosít vagy von vissza semmilyen, az 1994. évi GATT XXIV. 6. és XXVIII. cikkei szerinti, mezőgazdasági, feldolgozott mezőgazdasági és halászati termékekre vonatkozó engedményt a Közösség e bővítésével kapcsolatban; azon termékek esetében, amelyek nem tartoznak a 2106 90 98 KN-kód alá, azzal a feltétellel, hogy lezárulnak a tárgyalások egy olyan új, kiegészítő jegyzőkönyvről, amely a mezőgazdasági, feldolgozott mezőgazdasági vagy halászati termékekre vonatkozó kétoldalú kereskedelmi engedmények kiigazítását fogja tartalmazni, e jegyzőkönyv mellékletével összhangban.

7. cikk

Ez a jegyzőkönyv az euro-mediterrán megállapodás szerves részét képezi.

E jegyzőkönyv melléklete annak elválaszthatatlan részét képezi.

8. cikk

(1)   Ezt a jegyzőkönyvet a Közösség, továbbá a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint Izrael saját eljárásainak megfelelően jóváhagyja.

(2)   A felek értesítik egymást az első bekezdésben említett megfelelő eljárások befejezéséről. A jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán kell letétbe helyezni.

9. cikk

(1)   Ez a jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének időpontját követő első hónap első napján lép hatályba.

(2)   Ezt a jegyzőkönyvet 2007. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazzák.

(3)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérően e jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdését e jegyzőkönyv aláírásának napját követő első hónap első napjától alkalmazzák.

10. cikk

Ez a jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült a felek hivatalos nyelvein, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

11. cikk

Az euro-mediterrán megállapodás szövege, beleértve az annak szerves részét képező mellékleteket és jegyzőkönyveket, valamint a záróokmány, az ahhoz csatolt nyilatkozatokkal együtt bolgár és román nyelven is elkészül (4), és ezek a szövegek ugyanúgy hitelesek, mint az eredeti szövegek.

4

Ezeket a szövegeket a Társulási Tanács jóváhagyja.

Съставено в Брюксел, 31 октомври 2007 г.

Hecho en Bruselas, el 31 de octubre de 2007.

V Bruselu dne 31. října 2007.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. oktober 2007.

Geschehen zu Brüssel am 31. Oktober 2007.

Brüsselis, 31. oktoober 2007.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις 31 Οκτωβρίου 2007.

Done at Brussels on the 31 October 2007, which corresponds to the 19th day of Heshvan in the year five thousend seven hundred and sixty eight in the Hebrew calendar.

Fait à Bruxelles, le 31 octobre 2007.

Fatto a Bruxelles, addì 31 ottobre 2007.

Briselē, 2007. gada 31. oktobrī.

Priimta Briuselyje, 2007 m. spalio 31 d.

Kelt Brüsszelben, 2007. október 31-én.

Magħmul fi Brussell, 31 ta' Ottubru 2007.

Gedaan te Brussel, 31 oktober 2007.

Sporządzono w Brukseli, dnia 31 października 2007 r.

Feito em Bruxelas, em 31 de Outubro de 2007.

Întocmit la Bruxelles, 31 octombrie 2007.

V Bruseli 31. októbra 2007.

V Bruslju, dne 31. oktobra 2007.

Tehty Brysselissä 31. lokakuuta 2007.

Som skedde i Bryssel den 31 oktober 2007.

Image

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā —

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu państw członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

Image

Image

За Европейската общност

Por las Comunidades Europeas

Za Evropská společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduste nimel

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Community

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Eiropas Kopienas vārdā —

Europos bendrijų vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitajiet Ewropej

Voor de Europese Gemeenschappen

W imieniu Wspólnot Europejskiej

Pelas Comunidades Europeias

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvá

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisöjen puolesta

För Europeiska gemenskapernas vägnar

Image

Image

Image

За Държавата Израел

Por el Estado de Israel

Za Stát Izrael

For Staten Israel

Für den Staat Israel

Iisraeli Riigi nimel

Για τα Κράτος του Ισραήλ

For the State of Israel

Pour l'État d'Israël

Per lo Stato di Israele

Izraēlas Valsts vārdā —

Izraelio Valstybės vardu

Izrael Állam részéről

Għall-Istat ta' Iżrael

Voor de Staat Israël

W imieniu Państwa Izrael

Pelo Estado de Israel

Pentru statul Israel

Za Izraelský štát

Za Državo Izrael

Israelin valtion puolesta

På Staten Israels vägnar

Image

Image

---

(1)  Az 1549/2006/EK rendeletnek (HL L 301., 2006.10.31., 1. o.) megfelelő KN-kódok.

1

(2)  Ahol „ex” KN-kódok szerepelnek, a preferenciális rendszert a KN-kód és az ahhoz tartozó árumegnevezés együttes alkalmazásával kell meghatározni.

2

(3)  2007-re ez a kontingens 3 240 tonnában lesz meghatározva.”

3

(4)  Az egyezmény bolgár és román nyelvű változatát a Hivatalos Lap különkiadásában egy későbbi időpontban teszik közzé.

4

MELLÉKLET

A mezőgazdasági, feldolgozott mezőgazdasági és halászati termékekre vonatkozó kereskedelmi engedményekre alkalmazandó intézkedésekről

A felek megállapodnak abban, hogy az érvényben lévő hatályos kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások szerint, az Izrael és Bulgária, illetve az Izrael és Románia közötti kereskedelem jelenlegi mértéke és piacra jutási feltételei számítanak minimális mennyiségnek az euro-mediterrán megállapodásban szereplő mezőgazdasági, feldolgozott mezőgazdasági és halászati termékekre vonatkozó kétoldalú kereskedelmi engedményeknek az új kiegészítő jegyzőkönyv keretében végrehajtandó kiigazításakor.

---

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/75 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/75

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. november 29.)

egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének elfogadásáról a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából

(2007/787/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 310. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és (3) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben,

tekintettel a 2005-ös csatlakozási okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására (1),

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euromediterrán társulási megállapodás jegyzőkönyvét (2) az Európai Közösség és annak tagállamai nevében 2007. október 31-én aláírták. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euromediterrán társulási megállapodás jegyzőkönyvét (2) az Európai Közösség és annak tagállamai nevében 2007. október 31-én aláírták.

| (2) | A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(2)

A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

Az Európai Közösség és a tagállamok jóváhagyják az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet.

A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz (3).

Kelt Brüsszelben, 2007. november 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. LINO

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

1

(2)  HL L 147., 2000.6.21., 3. o.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 65 oldalát.

