# Euroopan unionin L 357/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 357 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta12. joulukuuta 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 357

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta12. joulukuuta 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2014/882/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 20 päivänä marraskuuta 2013, valtiontuesta SA 16237 (C58/02) (ex N118/02), jonka Ranska on myöntänyt SNCM:lle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 7066)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/883/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 11 päivänä helmikuuta 2014, toimenpiteestä SA.35388 (13/C) (ex 13/NN ja ex 12/N) – Puola – Gdynia-Kosakowon lentoaseman muuttaminen
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 759)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2014/884/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, valtiontuesta SA.34445 (12/C), jonka Tanska on myöntänyt kiinteään omaisuuteen liittyvien omaisuuserien siirtoon FIH:lta Tanskan rahoitusvakausyhtiölle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 1280)

   (
  1
  ) | 89 |
| | | 2014/885/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2014, valtiontuesta SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), jota Kreikka on myöntänyt Eurobank-konsernille ja joka liittyy Eurobank Ergasias S.A:n pääomapohjan vahvistamiseen ja rakenneuudistukseen; Kreikan rahoitusvakausrahaston Proton Bankille Nea Protonin perustamisen ja pääomituksen sekä New Proton Bankin pääomanlisäysten muodossa myöntämään rakenneuudistustukeen; Hellenic Postbankin kriisinratkaisuun perustamalla omaisuudenhoitoyhtiö
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 2933)

   (
  1
  ) | 112 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2014/882/EU

*

Komission päätös, annettu 20 päivänä marraskuuta 2013, valtiontuesta SA 16237 (C58/02) (ex N118/02), jonka Ranska on myöntänyt SNCM:lle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 7066)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 7066)

1

1

2014/883/EU

*

Komission päätös, annettu 11 päivänä helmikuuta 2014, toimenpiteestä SA.35388 (13/C) (ex 13/NN ja ex 12/N) – Puola – Gdynia-Kosakowon lentoaseman muuttaminen
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 759)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 759)

1

51

2014/884/EU

*

Komission päätös, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, valtiontuesta SA.34445 (12/C), jonka Tanska on myöntänyt kiinteään omaisuuteen liittyvien omaisuuserien siirtoon FIH:lta Tanskan rahoitusvakausyhtiölle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 1280)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 1280)

1

89

2014/885/EU

*

Komission päätös, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2014, valtiontuesta SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), jota Kreikka on myöntänyt Eurobank-konsernille ja joka liittyy Eurobank Ergasias S.A:n pääomapohjan vahvistamiseen ja rakenneuudistukseen; Kreikan rahoitusvakausrahaston Proton Bankille Nea Protonin perustamisen ja pääomituksen sekä New Proton Bankin pääomanlisäysten muodossa myöntämään rakenneuudistustukeen; Hellenic Postbankin kriisinratkaisuun perustamalla omaisuudenhoitoyhtiö
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 2933)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 2933)

1

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 12.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 357/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 357/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä marraskuuta 2013,

valtiontuesta SA 16237 (C58/02) (ex N118/02), jonka Ranska on myöntänyt SNCM:lle

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 7066)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/882/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan (1) 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Ranskan ilmoitti 18 päivänä helmikuuta 2002 komissiolle suunnitelmasta myöntää rakenneuudistustukea Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée -meriliikenneyhtiölle, jäljempänä ’SNCM’. Se täydensi ilmoitusta 3 päivänä heinäkuuta 2002 (3). Ennen rakenneuudistushanketta Ranskan viranomaiset olivat 20 päivänä joulukuuta 2001 ilmoittaneet 22,5 miljoonan euron suuruisesta käteisennakosta, jonka Compagnie Générale Maritime et Financière -yritys (4), jäljempänä ’CGMF’, oli myöntänyt SNCM:lle pelastamistukena. Komissio hyväksyi 17 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyllä päätöksellä (5), jäljempänä ’vuoden 2002 päätös’, SNCM:lle myönnetyn pelastamistuen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn tukien alustavan tutkintamenettelyn perusteella. Ilmoitettu rakenneuudistustuki koostui siitä, että SNCM:n pääomaa korotettiin CGMF:n välityksellä 76 miljoonalla eurolla. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan ilmoitti 18 päivänä helmikuuta 2002 komissiolle suunnitelmasta myöntää rakenneuudistustukea Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée -meriliikenneyhtiölle, jäljempänä ’SNCM’. Se täydensi ilmoitusta 3 päivänä heinäkuuta 2002 (3). Ennen rakenneuudistushanketta Ranskan viranomaiset olivat 20 päivänä joulukuuta 2001 ilmoittaneet 22,5 miljoonan euron suuruisesta käteisennakosta, jonka Compagnie Générale Maritime et Financière -yritys (4), jäljempänä ’CGMF’, oli myöntänyt SNCM:lle pelastamistukena. Komissio hyväksyi 17 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyllä päätöksellä (5), jäljempänä ’vuoden 2002 päätös’, SNCM:lle myönnetyn pelastamistuen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn tukien alustavan tutkintamenettelyn perusteella. Ilmoitettu rakenneuudistustuki koostui siitä, että SNCM:n pääomaa korotettiin CGMF:n välityksellä 76 miljoonalla eurolla.

| (2) | Komissio ilmoitti 19 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Ranskan viranomaisille päätöksestään (6) aloittaa muodollinen tutkintamenettely perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (7) 6 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 19 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Ranskan viranomaisille päätöksestään (6) aloittaa muodollinen tutkintamenettely perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (7) 6 artiklan nojalla.

| (3) | Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 8 päivänä lokakuuta 2002 huomautuksensa (8)19 päivänä elokuuta 2002 tehdystä päätöksestä (9). |
| --- | --- |

(3)

Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 8 päivänä lokakuuta 2002 huomautuksensa (8)19 päivänä elokuuta 2002 tehdystä päätöksestä (9).

| (4) | Ranskan viranomaisten ja komission yksiköiden välillä pidettiin viranomaisten pyynnöstä työkokouksia 24 päivänä lokakuuta 2002, 3 päivänä joulukuuta 2002 ja 25 päivänä helmikuuta 2003. |
| --- | --- |

(4)

Ranskan viranomaisten ja komission yksiköiden välillä pidettiin viranomaisten pyynnöstä työkokouksia 24 päivänä lokakuuta 2002, 3 päivänä joulukuuta 2002 ja 25 päivänä helmikuuta 2003.

| (5) | Menettelyn aloittamisen yhteydessä komissio sai huomautuksia kahdelta yritykseltä. Corsica Ferries France -yritys, jäljempänä ’CFF’, toimitti huomautuksena 8 päivänä tammikuuta 2003 (10) ja STIM d’Orbigny -konserni Stef-TFE, jäljempänä ’STIM’, 7 päivänä tammikuuta 2003. Useat Ranskan alueelliset yhteisöt toimittivat huomautuksia 18 päivänä joulukuuta 2002 sekä 9 päivänä ja 10 päivänä tammikuuta 2003. Komissio toimitti huomautukset Ranskalle 13 päivänä ja 16 päivänä tammikuuta 2003 sekä 5 päivänä ja 21 päivän helmikuuta 2003 päivätyillä kirjeillä, jotta Ranska voisi ottaa niihin kantaa. |
| --- | --- |

(5)

Menettelyn aloittamisen yhteydessä komissio sai huomautuksia kahdelta yritykseltä. Corsica Ferries France -yritys, jäljempänä ’CFF’, toimitti huomautuksena 8 päivänä tammikuuta 2003 (10) ja STIM d’Orbigny -konserni Stef-TFE, jäljempänä ’STIM’, 7 päivänä tammikuuta 2003. Useat Ranskan alueelliset yhteisöt toimittivat huomautuksia 18 päivänä joulukuuta 2002 sekä 9 päivänä ja 10 päivänä tammikuuta 2003. Komissio toimitti huomautukset Ranskalle 13 päivänä ja 16 päivänä tammikuuta 2003 sekä 5 päivänä ja 21 päivän helmikuuta 2003 päivätyillä kirjeillä, jotta Ranska voisi ottaa niihin kantaa.

| (6) | Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 13 päivänä helmikuuta 2003 (11) ja 27 päivänä toukokuuta 2003 (12) päivätyillä kirjeillä kommentteja CFF:n ja STIM:n huomautuksiin. |
| --- | --- |

(6)

Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 13 päivänä helmikuuta 2003 (11) ja 27 päivänä toukokuuta 2003 (12) päivätyillä kirjeillä kommentteja CFF:n ja STIM:n huomautuksiin.

| (7) | Komission yksiköt pyysivät 16 päivänä tammikuuta 2003 lisätietoja, ja Ranskan viranomaiset vastasivat pyyntöön 21 päivänä helmikuuta 2003. |
| --- | --- |

(7)

Komission yksiköt pyysivät 16 päivänä tammikuuta 2003 lisätietoja, ja Ranskan viranomaiset vastasivat pyyntöön 21 päivänä helmikuuta 2003.

| (8) | Ranskan viranomaiset esittivät komissiolle 10 päivänä helmikuuta 2003 päivätyssä kirjeessä (13) perusteluja sen osoittamiseksi, että tukihanke noudatti kaikilta osiltaan yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (14), jäljempänä ’vuoden 1999 suuntaviivat’. |
| --- | --- |

(8)

Ranskan viranomaiset esittivät komissiolle 10 päivänä helmikuuta 2003 päivätyssä kirjeessä (13) perusteluja sen osoittamiseksi, että tukihanke noudatti kaikilta osiltaan yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (14), jäljempänä ’vuoden 1999 suuntaviivat’.

| (9) | Ranskan viranomaiset toimittivat 25 päivänä helmikuuta 2003 komission pyynnöstä jäljennöksen osakassopimuksesta (15), josta käyvät ilmi SNCM:n ja STIM:n väliset sidokset. |
| --- | --- |

(9)

Ranskan viranomaiset toimittivat 25 päivänä helmikuuta 2003 komission pyynnöstä jäljennöksen osakassopimuksesta (15), josta käyvät ilmi SNCM:n ja STIM:n väliset sidokset.

| (10) | Komissio hyväksyi päätöksellä 2004/166/EY (16), jäljempänä ’vuoden 2003 päätös’, tietyin ehdoin rakenneuudistustuen myöntämisen SNCM:lle kahdessa osassa. Ensimmäinen erä on 66 miljoonaa euroa ja toinen, enintään 10 miljoonan euron suuruinen erä määräytyy vuoden 2003 päätöksen jälkeen toteutetusta omaisuudenluovutuksesta saatavan nettotuoton mukaan. Ensimmäisen erän maksu hyväksyttiin vuoden 2003 päätöksellä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio hyväksyi päätöksellä 2004/166/EY (16), jäljempänä ’vuoden 2003 päätös’, tietyin ehdoin rakenneuudistustuen myöntämisen SNCM:lle kahdessa osassa. Ensimmäinen erä on 66 miljoonaa euroa ja toinen, enintään 10 miljoonan euron suuruinen erä määräytyy vuoden 2003 päätöksen jälkeen toteutetusta omaisuudenluovutuksesta saatavan nettotuoton mukaan. Ensimmäisen erän maksu hyväksyttiin vuoden 2003 päätöksellä.

| (11) | CFF nosti 13 päivänä lokakuuta 2003 kumoamiskanteen vuoden 2003 päätöksestä yhteisöjen tuomioistuimen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa, jäljempänä ’ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin’ (asia T-349/03). |
| --- | --- |