3

---

Bizottság

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/76

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. szeptember 13.)

az EK-Szerződés 81. cikke szerinti eljárásról

(COMP/E-2/39.140 – DaimlerChrysler ügy)

(az értesítés a C(2007) 4275. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)

(2007/788/EK)

| (1) | Az 1/2003/EK bizottsági rendelet (1) 9. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott határozat, amelynek címzettje a DaimlerChrysler AG (a továbbiakban: DaimlerChrysler), a Mercedes-Benz és a Smart márkák gépjárműveinek javítására vonatkozó műszaki információk szolgáltatásával kapcsolatos. |
| --- | --- |

(1)

Az 1/2003/EK bizottsági rendelet (1) 9. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott határozat, amelynek címzettje a DaimlerChrysler AG (a továbbiakban: DaimlerChrysler), a Mercedes-Benz és a Smart márkák gépjárműveinek javítására vonatkozó műszaki információk szolgáltatásával kapcsolatos.

| (2) | A műszaki információk adatokat, folyamatokat és utasításokat foglalnak magukban, amelyek a gépjármű hibás/törött/használt részeinek ellenőrzéséhez, javításához és cseréjéhez, valamint egy jármű bármely részében előforduló meghibásodások kijavításához szükségesek. Ezeket hét fő típusba lehet sorolni:






  — | alapvető paraméterek (a járművel kapcsolatos mérhető értékek minden referenciaértékének és beállítási pontjának dokumentációja, úgymint nyomatékbeállítások, fékbeállítási mérések, hidraulikus és guminyomás), |
| --- | --- | --- |

(2)

A műszaki információk adatokat, folyamatokat és utasításokat foglalnak magukban, amelyek a gépjármű hibás/törött/használt részeinek ellenőrzéséhez, javításához és cseréjéhez, valamint egy jármű bármely részében előforduló meghibásodások kijavításához szükségesek. Ezeket hét fő típusba lehet sorolni:

—

alapvető paraméterek (a járművel kapcsolatos mérhető értékek minden referenciaértékének és beállítási pontjának dokumentációja, úgymint nyomatékbeállítások, fékbeállítási mérések, hidraulikus és guminyomás),

| — | javítási és karbantartási műveletek szakaszainak ábrái és leírásai (szervizkézikönyv, műszaki dokumentumok, úgymint munkatervek, egy adott javítás elvégzéséhez szükséges eszközök leírása, valamint ábrák, úgymint kapcsolási rajzok vagy hidraulikák), |
| --- | --- |

—

javítási és karbantartási műveletek szakaszainak ábrái és leírásai (szervizkézikönyv, műszaki dokumentumok, úgymint munkatervek, egy adott javítás elvégzéséhez szükséges eszközök leírása, valamint ábrák, úgymint kapcsolási rajzok vagy hidraulikák),

| — | tesztelés és hibameghatározás (beleértve a diagnosztikai hiba-/hibaelhárítási kódokat, szoftvereket és a járműveken előforduló hibák meghatározásához szükséges más információkat) – a legtöbb, de nem az összes, ilyen információ megtalálható a specializált elektronikus szerszámokban, |
| --- | --- |

—

tesztelés és hibameghatározás (beleértve a diagnosztikai hiba-/hibaelhárítási kódokat, szoftvereket és a járműveken előforduló hibák meghatározásához szükséges más információkat) – a legtöbb, de nem az összes, ilyen információ megtalálható a specializált elektronikus szerszámokban,

| — | a járművön található elektronikus vezérlőegységek (ECU-k) újraprogramozásához, visszaállításához vagy újraindításához szükséges kódok, szoftverek és más információk. A következő típus kapcsolódik az előzőhöz abban az értelemben, hogy gyakran ugyanazt az elektronikus szerszámot használják a hibameghatározáshoz, valamint az ezek kijavításához az ECU-kön keresztül történő, szükséges kiigazítások elvégzéséhez, |
| --- | --- |

—

a járművön található elektronikus vezérlőegységek (ECU-k) újraprogramozásához, visszaállításához vagy újraindításához szükséges kódok, szoftverek és más információk. A következő típus kapcsolódik az előzőhöz abban az értelemben, hogy gyakran ugyanazt az elektronikus szerszámot használják a hibameghatározáshoz, valamint az ezek kijavításához az ECU-kön keresztül történő, szükséges kiigazítások elvégzéséhez,

| — | alkatrész-információk, beleértve az alkatrész-katalógusokat kódokkal és leírásokkal együtt, valamint jármű-azonosítási módszerek (vagyis egy meghatározott járműhöz kapcsolódó adatok, amelyek lehetővé teszik a javítóműhely számára, hogy a jármű-összeszerelés során beazonosíthassa a beillesztett alkatrészek egyéni kódját, valamint az összeillő eredeti pótalkatrészek megfelelő kódját az adott jármű esetében), |
| --- | --- |

—

alkatrész-információk, beleértve az alkatrész-katalógusokat kódokkal és leírásokkal együtt, valamint jármű-azonosítási módszerek (vagyis egy meghatározott járműhöz kapcsolódó adatok, amelyek lehetővé teszik a javítóműhely számára, hogy a jármű-összeszerelés során beazonosíthassa a beillesztett alkatrészek egyéni kódját, valamint az összeillő eredeti pótalkatrészek megfelelő kódját az adott jármű esetében),

| — | speciális információk (visszahívási értesítés és gyakori hibákról szóló értesítés), |
| --- | --- |

—

speciális információk (visszahívási értesítés és gyakori hibákról szóló értesítés),

| — | képzési anyagok. |
| --- | --- |

—

képzési anyagok.

| (3) | A Bizottság 2006 decemberében elindította az eljárást és megküldte a DaimlerChryslernek az előzetes értékelést, amelyben előzetes véleményként megállapítja, hogy kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a DaimlerChryslernek az értékesítés utáni szolgáltatást nyújtó partnereivel kötött megállapodásai összeegyeztethetők-e az EK-Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésével. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2006 decemberében elindította az eljárást és megküldte a DaimlerChryslernek az előzetes értékelést, amelyben előzetes véleményként megállapítja, hogy kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a DaimlerChryslernek az értékesítés utáni szolgáltatást nyújtó partnereivel kötött megállapodásai összeegyeztethetők-e az EK-Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésével.

| (4) | A Bizottság előzetes értékelése alapján a DaimlerChrysler feltehetőleg jóval az 1400/2002/EK bizottsági rendeletben (2) lefektetett átmeneti időszak lejártával sem tette közzé a műszaki javítási információk bizonyos fajtáit. A bizottsági vizsgálat elindításának időpontjáig a DaimlerChrysler nem hozott létre olyan hatásos rendszert sem, amely lehetővé tenné a független javítóműhelyek számára, hogy szabadon hozzáférhessenek a műszaki javítási információkhoz. Annak ellenére, hogy a DaimlerChrysler a bizottsági vizsgálat ideje alatt javított a műszaki információk hozzáférhetőségén, nevezetesen egy erre a célra tervezett weboldal (a továbbiakban: TI-honlap) 2005. júniusi létrehozásával, a független javítóműhelyek számára láthatólag még mindig nem volt elérhető az összes információ. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság előzetes értékelése alapján a DaimlerChrysler feltehetőleg jóval az 1400/2002/EK bizottsági rendeletben (2) lefektetett átmeneti időszak lejártával sem tette közzé a műszaki javítási információk bizonyos fajtáit. A bizottsági vizsgálat elindításának időpontjáig a DaimlerChrysler nem hozott létre olyan hatásos rendszert sem, amely lehetővé tenné a független javítóműhelyek számára, hogy szabadon hozzáférhessenek a műszaki javítási információkhoz. Annak ellenére, hogy a DaimlerChrysler a bizottsági vizsgálat ideje alatt javított a műszaki információk hozzáférhetőségén, nevezetesen egy erre a célra tervezett weboldal (a továbbiakban: TI-honlap) 2005. júniusi létrehozásával, a független javítóműhelyek számára láthatólag még mindig nem volt elérhető az összes információ.

| (5) | Az előzetes értékelés megállapította továbbá, hogy a kérdéses gyakorlat által érintett piacok a személygépkocsikhoz kapcsolódó javítási és karbantartási szolgáltatások, valamint a javítóműhelyek számára nyújtott műszaki információk piacai voltak. Az első piac esetében a Mercedes-Benz és a Smart szerződéses hálózatai igen nagy piaci részesedéssel rendelkeztek, míg a második piac esetében a DaimlerChrysler volt az egyetlen szállító, amely az összes, a járműveit érintő műszaki információt a javítóműhelyek rendelkezésére tudta bocsátani. |
| --- | --- |