(11)

CFF nosti 13 päivänä lokakuuta 2003 kumoamiskanteen vuoden 2003 päätöksestä yhteisöjen tuomioistuimen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa, jäljempänä ’ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin’ (asia T-349/03).

| (12) | Komissio teki päätöksen 2005/36/EY (17), jäljempänä ’vuoden 2004 päätös’, jossa se totesi, että Ranskan 23 päivänä kesäkuuta 2004 pyytämät muutokset – Aliso-aluksen vaihto Asco-alukseen niiden alusten luettelossa, joita SNCM saa käyttää koko rakenneuudistuksen ajan vuoden 2003 päätöksen nojalla, ja Alison myynti Ascon sijasta – eivät asettaneet kyseenalaiseksi vuoden 2003 päätöksellä hyväksytyn rakenneuudistustuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(12)

Komissio teki päätöksen 2005/36/EY (17), jäljempänä ’vuoden 2004 päätös’, jossa se totesi, että Ranskan 23 päivänä kesäkuuta 2004 pyytämät muutokset – Aliso-aluksen vaihto Asco-alukseen niiden alusten luettelossa, joita SNCM saa käyttää koko rakenneuudistuksen ajan vuoden 2003 päätöksen nojalla, ja Alison myynti Ascon sijasta – eivät asettaneet kyseenalaiseksi vuoden 2003 päätöksellä hyväksytyn rakenneuudistustuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

| (13) | Komissio hyväksyi 16 päivänä maaliskuuta 2005 tehdyllä päätöksellä (18), jäljempänä ’vuoden 2005 päätös’, rakenneuudistustuen 3,3 miljoonan euron suuruisen toisen erän maksamisen, mikä nosti hyväksytyn rakenneuudistustuen kokonaismäärän 69,3 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(13)

Komissio hyväksyi 16 päivänä maaliskuuta 2005 tehdyllä päätöksellä (18), jäljempänä ’vuoden 2005 päätös’, rakenneuudistustuen 3,3 miljoonan euron suuruisen toisen erän maksamisen, mikä nosti hyväksytyn rakenneuudistustuen kokonaismäärän 69,3 miljoonaan euroon.

| (14) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 15 päivänä kesäkuuta 2005 asiassa T-349/03 antamassaan tuomiossa (19) vuoden 2003 päätöksen sillä perusteella, että siinä oli arvioitu virheellisesti välttämättömän tuen määrä. |
| --- | --- |

(14)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 15 päivänä kesäkuuta 2005 asiassa T-349/03 antamassaan tuomiossa (19) vuoden 2003 päätöksen sillä perusteella, että siinä oli arvioitu virheellisesti välttämättömän tuen määrä.

| (15) | Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 25 päivänä lokakuuta 2005 tietoja (20) yhtiön taloudellisesta tilanteesta sen jälkeen, kun suunnitelma rakenneuudistustuen myöntämisestä oli ilmoitettu 18 päivänä helmikuuta 2002. |
| --- | --- |

(15)

Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 25 päivänä lokakuuta 2005 tietoja (20) yhtiön taloudellisesta tilanteesta sen jälkeen, kun suunnitelma rakenneuudistustuen myöntämisestä oli ilmoitettu 18 päivänä helmikuuta 2002.

| (16) | Ranskan viranomaiset toimittivat 17 päivänä marraskuuta 2005 tietoja (21) vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelman saattamisesta ajan tasalle ja SNCM:n oman pääoman uudelleenmuodostamisesta (22). |
| --- | --- |

(16)

Ranskan viranomaiset toimittivat 17 päivänä marraskuuta 2005 tietoja (21) vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelman saattamisesta ajan tasalle ja SNCM:n oman pääoman uudelleenmuodostamisesta (22).

| (17) | Ranskan viranomaiset toimittivat 15 päivänä maaliskuuta 2006 komissiolle yhteenvetokatsauksen markkinoihin, liiketoimintasuunnitelman (tulo-osa) ja alustavan tuloslaskelman (23). Komission yksiköille lähetettiin vielä muita asiakirjoja 28 päivänä maaliskuuta 2006 ja 7 päivänä huhtikuuta 2006 (24). Viimeksi mainitussa kirjeessä Ranskan viranomaiset esittivät komissiolle, että osaa vuoden 2002 rakenneuudistustuesta, nimittäin 53,48 miljoonaa euroa, tulisi pitää ”korvauksena julkisesta palvelusta”, joka ei ole rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä toteutettu toimenpide eikä tuki asian Altmark
   (25) oikeuskäytännön mukaisesti, tai rakenneuudistussuunnitelmasta erillisenä ja riippumattomana toimenpiteenä perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(17)

Ranskan viranomaiset toimittivat 15 päivänä maaliskuuta 2006 komissiolle yhteenvetokatsauksen markkinoihin, liiketoimintasuunnitelman (tulo-osa) ja alustavan tuloslaskelman (23). Komission yksiköille lähetettiin vielä muita asiakirjoja 28 päivänä maaliskuuta 2006 ja 7 päivänä huhtikuuta 2006 (24). Viimeksi mainitussa kirjeessä Ranskan viranomaiset esittivät komissiolle, että osaa vuoden 2002 rakenneuudistustuesta, nimittäin 53,48 miljoonaa euroa, tulisi pitää ”korvauksena julkisesta palvelusta”, joka ei ole rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä toteutettu toimenpide eikä tuki asian Altmark
   (25) oikeuskäytännön mukaisesti, tai rakenneuudistussuunnitelmasta erillisenä ja riippumattomana toimenpiteenä perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (18) | Komissiolle ilmoitettiin 21 päivänä huhtikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (26) 4 artiklan nojalla suunnitellusta yrityskeskittymästä, jolla yritykset Veolia Transport (27), jäljempänä ’VT’, ja Butler Capital Partners, jäljempänä ’BCP’, hankkivat yhteisen määräysvallan SNCM:ssä (28). Komissio päätti, ettei se vastusta ilmoitettua toimenpidettä ja totesi sen soveltuvan yhteismarkkinoille 29 päivänä toukokuuta 2006 tehdyllä päätöksellä (29). |
| --- | --- |