(5)

Az előzetes értékelés megállapította továbbá, hogy a kérdéses gyakorlat által érintett piacok a személygépkocsikhoz kapcsolódó javítási és karbantartási szolgáltatások, valamint a javítóműhelyek számára nyújtott műszaki információk piacai voltak. Az első piac esetében a Mercedes-Benz és a Smart szerződéses hálózatai igen nagy piaci részesedéssel rendelkeztek, míg a második piac esetében a DaimlerChrysler volt az egyetlen szállító, amely az összes, a járműveit érintő műszaki információt a javítóműhelyek rendelkezésére tudta bocsátani.

| (6) | A szolgáltatási és alkatrész-forgalmazási megállapodások a DaimlerChrysler szerződéses hálózataitól lényegében megkövetelik, hogy a márkával kapcsolatos javítási szolgáltatások teljes körét biztosítsák, valamint önálló alkatrész-nagykereskedőként is működjenek. A Bizottság aggályosnak találta, hogy az ilyen megállapodásokból eredő kedvezőtlen hatásokat még fokozhatja, hogy a DaimlerChrysler a független javítóműhelyek számára nem biztosít megfelelő hozzáférést a műszaki információkhoz, ezáltal kizárja azokat a cégeket, amelyek hajlandóak és képesek lennének más üzleti modell alapján nyújtani javítási szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(6)

A szolgáltatási és alkatrész-forgalmazási megállapodások a DaimlerChrysler szerződéses hálózataitól lényegében megkövetelik, hogy a márkával kapcsolatos javítási szolgáltatások teljes körét biztosítsák, valamint önálló alkatrész-nagykereskedőként is működjenek. A Bizottság aggályosnak találta, hogy az ilyen megállapodásokból eredő kedvezőtlen hatásokat még fokozhatja, hogy a DaimlerChrysler a független javítóműhelyek számára nem biztosít megfelelő hozzáférést a műszaki információkhoz, ezáltal kizárja azokat a cégeket, amelyek hajlandóak és képesek lennének más üzleti modell alapján nyújtani javítási szolgáltatásokat.

| (7) | A Bizottság előzetes következtetése az volt, hogy a DaimlerChrysler által a független javítóműhelyeknek nyújtott műszaki információkról szóló megállapodások nem feleltek meg ez utóbbiak igényeinek, akár a rendelkezésre álló információk körét, akár annak elérhetőségét tekintve, valamint hogy az ilyen gyakorlat – más autógyártók hasonló gyakorlatával együtt – hozzájárulhatott a független javítóműhelyek piaci pozícióinak visszaeséséhez. Másfelől a fogyasztóknak is számottevő károkat okozhatott az alkatrészválaszték jelentős csökkenése, a javítási szolgáltatások árainak emelkedése, a javító létesítmények választékának csökkenése, az esetleg felmerülő biztonsági problémák és az innovatív javítóműhelyekhez való hozzáférés hiánya folytán. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság előzetes következtetése az volt, hogy a DaimlerChrysler által a független javítóműhelyeknek nyújtott műszaki információkról szóló megállapodások nem feleltek meg ez utóbbiak igényeinek, akár a rendelkezésre álló információk körét, akár annak elérhetőségét tekintve, valamint hogy az ilyen gyakorlat – más autógyártók hasonló gyakorlatával együtt – hozzájárulhatott a független javítóműhelyek piaci pozícióinak visszaeséséhez. Másfelől a fogyasztóknak is számottevő károkat okozhatott az alkatrészválaszték jelentős csökkenése, a javítási szolgáltatások árainak emelkedése, a javító létesítmények választékának csökkenése, az esetleg felmerülő biztonsági problémák és az innovatív javítóműhelyekhez való hozzáférés hiánya folytán.

| (8) | Ezenfelül amiatt, hogy a DaimlerChrysler láthatóan nem biztosít a független javítóműhelyeknek megfelelő hozzáférést a műszaki információkhoz, úgy tűnik, az értékesítés utáni szolgáltatást nyújtó partnereivel kötött megállapodások esetében nem lehet élni az 1400/2002/EK rendeletben biztosított mentességgel, hiszen a rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerint a rendeletben biztosított mentesség nem alkalmazható azokban az esetekben, ahol a gépjárművek szállítói megtagadják a független piaci szereplőktől a hozzáférést bármilyen, az érintett gépjárművek karbantartásához és javításához szükséges műszaki információhoz, diagnosztikai vagy egyéb felszereléshez, szerszámhoz – beleértve a vonatkozó szoftvereket –, valamint képzéshez. Mint ahogy a (26) preambulumbekezdésből kiderül, a hozzáférés feltételeit illetően tilos különbséget tenni szerződéses és független piaci szereplők között. |
| --- | --- |

(8)

Ezenfelül amiatt, hogy a DaimlerChrysler láthatóan nem biztosít a független javítóműhelyeknek megfelelő hozzáférést a műszaki információkhoz, úgy tűnik, az értékesítés utáni szolgáltatást nyújtó partnereivel kötött megállapodások esetében nem lehet élni az 1400/2002/EK rendeletben biztosított mentességgel, hiszen a rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerint a rendeletben biztosított mentesség nem alkalmazható azokban az esetekben, ahol a gépjárművek szállítói megtagadják a független piaci szereplőktől a hozzáférést bármilyen, az érintett gépjárművek karbantartásához és javításához szükséges műszaki információhoz, diagnosztikai vagy egyéb felszereléshez, szerszámhoz – beleértve a vonatkozó szoftvereket –, valamint képzéshez. Mint ahogy a (26) preambulumbekezdésből kiderül, a hozzáférés feltételeit illetően tilos különbséget tenni szerződéses és független piaci szereplők között.

| (9) | Végezetül a Bizottság arra az előzetes véleményre jutott, hogy – a műszaki javítási információkhoz való hozzáférés hiánya folytán – a DaimlerChrysler és a szerződéses javítóműhelyei között kötött megállapodások esetében valószínűleg nem lehet élni a 81. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezéssel. |
| --- | --- |

(9)

Végezetül a Bizottság arra az előzetes véleményre jutott, hogy – a műszaki javítási információkhoz való hozzáférés hiánya folytán – a DaimlerChrysler és a szerződéses javítóműhelyei között kötött megállapodások esetében valószínűleg nem lehet élni a 81. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezéssel.

| (10) | 2007. február 14-én a DaimlerChrysler kötelezettségvállalásokat ajánlott fel a Bizottságnak, hogy eleget tegyen az előzetes értékelésben kifejtett, versennyel kapcsolatos elvárásoknak. |
| --- | --- |

(10)

2007. február 14-én a DaimlerChrysler kötelezettségvállalásokat ajánlott fel a Bizottságnak, hogy eleget tegyen az előzetes értékelésben kifejtett, versennyel kapcsolatos elvárásoknak.

| (11) | E kötelezettségvállalások alapján, a rendelkezésre bocsátandó információk körét a független és a szerződéses javítóműhelyek közötti hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve határozza meg. Ennek fényében, a DaimlerChrysler biztosítja, hogy az általa szállított gépjárművek javításához és karbantartásához szükséges valamennyi műszaki információt, szerszámot, berendezést, szoftvert és képzést, amelyet a Mercedes-Benz és a Smart szerződéses gépjárműjavítói, és/vagy bármely EU-tagállamban működő független importőrjei rendelkezésére bocsát, a DaimlerChrysler saját maga – vagy az ő nevében más – a független gépjárműjavítók számára is elérhetővé tesz. |
| --- | --- |

(11)

E kötelezettségvállalások alapján, a rendelkezésre bocsátandó információk körét a független és a szerződéses javítóműhelyek közötti hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve határozza meg. Ennek fényében, a DaimlerChrysler biztosítja, hogy az általa szállított gépjárművek javításához és karbantartásához szükséges valamennyi műszaki információt, szerszámot, berendezést, szoftvert és képzést, amelyet a Mercedes-Benz és a Smart szerződéses gépjárműjavítói, és/vagy bármely EU-tagállamban működő független importőrjei rendelkezésére bocsát, a DaimlerChrysler saját maga – vagy az ő nevében más – a független gépjárműjavítók számára is elérhetővé tesz.

| (12) | A kötelezettségvállalások meghatározzák, hogy a „műszaki információk” körébe az 1400/2002/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében beletartozik minden olyan információ, amelyet a Mercedes-Benz és Smart gépjárművek javításához és karbantartásához a szerződéses javítóműhelyek rendelkezésére bocsátanak. Ide sorolhatók például – a frissítésekkel együtt – azon szoftverek, hibakódok és egyéb paraméterek, amelyek a DaimlerChrysler által javasolt beállítások kezdeti elvégzésekor és visszaállításakor szükségesek az elektronikus vezérlőegységek (ECU-k) működtetéséhez, a gépjármű-azonosító módszerek, az alkatrész-katalógusok, a gyakorlati tapasztalatból származó, jellemzően egy adott típust vagy gyártási tételt érintő problémákra kidolgozott megoldások, valamint a visszahívásról és egyéb, a szerződéses javítóhálózaton belül térítés nélkül elvégeztethető javításokról szóló értesítések. |
| --- | --- |

(12)

A kötelezettségvállalások meghatározzák, hogy a „műszaki információk” körébe az 1400/2002/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében beletartozik minden olyan információ, amelyet a Mercedes-Benz és Smart gépjárművek javításához és karbantartásához a szerződéses javítóműhelyek rendelkezésére bocsátanak. Ide sorolhatók például – a frissítésekkel együtt – azon szoftverek, hibakódok és egyéb paraméterek, amelyek a DaimlerChrysler által javasolt beállítások kezdeti elvégzésekor és visszaállításakor szükségesek az elektronikus vezérlőegységek (ECU-k) működtetéséhez, a gépjármű-azonosító módszerek, az alkatrész-katalógusok, a gyakorlati tapasztalatból származó, jellemzően egy adott típust vagy gyártási tételt érintő problémákra kidolgozott megoldások, valamint a visszahívásról és egyéb, a szerződéses javítóhálózaton belül térítés nélkül elvégeztethető javításokról szóló értesítések.

| (13) | A szerszámokhoz való hozzáférés magában foglalja a hozzáférést az elektronikus diagnosztikai és egyéb, javításhoz szükséges szerszámokhoz és a hozzájuk tartozó, rendszeresen frissített szoftverekhez, valamint a fenti szerszámokhoz kapcsolódó, értékesítés utáni szolgáltatásokhoz. |
| --- | --- |

(13)

A szerszámokhoz való hozzáférés magában foglalja a hozzáférést az elektronikus diagnosztikai és egyéb, javításhoz szükséges szerszámokhoz és a hozzájuk tartozó, rendszeresen frissített szoftverekhez, valamint a fenti szerszámokhoz kapcsolódó, értékesítés utáni szolgáltatásokhoz.

| (14) | A javasolt kötelezettségvállalások a DaimlerChrysler és a hozzá kapcsolódó vállalkozások számára kötelező érvényűek, a Mercedes-Benz és Smart márkák független importőrei számára azonban közvetlenül nem kötelezőek. A DaimlerChrysler tehát beleegyezését adta, hogy azokban a tagállamokban, ahol független importőrökön keresztül értékesíti a Mercedes-Benz és/vagy Smart gépjárműveket, mindent megtesz annak érdekében, hogy az említett vállalkozásokat szerződés útján kötelezze arra, hogy azok a nemzeti kereskedelmi honlapukon a független javítóműhelyek számára ingyenesen és megkülönböztetéstől mentesen elérhetővé tegyenek bármely olyan információt – vagy az adott információ bizonyos nyelvi változatát –, amelyet a kérdéses importőr az adott tagállamban működő szerződéses javítóműhelyek számára nyújtott, és amely a TI-honlapon nem áll rendelkezésre a független javítóműhelyek számára. |
| --- | --- |

(14)

A javasolt kötelezettségvállalások a DaimlerChrysler és a hozzá kapcsolódó vállalkozások számára kötelező érvényűek, a Mercedes-Benz és Smart márkák független importőrei számára azonban közvetlenül nem kötelezőek. A DaimlerChrysler tehát beleegyezését adta, hogy azokban a tagállamokban, ahol független importőrökön keresztül értékesíti a Mercedes-Benz és/vagy Smart gépjárműveket, mindent megtesz annak érdekében, hogy az említett vállalkozásokat szerződés útján kötelezze arra, hogy azok a nemzeti kereskedelmi honlapukon a független javítóműhelyek számára ingyenesen és megkülönböztetéstől mentesen elérhetővé tegyenek bármely olyan információt – vagy az adott információ bizonyos nyelvi változatát –, amelyet a kérdéses importőr az adott tagállamban működő szerződéses javítóműhelyek számára nyújtott, és amely a TI-honlapon nem áll rendelkezésre a független javítóműhelyek számára.

| (15) | Az 1400/2002/EK rendelet (26) preambulumbekezdése egyértelműen jelzi, hogy a DaimlerChrysler nem köteles a független javítóműhelyek rendelkezésére bocsátani olyan műszaki információkat, amelyek lehetővé tennék harmadik fél számára a fedélzeti lopásgátló készülék megkerülését vagy hatástalanítását, és/vagy az elektronikus szerkezetek újrakalibrálását (3), illetve a gépjármű teljesítményét korlátozó szerkezetek szakszerűtlen kezelését. Mint minden uniós jogszabály alóli kivételt, a (26) preambulumbekezdést is szűken kell értelmezni. A kötelezettségvállalások jelzik, hogy amennyiben DaimlerChrysler a jövőben a (26) preambulumbekezdésre hivatkozna amikor visszatartja a független javítóműhelyektől az egyes műszaki információkat, egyben rá hárul annak biztosítása is, hogy a visszatartott információk olyan mértékben legyenek korlátozva, amely megfelel a (26) preambulumbekezdésben előírt védelemnek, továbbá arra is, hogy az említett információk hiánya ne akadályozza meg a független gépjárműjavítókat abban, hogy a (26) preambulumbekezdésben meghatározott javítási műveletektől eltérő műveleteket is elvégezhessenek, beleértve az elektronikus vezérlőegységen (ECU), a légzsákon, a biztonsági öv előfeszítettségét meghatározó szerkezeten, illetve a központi zárrendszer elemein elvégzendő beavatkozásokat. |
| --- | --- |

(15)