(18)

Komissiolle ilmoitettiin 21 päivänä huhtikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (26) 4 artiklan nojalla suunnitellusta yrityskeskittymästä, jolla yritykset Veolia Transport (27), jäljempänä ’VT’, ja Butler Capital Partners, jäljempänä ’BCP’, hankkivat yhteisen määräysvallan SNCM:ssä (28). Komissio päätti, ettei se vastusta ilmoitettua toimenpidettä ja totesi sen soveltuvan yhteismarkkinoille 29 päivänä toukokuuta 2006 tehdyllä päätöksellä (29).

| (19) | Ranskan viranomaiset toimittivat 21 päivänä kesäkuuta 2006 (30) komissiolle Ranskan talous-, valtiovarain- ja teollisuusministeriön 26 päivänä toukokuuta 2006 tekemän päätöksen, jolla hyväksyttiin valtion rautatieyhtiön, Société nationale des chemins de fer français, jäljempänä ’SNCF’, rahoitusjärjestelyt, ja SNCM:n yksityistämisestä 26 päivänä toukokuuta 2006 annetun asetuksen nro 2006–606. |
| --- | --- |

(19)

Ranskan viranomaiset toimittivat 21 päivänä kesäkuuta 2006 (30) komissiolle Ranskan talous-, valtiovarain- ja teollisuusministeriön 26 päivänä toukokuuta 2006 tekemän päätöksen, jolla hyväksyttiin valtion rautatieyhtiön, Société nationale des chemins de fer français, jäljempänä ’SNCF’, rahoitusjärjestelyt, ja SNCM:n yksityistämisestä 26 päivänä toukokuuta 2006 annetun asetuksen nro 2006–606.

| (20) | Komissiolle toimitettiin 7 päivänä kesäkuuta 2006 tietoja (31) julkisen palvelun hoitamisesta ja sosiaalisista tuista, jotka liittyivät Korsikan liikenneyhteyksien turvaamiseen. |
| --- | --- |

(20)

Komissiolle toimitettiin 7 päivänä kesäkuuta 2006 tietoja (31) julkisen palvelun hoitamisesta ja sosiaalisista tuista, jotka liittyivät Korsikan liikenneyhteyksien turvaamiseen.

| (21) | Komissio ilmoitti 13 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Ranskan viranomaisille päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artiklan mukainen muodollinen tutkintamenettely, joka koski SNCM:n hyväksi toteutettuja uusia toimenpiteitä ja vuonna 2002 ilmoitettua rakenneuudistussuunnitelmaa (32), jäljempänä ’vuoden 2006 päätös’. |
| --- | --- |

(21)

Komissio ilmoitti 13 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Ranskan viranomaisille päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artiklan mukainen muodollinen tutkintamenettely, joka koski SNCM:n hyväksi toteutettuja uusia toimenpiteitä ja vuonna 2002 ilmoitettua rakenneuudistussuunnitelmaa (32), jäljempänä ’vuoden 2006 päätös’.

| (22) | Ranska toimitti 16 päivänä marraskuuta 2006 komissiolle vuoden 2006 päätökseen liittyvät huomautuksensa (33). |
| --- | --- |

(22)

Ranska toimitti 16 päivänä marraskuuta 2006 komissiolle vuoden 2006 päätökseen liittyvät huomautuksensa (33).

| (23) | Tiettyjen osapuolien pyydettyä kuukauden lisäaikaa huomautusten esittämiseen (34) komissio päätti myöntää tämän lisäajan kaikille asianomaisille (35). |
| --- | --- |

(23)

Tiettyjen osapuolien pyydettyä kuukauden lisäaikaa huomautusten esittämiseen (34) komissio päätti myöntää tämän lisäajan kaikille asianomaisille (35).

| (24) | Komissio sai CFF:ltä (36) ja STIM:ltä (37) huomautuksia, jotka toimitettiin Ranskan viranomaisille 20 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Myös eräs muu kolmas osapuoli esitti huomautuksia, jotka niin ikään toimitettiin Ranskan viranomaisille, mutta ne peruttiin 28 päivänä toukokuuta 2008. |
| --- | --- |

(24)

Komissio sai CFF:ltä (36) ja STIM:ltä (37) huomautuksia, jotka toimitettiin Ranskan viranomaisille 20 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Myös eräs muu kolmas osapuoli esitti huomautuksia, jotka niin ikään toimitettiin Ranskan viranomaisille, mutta ne peruttiin 28 päivänä toukokuuta 2008.

| (25) | Ranskan viranomaiset toimittivat 30 päivänä huhtikuuta 2007 (38) huomautuksensa kolmansien osapuolten kommenteista. |
| --- | --- |

(25)

Ranskan viranomaiset toimittivat 30 päivänä huhtikuuta 2007 (38) huomautuksensa kolmansien osapuolten kommenteista.

| (26) | CFF täydensi 15 päivänä kesäkuuta 2007 ja 30 päivänä marraskuuta 2007 lähetettyjä tietoja jättämällä komissiolle 20 päivänä joulukuuta 2007 kantelun SNCM:lle myönnetyistä valtiontuista. Kantelu koski Korsikan aluehallinnon ja Compagnie Méridionale de Navigation – SNCM -yhteenliittymän välillä julkisen palvelun hoitamisesta vuosina 2007–2013 kesäkuussa 2007 allekirjoitetun uuden sopimuksen 3 §:ää. CFF:n mukaan kyseisen artiklan täytäntöönpanon myötä SNCM saisi ylimääräiset 10 miljoonaa euroa vuonna 2007. Lisäksi SNCM:lle julkisen palvelun velvoitteiden nojalla maksettava korvaus oli CFF:n mielestä valtiontuki, joka oli siksikin sääntöjenvastainen, ettei sitä ollut ilmoitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(26)