Az 1400/2002/EK rendelet (26) preambulumbekezdése egyértelműen jelzi, hogy a DaimlerChrysler nem köteles a független javítóműhelyek rendelkezésére bocsátani olyan műszaki információkat, amelyek lehetővé tennék harmadik fél számára a fedélzeti lopásgátló készülék megkerülését vagy hatástalanítását, és/vagy az elektronikus szerkezetek újrakalibrálását (3), illetve a gépjármű teljesítményét korlátozó szerkezetek szakszerűtlen kezelését. Mint minden uniós jogszabály alóli kivételt, a (26) preambulumbekezdést is szűken kell értelmezni. A kötelezettségvállalások jelzik, hogy amennyiben DaimlerChrysler a jövőben a (26) preambulumbekezdésre hivatkozna amikor visszatartja a független javítóműhelyektől az egyes műszaki információkat, egyben rá hárul annak biztosítása is, hogy a visszatartott információk olyan mértékben legyenek korlátozva, amely megfelel a (26) preambulumbekezdésben előírt védelemnek, továbbá arra is, hogy az említett információk hiánya ne akadályozza meg a független gépjárműjavítókat abban, hogy a (26) preambulumbekezdésben meghatározott javítási műveletektől eltérő műveleteket is elvégezhessenek, beleértve az elektronikus vezérlőegységen (ECU), a légzsákon, a biztonsági öv előfeszítettségét meghatározó szerkezeten, illetve a központi zárrendszer elemein elvégzendő beavatkozásokat.

| (16) | Az 1400/2002/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése arról rendelkezik, hogy a műszaki információkhoz való hozzáférést a független javítóműhelyek igényeivel arányosan kell biztosítani. Ez az információ szabaddá tételét és olyan árképzést von maga után, amely figyelembe veszi, hogy milyen mértékben használják fel az információkat a független javítóműhelyek. |
| --- | --- |

(16)

Az 1400/2002/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése arról rendelkezik, hogy a műszaki információkhoz való hozzáférést a független javítóműhelyek igényeivel arányosan kell biztosítani. Ez az információ szabaddá tételét és olyan árképzést von maga után, amely figyelembe veszi, hogy milyen mértékben használják fel az információkat a független javítóműhelyek.

| (17) | Ezzel az elvvel párhuzamosan a kötelezettségvállalások meghatározzák, hogy a DaimlerChrysler az 1996 után kibocsátott típusokra vonatkozó valamennyi műszaki információt felteszi a TI-honlapra, és biztosítja, hogy a TI-honlapon – illetve ennek jövőbeli jogutódján – az összes frissített műszaki információ folyamatosan rendelkezésre álljon. Abban az esetben azonban, ha az 1996 után kibocsátott típusokra vonatkozó egyes műszaki információ vagy azok nyelvi változatai – amelyeket a DaimlerChrysler vagy a hozzá kapcsolódó vállalkozás a szerződéses javítóműhelyek rendelkezésére bocsát – nem elérhetőek a TI-honlapon, úgy tekintik, hogy a DaimlerChrysler teljesítette kötelezettségvállalásait, amennyiben gondoskodik róla, hogy a kérdéses információ indokolatlan késedelem nélkül, valamint a független javítóműhelyek számára ingyenesen elérhető legyen a kereskedelmi honlapon a kérdéses tagállamban. |
| --- | --- |

(17)

Ezzel az elvvel párhuzamosan a kötelezettségvállalások meghatározzák, hogy a DaimlerChrysler az 1996 után kibocsátott típusokra vonatkozó valamennyi műszaki információt felteszi a TI-honlapra, és biztosítja, hogy a TI-honlapon – illetve ennek jövőbeli jogutódján – az összes frissített műszaki információ folyamatosan rendelkezésre álljon. Abban az esetben azonban, ha az 1996 után kibocsátott típusokra vonatkozó egyes műszaki információ vagy azok nyelvi változatai – amelyeket a DaimlerChrysler vagy a hozzá kapcsolódó vállalkozás a szerződéses javítóműhelyek rendelkezésére bocsát – nem elérhetőek a TI-honlapon, úgy tekintik, hogy a DaimlerChrysler teljesítette kötelezettségvállalásait, amennyiben gondoskodik róla, hogy a kérdéses információ indokolatlan késedelem nélkül, valamint a független javítóműhelyek számára ingyenesen elérhető legyen a kereskedelmi honlapon a kérdéses tagállamban.

| (18) | A DaimlerChrysler ezen túlmenően folyamatosan biztosítja, hogy a TI-honlap könnyen megtalálható legyen, és gondoskodik róla, hogy ugyanazt a teljesítményt nyújtsa, mint a szerződéses hálózatok számára nyújtott műszaki információszolgáltatás egyéb módjai. Ha a DaimlerChrysler vagy a DaimlerChrysler nevében eljáró egyéb vállalkozás a szerződéses javítóműhelyek számára valamely európai uniós nyelven elérhetővé tesz egy adott műszaki információt, a DaimlerChrysler gondoskodik róla, hogy az információ említett nyelvi változata is indokolatlan késedelem nélkül felkerüljön a TI-honlapra. |
| --- | --- |

(18)

A DaimlerChrysler ezen túlmenően folyamatosan biztosítja, hogy a TI-honlap könnyen megtalálható legyen, és gondoskodik róla, hogy ugyanazt a teljesítményt nyújtsa, mint a szerződéses hálózatok számára nyújtott műszaki információszolgáltatás egyéb módjai. Ha a DaimlerChrysler vagy a DaimlerChrysler nevében eljáró egyéb vállalkozás a szerződéses javítóműhelyek számára valamely európai uniós nyelven elérhetővé tesz egy adott műszaki információt, a DaimlerChrysler gondoskodik róla, hogy az információ említett nyelvi változata is indokolatlan késedelem nélkül felkerüljön a TI-honlapra.

| (19) | A DaimlerChrysler 1 254 EUR-ban állapította meg a TI-honlaphoz való hozzáférés éves díját (1 239 EUR a WIS net-ként ismert fő részhez való hozzáférés díja; az elektronikus alkatrészek katalógusának oldala ingyenes, csak évi 15 EUR adminisztratív költséget kell fizetni). Mindazonáltal a DaimlerChrysler beleegyezését adja, hogy a rendeletben lefektetett arányossági követelmény tiszteletben tartása érdekében havi, heti, napi és óránkénti időarányos lebontásban is biztosítja a WIS nethez való hozzáférést 180 EUR, 70 EUR, 20 EUR, illetve 4 EUR díj ellenében. A DaimlerChrysler a fenti hozzáférési díjstruktúrát fenntartja, és az Európai Unión belüli átlagos inflációs rátát meghaladó mértékben nem emeli a díjakat a kötelezettségvállalások érvényességének ideje alatt. |
| --- | --- |

(19)

A DaimlerChrysler 1 254 EUR-ban állapította meg a TI-honlaphoz való hozzáférés éves díját (1 239 EUR a WIS net-ként ismert fő részhez való hozzáférés díja; az elektronikus alkatrészek katalógusának oldala ingyenes, csak évi 15 EUR adminisztratív költséget kell fizetni). Mindazonáltal a DaimlerChrysler beleegyezését adja, hogy a rendeletben lefektetett arányossági követelmény tiszteletben tartása érdekében havi, heti, napi és óránkénti időarányos lebontásban is biztosítja a WIS nethez való hozzáférést 180 EUR, 70 EUR, 20 EUR, illetve 4 EUR díj ellenében. A DaimlerChrysler a fenti hozzáférési díjstruktúrát fenntartja, és az Európai Unión belüli átlagos inflációs rátát meghaladó mértékben nem emeli a díjakat a kötelezettségvállalások érvényességének ideje alatt.

| (20) | A DaimlerChrysler kötelezettségvállalásai nem sérthetik azokat a közösségi vagy nemzeti jogban megállapított, jelenlegi vagy jövőbeli követelményeket, amelyek kiterjesztik a DaimlerChrysler által a független piaci szereplők rendelkezésére bocsátandó információk körét, és/vagy amelyek a fenti információk biztosításának kedvezőbb módozatait fektetik le. |
| --- | --- |

(20)