CFF täydensi 15 päivänä kesäkuuta 2007 ja 30 päivänä marraskuuta 2007 lähetettyjä tietoja jättämällä komissiolle 20 päivänä joulukuuta 2007 kantelun SNCM:lle myönnetyistä valtiontuista. Kantelu koski Korsikan aluehallinnon ja Compagnie Méridionale de Navigation – SNCM -yhteenliittymän välillä julkisen palvelun hoitamisesta vuosina 2007–2013 kesäkuussa 2007 allekirjoitetun uuden sopimuksen 3 §:ää. CFF:n mukaan kyseisen artiklan täytäntöönpanon myötä SNCM saisi ylimääräiset 10 miljoonaa euroa vuonna 2007. Lisäksi SNCM:lle julkisen palvelun velvoitteiden nojalla maksettava korvaus oli CFF:n mielestä valtiontuki, joka oli siksikin sääntöjenvastainen, ettei sitä ollut ilmoitettu komissiolle.

| (27) | Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille päätöksestään pidentää kolmansien huomautuksille asetettua määräaikaa 14 päivään maaliskuuta 2008. |
| --- | --- |

(27)

Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille päätöksestään pidentää kolmansien huomautuksille asetettua määräaikaa 14 päivään maaliskuuta 2008.

| (28) | Komissio toimitti 26 päivänä maaliskuuta 2008 kolmansien osapuolten huomautukset Ranskalle, joka esitti kommenttinsa 28 päivänä maaliskuuta 2008, 10 päivänä huhtikuuta 2008 ja 28 päivänä huhtikuuta 2008. |
| --- | --- |

(28)

Komissio toimitti 26 päivänä maaliskuuta 2008 kolmansien osapuolten huomautukset Ranskalle, joka esitti kommenttinsa 28 päivänä maaliskuuta 2008, 10 päivänä huhtikuuta 2008 ja 28 päivänä huhtikuuta 2008.

| (29) | Komissio katsoi 8 päivänä heinäkuuta 2008 tekemässään päätöksessä, että vuonna 2006 toteutetut uudet toimenpiteet eivät olleet EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja että vuonna 2002 ilmoitetut toimenpiteet olivat yhteismarkkinoille soveltuvaa valtiontukea. |
| --- | --- |

(29)

Komissio katsoi 8 päivänä heinäkuuta 2008 tekemässään päätöksessä, että vuonna 2006 toteutetut uudet toimenpiteet eivät olleet EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja että vuonna 2002 ilmoitetut toimenpiteet olivat yhteismarkkinoille soveltuvaa valtiontukea.

| (30) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi tämän päätöksen osittain 11 päivänä syyskuuta 2012 (39). Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että komission päätelmät vuonna 2006 toteutetuista toimenpiteistä perustuivat ilmeisiin arviointivirheisiin. Tuomioistuimen mukaan vuoden 2002 rakenneuudistustoimenpiteet olisi analysoitava uudelleen, koska kumotun päätöksen lähtökohtana oli, että vuonna 2006 toteutetut toimenpiteet eivät sisältäneet tukea. |
| --- | --- |

(30)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi tämän päätöksen osittain 11 päivänä syyskuuta 2012 (39). Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että komission päätelmät vuonna 2006 toteutetuista toimenpiteistä perustuivat ilmeisiin arviointivirheisiin. Tuomioistuimen mukaan vuoden 2002 rakenneuudistustoimenpiteet olisi analysoitava uudelleen, koska kumotun päätöksen lähtökohtana oli, että vuonna 2006 toteutetut toimenpiteet eivät sisältäneet tukea.

| (31) | Kumoamatta jäi ainoastaan se päätöksen osa, jossa todettiin, että SNCM:lle korvauksena julkisen palvelun velvoitteesta kaudella 1991–2001 maksettu 53,4 miljoonan euron tuki soveltuu sisämarkkinoille. Tästä syystä tätä asiaa ei käsitellä tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(31)

Kumoamatta jäi ainoastaan se päätöksen osa, jossa todettiin, että SNCM:lle korvauksena julkisen palvelun velvoitteesta kaudella 1991–2001 maksettu 53,4 miljoonan euron tuki soveltuu sisämarkkinoille. Tästä syystä tätä asiaa ei käsitellä tässä päätöksessä.

| (32) | Tämän vuoksi komission on annettava uusi lopullinen päätös. Kumotun päätöksen hyväksymispäivän jälkeisiä tapahtumia ei ole syytä tutkia. Kumoamispäätöksen jälkeen komission on arvioitava, vastaavatko tietyt kyseessä olevat toimenpiteet yksityisen markkinataloussijoittajan toimintaa, ja jos tutkittavat toimenpiteet ovat valtiontukea, täyttyvätkö asiaa koskevissa suuntaviivoissa asetetut sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset. Komission on näitä kahta asiaa tutkiessaan otettava ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeuskäytännön (40) mukaisesti huomioon ainoastaan tiedot, jotka sillä oli käytettävissään kumotun päätöksen hyväksymisajankohtana eli 8 päivänä heinäkuuta 2008 (41). |
| --- | --- |

(32)