A DaimlerChrysler kötelezettségvállalásai nem sérthetik azokat a közösségi vagy nemzeti jogban megállapított, jelenlegi vagy jövőbeli követelményeket, amelyek kiterjesztik a DaimlerChrysler által a független piaci szereplők rendelkezésére bocsátandó információk körét, és/vagy amelyek a fenti információk biztosításának kedvezőbb módozatait fektetik le.

| (21) | Amennyiben egy független javítóműhely vagy ezek szövetsége kéri, a DaimlerChrysler vállalja, hogy a műszaki információk rendelkezésre bocsátásával kapcsolatban felmerülő viták megoldására elfogadja a választottbírósági eljárást. Az említett választottbíráskodás a választottbíráskodásra vonatkozó nemzeti szabályok és az anyagi jog figyelembevételével történik, amelyekről a DaimlerChrysler szerződésben állapodott meg a szerződéses javítóműhelyekkel azon tagállamban, ahol a kérvényező fél székhelye található. A DaimlerChrysler vállalja, hogy az e szabályokra vonatkozó információkat kérésre rendelkezésre bocsátja. A választottbíróság e szabályoknak megfelelően kinevezett három választottbíróból áll. A választottbírósági eljárás nem érinti az illetékes nemzeti bírósághoz történő kérelem benyújtásához való jogot. |
| --- | --- |

(21)

Amennyiben egy független javítóműhely vagy ezek szövetsége kéri, a DaimlerChrysler vállalja, hogy a műszaki információk rendelkezésre bocsátásával kapcsolatban felmerülő viták megoldására elfogadja a választottbírósági eljárást. Az említett választottbíráskodás a választottbíráskodásra vonatkozó nemzeti szabályok és az anyagi jog figyelembevételével történik, amelyekről a DaimlerChrysler szerződésben állapodott meg a szerződéses javítóműhelyekkel azon tagállamban, ahol a kérvényező fél székhelye található. A DaimlerChrysler vállalja, hogy az e szabályokra vonatkozó információkat kérésre rendelkezésre bocsátja. A választottbíróság e szabályoknak megfelelően kinevezett három választottbíróból áll. A választottbírósági eljárás nem érinti az illetékes nemzeti bírósághoz történő kérelem benyújtásához való jogot.

| (22) | A határozat úgy találja, a kötelezettségvállalások figyelembevételével a Bizottság részéről nincs szükség intézkedésre. A kötelezettségvállalások 2010. május 31-ig kötelező érvényűek. |
| --- | --- |

(22)

A határozat úgy találja, a kötelezettségvállalások figyelembevételével a Bizottság részéről nincs szükség intézkedésre. A kötelezettségvállalások 2010. május 31-ig kötelező érvényűek.

| (23) | A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. július 9-én kedvező véleményt adott. |
| --- | --- |

(23)

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. július 9-én kedvező véleményt adott.

---

(1)  A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82 cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.) A legutóbb az 1419/2006/EK rendelettel (HL L 269., 2006.9.28., 1. o.) módosított rendelet.

(2)  A Bizottság 1400/2002/EK rendelete (2002. július 31.) a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a gépjármű-ágazatbeli vertikális megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (HL L 203., 2002.8.1., 30. o.). A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

(3)  Azaz az ECU-k eredeti beállításainak nem a DaimlerChrysler által javasolt módon történő módosítását.

---

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/79 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/79

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. december 4.)

az 1420/2007/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból és Kazahsztánból származó szilícium-mangán behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám felfüggesztéséről

(2007/789/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 14. cikke (4) bekezdésére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

| (1) | A Tanács az 1420/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a 7202 30 00 és ex 8111 00 11 kód alá besorolt (TARIC-kód: 8111001110), a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Kazahsztánból származó szilícium-mangán (beleértve a ferroszilíciumos mangánt is) (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára. A dömpingellenes vám mértéke a Kínából származó termék esetében 8,2 %, a Kazahsztánból származó termék esetében 6,5 %. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1420/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a 7202 30 00 és ex 8111 00 11 kód alá besorolt (TARIC-kód: 8111001110), a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Kazahsztánból származó szilícium-mangán (beleértve a ferroszilíciumos mangánt is) (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára. A dömpingellenes vám mértéke a Kínából származó termék esetében 8,2 %, a Kazahsztánból származó termék esetében 6,5 %.

| (2) | A Bizottságot tájékoztatták a piaci feltételekben az 1420/2007/EK rendeletben feltüntetett, eredeti vizsgálati időszakot követően bekövetkezett változással kapcsolatban, amely indokolhatja az elrendelt intézkedések felfüggesztését az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdésével összhangban. Következésképpen a Bizottság megvizsgálta, hogy igazolható-e az intézkedések felfüggesztése. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottságot tájékoztatták a piaci feltételekben az 1420/2007/EK rendeletben feltüntetett, eredeti vizsgálati időszakot követően bekövetkezett változással kapcsolatban, amely indokolhatja az elrendelt intézkedések felfüggesztését az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdésével összhangban. Következésképpen a Bizottság megvizsgálta, hogy igazolható-e az intézkedések felfüggesztése.

B.   INDOKOK

| (3) | Az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Közösség érdekében a dömpingellenes intézkedések felfüggeszthetők, ha a piaci viszonyok átmenetileg olyan mértékben megváltoznak, hogy a felfüggesztés eredményeként a kár valószínűleg nem folytatódna, továbbá ha a közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére, és ezeket az észrevételeket figyelembe is vették. A 14. cikk (4) bekezdése meghatározza továbbá, hogy az érintett dömpingellenes intézkedéseket bármikor vissza lehet állítani, amennyiben a felfüggesztés már nem indokolt. |
| --- | --- |

(3)

Az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Közösség érdekében a dömpingellenes intézkedések felfüggeszthetők, ha a piaci viszonyok átmenetileg olyan mértékben megváltoznak, hogy a felfüggesztés eredményeként a kár valószínűleg nem folytatódna, továbbá ha a közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére, és ezeket az észrevételeket figyelembe is vették. A 14. cikk (4) bekezdése meghatározza továbbá, hogy az érintett dömpingellenes intézkedéseket bármikor vissza lehet állítani, amennyiben a felfüggesztés már nem indokolt.

| (4) | Az eredeti vizsgálati időszak óta a szilícium-mangán világpiaci árában emelkedés volt megfigyelhető, ami a piaci helyzet és feltételek változását jelzi. Ezt szem előtt tartva a Bizottság további vizsgálatot folytatott, hogy felmérje az érintett termék volumenében és áraiban a 2006. július 1-je és 2007. szeptember 30-a között bekövetkezett változásokat, valamint ezek hatását a közösségi gazdasági ágazatot ért kár, valamint az általános közösségi érdek tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Az eredeti vizsgálati időszak óta a szilícium-mangán világpiaci árában emelkedés volt megfigyelhető, ami a piaci helyzet és feltételek változását jelzi. Ezt szem előtt tartva a Bizottság további vizsgálatot folytatott, hogy felmérje az érintett termék volumenében és áraiban a 2006. július 1-je és 2007. szeptember 30-a között bekövetkezett változásokat, valamint ezek hatását a közösségi gazdasági ágazatot ért kár, valamint az általános közösségi érdek tekintetében.

| (5) | Az összegyűjtött információk alapján megállapították, hogy a szilícium-mangán közösségi piaci ára az eredeti vizsgálati időszakot követően 2007 harmadik negyedévéig mintegy 69 %-kal nőtt, azaz míg 2006 harmadik negyedévében átlagosan 622 EUR/millió tonna körül mozgott, 2007 harmadik negyedévére elérte az átlagosan 1 051 EUR/millió tonna összeget. Jelentős, körülbelül 42 %-os növekedést lehetett megfigyelni főként 2007 második és harmadik negyedéve között. Ezek a tendenciák a világ más jelentős piacain is jelentkeztek, és a szilícium-mangánnak a Közösségbe irányuló behozatalában is megmutatkoztak. |
| --- | --- |