Tämän vuoksi komission on annettava uusi lopullinen päätös. Kumotun päätöksen hyväksymispäivän jälkeisiä tapahtumia ei ole syytä tutkia. Kumoamispäätöksen jälkeen komission on arvioitava, vastaavatko tietyt kyseessä olevat toimenpiteet yksityisen markkinataloussijoittajan toimintaa, ja jos tutkittavat toimenpiteet ovat valtiontukea, täyttyvätkö asiaa koskevissa suuntaviivoissa asetetut sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset. Komission on näitä kahta asiaa tutkiessaan otettava ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeuskäytännön (40) mukaisesti huomioon ainoastaan tiedot, jotka sillä oli käytettävissään kumotun päätöksen hyväksymisajankohtana eli 8 päivänä heinäkuuta 2008 (41).

| (33) | Komission, Ranskan viranomaisten ja SNCM:n edustajien välillä pidettiin kokous 13 päivänä marraskuuta 2012. |
| --- | --- |

(33)

Komission, Ranskan viranomaisten ja SNCM:n edustajien välillä pidettiin kokous 13 päivänä marraskuuta 2012.

| (34) | Ranskan viranomaiset pyysivät kahteen otteeseen, eli 6 päivänä joulukuuta 2012 ja 5 päivänä helmikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä, komissiota tekemään päätöksen menettelyn aloittamisesta uudelleen, koska tuomioistuin oli antanut uuden tuomion, jossa täsmennettiin asiantuntevaa markkinataloussijoittajaa koskevan testin vaatimuksia. Tämän vuoksi kontradiktorinen menettely olisi aloitettava uudelleen. Komissio hylkäsi nämä pyynnöt 15 päivänä tammikuuta ja 13 päivänä helmikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Se korosti, että menettely voitaisiin aloittaa uudelleen ainoastaan niiden yksittäisten kysymysten osalta, joihin liittyi sääntöjenvastaisuutta. Lisäksi komissio muistutti, ettei menettelyn aloittamisesta vuonna 2006 tehty päätös ollut miltään osiltaan sääntöjenvastainen. Komissio ilmoitti kuitenkin Ranskan viranomaisille, että ne voisivat toimittaa sille täydentäviä tutkimus- tai analyysitietoja tai asianmukaisiksi katsomiaan asiakirjoja. |
| --- | --- |

(34)

Ranskan viranomaiset pyysivät kahteen otteeseen, eli 6 päivänä joulukuuta 2012 ja 5 päivänä helmikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä, komissiota tekemään päätöksen menettelyn aloittamisesta uudelleen, koska tuomioistuin oli antanut uuden tuomion, jossa täsmennettiin asiantuntevaa markkinataloussijoittajaa koskevan testin vaatimuksia. Tämän vuoksi kontradiktorinen menettely olisi aloitettava uudelleen. Komissio hylkäsi nämä pyynnöt 15 päivänä tammikuuta ja 13 päivänä helmikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Se korosti, että menettely voitaisiin aloittaa uudelleen ainoastaan niiden yksittäisten kysymysten osalta, joihin liittyi sääntöjenvastaisuutta. Lisäksi komissio muistutti, ettei menettelyn aloittamisesta vuonna 2006 tehty päätös ollut miltään osiltaan sääntöjenvastainen. Komissio ilmoitti kuitenkin Ranskan viranomaisille, että ne voisivat toimittaa sille täydentäviä tutkimus- tai analyysitietoja tai asianmukaisiksi katsomiaan asiakirjoja.

| (35) | Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle tietoja 16 päivänä toukokuuta 2013. |
| --- | --- |

(35)

Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle tietoja 16 päivänä toukokuuta 2013.

| (36) | Myös SNCM pyysi 19 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöstä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta uudelleen. Se esitti samankaltaisia perusteluja kuin Ranskan viranomaiset. Komissio hylkäsi pyynnön 10 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellään. Komissio ilmoitti kuitenkin SNCM:lle, että se voisi toimittaa sille täydentäviä tutkimus- tai analyysitietoja tai asianmukaisiksi katsomiaan asiakirjoja. |
| --- | --- |

(36)

Myös SNCM pyysi 19 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöstä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta uudelleen. Se esitti samankaltaisia perusteluja kuin Ranskan viranomaiset. Komissio hylkäsi pyynnön 10 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellään. Komissio ilmoitti kuitenkin SNCM:lle, että se voisi toimittaa sille täydentäviä tutkimus- tai analyysitietoja tai asianmukaisiksi katsomiaan asiakirjoja.

| (37) | SNCM lähetti 27 päivänä elokuuta 2013 tietoja ja uuden selvityksen SNCM:n luovutuksesta. |
| --- | --- |

(37)

SNCM lähetti 27 päivänä elokuuta 2013 tietoja ja uuden selvityksen SNCM:n luovutuksesta.

II   KUVAUS

2.1   TÄMÄN PÄÄTÖKSEN SOVELTAMISALAAN KUULUVIEN TOIMENPITEIDEN EDUNSAAJA

| (38) | Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden edunsaaja on SNCM, jolla on useita tytäryrityksiä merenkulkualalla ja joka harjoittaa matkustajien, autojen ja raskaiden ajoneuvojen merikuljetuksia Manner-Ranskan sekä Korsikan, Italian (Sardinian) ja Pohjois-Afrikan (Algerian ja Tunisian) välillä. |
| --- | --- |

(38)

Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden edunsaaja on SNCM, jolla on useita tytäryrityksiä merenkulkualalla ja joka harjoittaa matkustajien, autojen ja raskaiden ajoneuvojen merikuljetuksia Manner-Ranskan sekä Korsikan, Italian (Sardinian) ja Pohjois-Afrikan (Algerian ja Tunisian) välillä.

| (39) | SNCM on osakeyhtiö, joka syntyi vuonna 1969, kun vuonna 1850 perustetut yhtiöt Compagnie Générale Transatlantique ja Compagnie de Navigation Mixte sulautettiin yhteen. Uudelle yhtiölle annettiin nimeksi Compagnie Générale Transméditerranéenne, mutta se nimettiin uudelleen Société Nationale Maritime Corse-Méditerranéeksi vuonna 1976, kun Société Nationale des Chemins de Fer (SNCF) hankki osuuden sen pääomasta. Ranskan hallituksen päätöksen mukaisesti yhtiön tehtävänä oli panna täytäntöön Korsikan alueen katkeamattomien liikenneyhteyksien turvaamisen periaate eli yhdenmukaistaa meriliikenteen hinnoittelu SNCF:n harjoittaman rautatieliikenteen hinnoittelun kanssa 31 päivänä maaliskuuta 1976 tehdyn 25-vuotisen sopimuksen nojalla. Ranskan hallitus oli antanut jo aiemmin 23 päivänä joulukuuta 1948 tehdyllä sopimuksella Compagnie Générale Transatlantique -yhtiön tehtäväksi hoitaa liikennöintiä Korsikaan. |
| --- | --- |

(39)

SNCM on osakeyhtiö, joka syntyi vuonna 1969, kun vuonna 1850 perustetut yhtiöt Compagnie Générale Transatlantique ja Compagnie de Navigation Mixte sulautettiin yhteen. Uudelle yhtiölle annettiin nimeksi Compagnie Générale Transméditerranéenne, mutta se nimettiin uudelleen Société Nationale Maritime Corse-Méditerranéeksi vuonna 1976, kun Société Nationale des Chemins de Fer (SNCF) hankki osuuden sen pääomasta. Ranskan hallituksen päätöksen mukaisesti yhtiön tehtävänä oli panna täytäntöön Korsikan alueen katkeamattomien liikenneyhteyksien turvaamisen periaate eli yhdenmukaistaa meriliikenteen hinnoittelu SNCF:n harjoittaman rautatieliikenteen hinnoittelun kanssa 31 päivänä maaliskuuta 1976 tehdyn 25-vuotisen sopimuksen nojalla. Ranskan hallitus oli antanut jo aiemmin 23 päivänä joulukuuta 1948 tehdyllä sopimuksella Compagnie Générale Transatlantique -yhtiön tehtäväksi hoitaa liikennöintiä Korsikaan.

| (40) | Vuonna 2002 ilmoitetun pääomapohjan vahvistamisen aikaan SNCF omisti 20 prosenttia ja CGMF 80 prosenttia SNCM:stä. Sen jälkeen kun SNCM:n omistuspohjaa oli laajennettu 30 päivänä toukokuuta 2006 (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 18 kappale), BCP omisti 38 prosenttia ja VT 28 prosenttia SNCM:n pääomasta. CGMF:llä säilyi 25 prosenttia pääomasta (9 prosenttia pääomasta varattiin työntekijöille). |
| --- | --- |

(40)

Vuonna 2002 ilmoitetun pääomapohjan vahvistamisen aikaan SNCF omisti 20 prosenttia ja CGMF 80 prosenttia SNCM:stä. Sen jälkeen kun SNCM:n omistuspohjaa oli laajennettu 30 päivänä toukokuuta 2006 (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 18 kappale), BCP omisti 38 prosenttia ja VT 28 prosenttia SNCM:n pääomasta. CGMF:llä säilyi 25 prosenttia pääomasta (9 prosenttia pääomasta varattiin työntekijöille).

| (41) | Vuonna 2008 SNCM:n merkittävimmät tytäryritykset olivat Compagnie Méridionale de Navigation, jäljempänä ’CMN’ (42), Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie, jäljempänä ’CGTH’ (43), Aliso Voyage (44), Sud-Cargos (45), Société Aubagnaise de Restauration et d’Approvisionnement, jäljempänä ’SARA’ (46), Ferrytour (47) ja Les Comptoirs du Sud (48). |
| --- | --- |

(41)

Vuonna 2008 SNCM:n merkittävimmät tytäryritykset olivat Compagnie Méridionale de Navigation, jäljempänä ’CMN’ (42), Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie, jäljempänä ’CGTH’ (43), Aliso Voyage (44), Sud-Cargos (45), Société Aubagnaise de Restauration et d’Approvisionnement, jäljempänä ’SARA’ (46), Ferrytour (47) ja Les Comptoirs du Sud (48).

| (42) | SNCM:n luovuttua kahdesta huippunopeasta aluksesta – syyskuussa 2004 Alisosta (49) ja toukokuussa 2005 Ascosta – sen laivastoon kuuluu kymmenen alusta (viisi autolauttaa (50), neljä yhdistetyn liikenteen alusta (rahti- ja matkustaja-alusta) (51) ja yksi huippunopea alus, joka liikennöi pääasiallisesti Nizzasta (52)). Näistä seitsemän on sen yksinomistuksessa (53). |
| --- | --- |

(42)

SNCM:n luovuttua kahdesta huippunopeasta aluksesta – syyskuussa 2004 Alisosta (49) ja toukokuussa 2005 Ascosta – sen laivastoon kuuluu kymmenen alusta (viisi autolauttaa (50), neljä yhdistetyn liikenteen alusta (rahti- ja matkustaja-alusta) (51) ja yksi huippunopea alus, joka liikennöi pääasiallisesti Nizzasta (52)). Näistä seitsemän on sen yksinomistuksessa (53).

| (43) | Tarkkuuden vuoksi on syytä muistuttaa, että Manner-Ranskan ja Korsikan satamien välinen säännöllinen meriliikenne on vuodesta 1948 lähtien kuulunut julkisiin palveluihin. SNCM ja CMN hoitivat sitä vuosina 1976–2001 alun perin 25 vuodeksi tehdyn puitesopimuksen nojalla. Voimassa olevien yhteisön sääntöjen mukaisesti (54) ja Korsikan aluehallinnon (55) järjestämän Euroopan laajuisen tarjouskilpailun (56) seurauksena SNCM ja CMN saivat yhteisesti julkisen palvelun sopimuksen Korsikan ja Marseillen väliseen liikennöintiin taloudellista korvausta vastaan vuosina 2002–2006. |
| --- | --- |