(5)

Az összegyűjtött információk alapján megállapították, hogy a szilícium-mangán közösségi piaci ára az eredeti vizsgálati időszakot követően 2007 harmadik negyedévéig mintegy 69 %-kal nőtt, azaz míg 2006 harmadik negyedévében átlagosan 622 EUR/millió tonna körül mozgott, 2007 harmadik negyedévére elérte az átlagosan 1 051 EUR/millió tonna összeget. Jelentős, körülbelül 42 %-os növekedést lehetett megfigyelni főként 2007 második és harmadik negyedéve között. Ezek a tendenciák a világ más jelentős piacain is jelentkeztek, és a szilícium-mangánnak a Közösségbe irányuló behozatalában is megmutatkoztak.

| (6) | A szilícium-mangán az acélgyártás igen fontos nyersanyaga. A fentiekben ismertetett áremelkedés tulajdonítható az átmeneti készlethiánynak, amelyhez a szilícium-mangán iránti, az egész világon jelentkező, megnövekedett acélkereslet következtében megerősödött igény is társul. A korábbi, hirtelen bekövetkezett áremelkedések – például a 2004-es – tanúsága szerint a kereslet és kínálat ilyen piaci egyenlőtlensége átmeneti jellegű. Amint a szilíciummangán-termelés szabad kapacitásait teljes mértékben kihasználják, az árak rendszerint visszatérnek a korábbi szintre. |
| --- | --- |

(6)

A szilícium-mangán az acélgyártás igen fontos nyersanyaga. A fentiekben ismertetett áremelkedés tulajdonítható az átmeneti készlethiánynak, amelyhez a szilícium-mangán iránti, az egész világon jelentkező, megnövekedett acélkereslet következtében megerősödött igény is társul. A korábbi, hirtelen bekövetkezett áremelkedések – például a 2004-es – tanúsága szerint a kereslet és kínálat ilyen piaci egyenlőtlensége átmeneti jellegű. Amint a szilíciummangán-termelés szabad kapacitásait teljes mértékben kihasználják, az árak rendszerint visszatérnek a korábbi szintre.

| (7) | Az eredeti vizsgálati időszak és a 2006. október 1-jétől2007. szeptember 30-ig tartó időszak között a Kínából és Kazahsztánból származó szilícium-mangán behozatalának piaci részesedése 0,6 százalékponttal a teljes közösségi felhasználás 9,8 %-ára csökkent. A közösségi felhasználás 20 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(7)

Az eredeti vizsgálati időszak és a 2006. október 1-jétől2007. szeptember 30-ig tartó időszak között a Kínából és Kazahsztánból származó szilícium-mangán behozatalának piaci részesedése 0,6 százalékponttal a teljes közösségi felhasználás 9,8 %-ára csökkent. A közösségi felhasználás 20 %-kal nőtt.

| (8) | A közösségi gazdasági ágazat vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálati időszak óta a közösségi gazdasági ágazat helyzete javult. Az eredeti vizsgálati időszak és a 2006. október 1-jétől2007. szeptember 30-ig tartó időszak között az értékesítések és a termelési volumen 15 %-kal, illetve 19 %-kal nőtt. A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése viszont 1,1 százalékponttal 23,8 %-ra csökkent. A nyereség terén szintén javult a helyzet, és a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezősége 2007 harmadik negyedévében 42 %-ot ért el, tehát jelentősen meghaladta az eredeti vizsgálatban megfelelő mértékűnek tekintett, 5 %-os nyereségszintet. |
| --- | --- |

(8)

A közösségi gazdasági ágazat vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálati időszak óta a közösségi gazdasági ágazat helyzete javult. Az eredeti vizsgálati időszak és a 2006. október 1-jétől2007. szeptember 30-ig tartó időszak között az értékesítések és a termelési volumen 15 %-kal, illetve 19 %-kal nőtt. A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése viszont 1,1 százalékponttal 23,8 %-ra csökkent. A nyereség terén szintén javult a helyzet, és a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezősége 2007 harmadik negyedévében 42 %-ot ért el, tehát jelentősen meghaladta az eredeti vizsgálatban megfelelő mértékűnek tekintett, 5 %-os nyereségszintet.

| (9) | Az 1420/2007/EK rendelet 157–163 preambulumbekezdésében jelzettek szerint a szóban forgó intézkedések elrendelése nyomán várható volt, hogy a felhasználókat kedvezőtlen – jóllehet korlátozott mértékű – hatás éri majd az új vagy alternatív források kialakításának esetleges igénye nyomán felmerülő költségnövekedések formájában. A piaci viszonyok átmeneti változását, illetve azt a tényt figyelembe véve, hogy ennek következtében a közösségi gazdasági ágazatot jelenleg nem éri kár, az intézkedések felfüggesztésével kiküszöbölhetők a felhasználókat hátrányosan érintő hatások. Ennek következtében levonható a következtetés, hogy a felfüggesztés a Közösség általános érdeke. |
| --- | --- |

(9)

Az 1420/2007/EK rendelet 157–163 preambulumbekezdésében jelzettek szerint a szóban forgó intézkedések elrendelése nyomán várható volt, hogy a felhasználókat kedvezőtlen – jóllehet korlátozott mértékű – hatás éri majd az új vagy alternatív források kialakításának esetleges igénye nyomán felmerülő költségnövekedések formájában. A piaci viszonyok átmeneti változását, illetve azt a tényt figyelembe véve, hogy ennek következtében a közösségi gazdasági ágazatot jelenleg nem éri kár, az intézkedések felfüggesztésével kiküszöbölhetők a felhasználókat hátrányosan érintő hatások. Ennek következtében levonható a következtetés, hogy a felfüggesztés a Közösség általános érdeke.

| (10) | A piaci viszonyokban és különösen a közösségi piacon a szilícium-mangán – az eredeti vizsgálatban meghatározott káros szintnél jóval magasabb – magas árszintjében bekövetkezett ideiglenes változást, valamint az érintett termék tekintetében az állítások szerint fennálló kereslet–kínálati egyensúlyhiányt figyelembe véve a Bizottság valószínűtlennek tartja, hogy a Kínai Népköztársaságból és Kazahsztánból származó érintett termék behozatalával kapcsolatos kár a felfüggesztés hatására ismételten bekövetkezne. Ennélfogva a Bizottság javasolja, hogy a hatályos intézkedéseket az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésével összhangban kilenc hónapos időszakra függesszék fel. |
| --- | --- |

(10)

A piaci viszonyokban és különösen a közösségi piacon a szilícium-mangán – az eredeti vizsgálatban meghatározott káros szintnél jóval magasabb – magas árszintjében bekövetkezett ideiglenes változást, valamint az érintett termék tekintetében az állítások szerint fennálló kereslet–kínálati egyensúlyhiányt figyelembe véve a Bizottság valószínűtlennek tartja, hogy a Kínai Népköztársaságból és Kazahsztánból származó érintett termék behozatalával kapcsolatos kár a felfüggesztés hatására ismételten bekövetkezne. Ennélfogva a Bizottság javasolja, hogy a hatályos intézkedéseket az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésével összhangban kilenc hónapos időszakra függesszék fel.

C.   KONZULTÁCIÓ A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZATTAL

| (11) | A Bizottság – az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésének megfelelően – tájékoztatta a közösségi gazdasági ágazatot arról a szándékáról, hogy felfüggeszti a szóban forgó dömpingellenes intézkedéseket. A közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei közlésére, és nem ellenezte a dömpingellenes intézkedések felfüggesztését. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság – az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésének megfelelően – tájékoztatta a közösségi gazdasági ágazatot arról a szándékáról, hogy felfüggeszti a szóban forgó dömpingellenes intézkedéseket. A közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei közlésére, és nem ellenezte a dömpingellenes intézkedések felfüggesztését.

D.   KÖVETKEZTETÉS

| (12) | A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdésével összhangban az érintett termékre kivetett dömpingellenes vám felfüggesztésére vonatkozó összes követelmény teljesül. Következésképpen az 1420/2007/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vámot kilenc hónapos időszakra fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdésével összhangban az érintett termékre kivetett dömpingellenes vám felfüggesztésére vonatkozó összes követelmény teljesül. Következésképpen az 1420/2007/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vámot kilenc hónapos időszakra fel kell függeszteni.

| (13) | A Bizottság nyomon fogja követni az érintett termék behozatalának és árainak alakulását. Amennyiben bármikor olyan helyzet alakul ki, amelyben a Kínai Népköztársaságból, illetve Kazahsztánból származó érintett termék ismét nagy mennyiségben és dömpingelt áron jelenik meg, és következésképpen kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak, a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket a dömpingellenes vám visszaállítása érdekében, figyelembe véve azokat az anyagi jogi szabályokat, amelyek a kár felmérését meghatározzák. Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján szükség esetén időközi felülvizsgálat indítható, |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság nyomon fogja követni az érintett termék behozatalának és árainak alakulását. Amennyiben bármikor olyan helyzet alakul ki, amelyben a Kínai Népköztársaságból, illetve Kazahsztánból származó érintett termék ismét nagy mennyiségben és dömpingelt áron jelenik meg, és következésképpen kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak, a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket a dömpingellenes vám visszaállítása érdekében, figyelembe véve azokat az anyagi jogi szabályokat, amelyek a kár felmérését meghatározzák. Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján szükség esetén időközi felülvizsgálat indítható,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 7202 30 00 és ex 8111 00 11 kód alá besorolt (TARIC-kód: 8111001110), a Kínai Népköztársaságból és Kazahsztánból származó szilícium-mangán behozatalára (beleértve a ferroszilíciumos mangánt is) az 1420/2007/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot kilenc hónapos időtartamra fel kell függeszteni.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 4-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  A Hivatalos Lap 5-ik oldalán található.

2

---

Európai Központi Bank

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/81 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/81

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2007. november 23.)

a 2008-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről

(EKB/2007/16)

(2007/790/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 106. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta Ciprus általi, 2008. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2007. július 10-i 2007/503/EK tanácsi határozat (1) 1. cikkére,

tekintettel az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta Málta általi, 2008. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2007. július 10-i 2007/504/EK tanácsi határozat (2) 1. cikkére,

mivel:

| (1) | 1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank („EKB”) jogosult az eurót bevezető tagállamokban (a továbbiakban: a részt vevő tagállamok) kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére. |
| --- | --- |

(1)

1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank („EKB”) jogosult az eurót bevezető tagállamokban (a továbbiakban: a részt vevő tagállamok) kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére.

| (2) | A 2003-as csatlakozási okmány 4. cikkében említett, Ciprus és Málta javára vonatkozó eltérés 2008. január 1-jei hatállyal megszűnik. |
| --- | --- |

(2)

A 2003-as csatlakozási okmány 4. cikkében említett, Ciprus és Málta javára vonatkozó eltérés 2008. január 1-jei hatállyal megszűnik.

| (3) | A jelenlegi tizenhárom részt vevő tagállam, valamint Ciprus és Málta benyújtotta engedélyezésre az EKB-hoz a 2008-ban kibocsátandó euroérmék becsült mennyiségét az előrejelzési módszerrel kapcsolatos magyarázó megjegyzésekkel együtt, |
| --- | --- |

(3)

A jelenlegi tizenhárom részt vevő tagállam, valamint Ciprus és Málta benyújtotta engedélyezésre az EKB-hoz a 2008-ban kibocsátandó euroérmék becsült mennyiségét az előrejelzési módszerrel kapcsolatos magyarázó megjegyzésekkel együtt,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2008-ban kibocsátandó euroérmék mennyiségének engedélyezése

Az EKB engedélyezi a részt vevő tagállamok által 2008-ban kibocsátandó érméknek az alábbi táblázatban meghatározott mennyiségét:

| (millió EUR) |
| --- |
| | A forgalomba szánt euroérmék és (a forgalomba nem szánt) euro-emlékérmék kibocsátása 2008-ban |
| Belgium | 130,0 |
| Németország | 655,0 |
| Írország | 114,0 |
| Görögország | 97,3 |
| Spanyolország | 550,0 |
| Franciaország | 500,0 |
| Olaszország | 375,2 |
| Ciprus | 147,4 |
| Luxemburg | 49,0 |
| Málta | 56,7 |
| Hollandia | 57,5 |
| Ausztria | 185,0 |
| Portugália | 50,0 |
| Szlovénia | 39,0 |
| Finnország | 60,0 |

(millió EUR)

A forgalomba szánt euroérmék és (a forgalomba nem szánt) euro-emlékérmék kibocsátása 2008-ban

Belgium

130,0

Németország

655,0

Írország

114,0

Görögország

97,3

Spanyolország

550,0

Franciaország

500,0

Olaszország

375,2

Ciprus

147,4

Luxemburg

49,0

Málta

56,7

Hollandia

57,5

Ausztria

185,0

Portugália

50,0

Szlovénia

39,0

Finnország

60,0

2. cikk

Záró rendelkezés

Ennek a határozatnak a részt vevő tagállamok a címzettjei.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2007. november 23-án.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 186., 2007.7.18., 29. o.

1

(2)  HL L 186., 2007.7.18., 32. o.

2

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 5.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/83 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/83

---

A TANÁCS 2007/791/KKBP határozata

(2007. december 4.)

az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendfenntartó missziójáról (EUPM) szóló 2007/749/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendfenntartó missziójáról (EUPM) szóló, 2007. november 19-i 2007/749/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen a 12. cikkének (1) bekezdésére, az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésével összefüggésben,

mivel:

| (1) | A Tanács 2007. november 19-én elfogadta a 2007/749/KKBP együttes fellépést, amely meghatározza, hogy az EUPM-et 2009. december 31-ig kell folytatni. A 2008-ra és 2009-re vonatkozó pénzügyi referenciaösszegről éves alapon kell dönteni. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2007. november 19-én elfogadta a 2007/749/KKBP együttes fellépést, amely meghatározza, hogy az EUPM-et 2009. december 31-ig kell folytatni. A 2008-ra és 2009-re vonatkozó pénzügyi referenciaösszegről éves alapon kell dönteni.

| (2) | Az EUPM megbízatását olyan helyzetben kell végrehajtani, amely romolhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 11. cikkében meghatározott céljait, |
| --- | --- |

(2)

Az EUPM megbízatását olyan helyzetben kell végrehajtani, amely romolhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 11. cikkében meghatározott céljait,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

(1)   A 2007/749/KKBP együttes fellépés végrehajtásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2008. évre 14 800 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeggel finanszírozott kiadásokat az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni, azzal a kivétellel, hogy semmilyen előfinanszírozás nem marad a Közösség tulajdona.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 4-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  HL L 303., 2007.11.21., 40. o.

1

---