(43)

Tarkkuuden vuoksi on syytä muistuttaa, että Manner-Ranskan ja Korsikan satamien välinen säännöllinen meriliikenne on vuodesta 1948 lähtien kuulunut julkisiin palveluihin. SNCM ja CMN hoitivat sitä vuosina 1976–2001 alun perin 25 vuodeksi tehdyn puitesopimuksen nojalla. Voimassa olevien yhteisön sääntöjen mukaisesti (54) ja Korsikan aluehallinnon (55) järjestämän Euroopan laajuisen tarjouskilpailun (56) seurauksena SNCM ja CMN saivat yhteisesti julkisen palvelun sopimuksen Korsikan ja Marseillen väliseen liikennöintiin taloudellista korvausta vastaan vuosina 2002–2006.

| (44) | Julkisen palvelun sopimuksen päättyessä vuoden 2006 lopulla yllä mainitusta julkisesta merikuljetuspalvelusta järjestettiin uusi Euroopan laajuinen tarjouskilpailu (57). Sen tuloksena sopimus tehtiin SNCM:n ja CMN:n yhteenliittymän kanssa 1 päivän toukokuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi noin 100 miljoonan euron vuotuista korvausta vastaan. |
| --- | --- |

(44)

Julkisen palvelun sopimuksen päättyessä vuoden 2006 lopulla yllä mainitusta julkisesta merikuljetuspalvelusta järjestettiin uusi Euroopan laajuinen tarjouskilpailu (57). Sen tuloksena sopimus tehtiin SNCM:n ja CMN:n yhteenliittymän kanssa 1 päivän toukokuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi noin 100 miljoonan euron vuotuista korvausta vastaan.

| (45) | Kaikille saareen Toulonista ja Nizzasta liikennöiville toimijoille on asetettu vuorotiheyteen liittyviä velvoitteita. Näillä reiteillä Korsikan asukkaat ja tietyt muut matkustajaryhmät saavat vuodesta 2002 lähtien ja vuoteen 2013 asti sosiaalisia tukia, jotka on otettu käyttöön komission 2 päivänä heinäkuuta 2002 (58) ja 24 päivänä huhtikuuta 2007 (59) tekemillä päätöksillä. |
| --- | --- |

(45)

Kaikille saareen Toulonista ja Nizzasta liikennöiville toimijoille on asetettu vuorotiheyteen liittyviä velvoitteita. Näillä reiteillä Korsikan asukkaat ja tietyt muut matkustajaryhmät saavat vuodesta 2002 lähtien ja vuoteen 2013 asti sosiaalisia tukia, jotka on otettu käyttöön komission 2 päivänä heinäkuuta 2002 (58) ja 24 päivänä huhtikuuta 2007 (59) tekemillä päätöksillä.

2.2   KILPAILUTILANNE

| (46) | SNCM toimii pääasiallisesti kaksilla erillisillä markkinoilla eli matkustajaliikenteen ja tavaraliikenteen markkinoilla. Se liikennöi Ranskasta Korsikaan ja Pohjois-Afrikkaan sekä toissijaisesti Italiaan ja Espanjaan. |
| --- | --- |

(46)

SNCM toimii pääasiallisesti kaksilla erillisillä markkinoilla eli matkustajaliikenteen ja tavaraliikenteen markkinoilla. Se liikennöi Ranskasta Korsikaan ja Pohjois-Afrikkaan sekä toissijaisesti Italiaan ja Espanjaan.

2.2.1   Liikennöinti Korsikaan

2.2.1.1   Matkustajaliikenne

| (47) | Matkustajaliikenteessä Korsikaan on voimakasta kausivaihtelua. Kiireisinä kausina matkustajamäärät voivat olla kymmenen kertaa suuremmat kuin hiljaisimpana kuukautena, joten liikenteenharjoittajien aluskannan on kyettävä vastaamaan ruuhkahuippujen tarpeisiin. Puolet liikevaihdosta tehdään heinäkuussa ja elokuussa. Lisäksi liikennöinti eri suuntiin on epätasaista jopa kiireisenä kautena: esimerkiksi heinäkuussa lähdöt mantereelta ovat täysiä, mutta paluut lähes tyhjiä. Alusten keskimääräinen käyttöaste jää näin ollen melko alhaiseksi. |
| --- | --- |

(47)

Matkustajaliikenteessä Korsikaan on voimakasta kausivaihtelua. Kiireisinä kausina matkustajamäärät voivat olla kymmenen kertaa suuremmat kuin hiljaisimpana kuukautena, joten liikenteenharjoittajien aluskannan on kyettävä vastaamaan ruuhkahuippujen tarpeisiin. Puolet liikevaihdosta tehdään heinäkuussa ja elokuussa. Lisäksi liikennöinti eri suuntiin on epätasaista jopa kiireisenä kautena: esimerkiksi heinäkuussa lähdöt mantereelta ovat täysiä, mutta paluut lähes tyhjiä. Alusten keskimääräinen käyttöaste jää näin ollen melko alhaiseksi.

| (48) | SNCM on perinteisesti hoitanut Korsikan ja Manner-Ranskan välistä liikennöintiä. Julkisen palvelun hoitaminen Marseillen ja Korsikan välisessä liikenteessä muodostaa kaksi kolmasosaa sen toiminnasta. Jäljelle jäävä kolmannes koostuu liikenteestä muiden lähtö- tai määräpaikkojen välillä (Nizza–Korsika, Toulon–Korsika, kansainvälinen liikenne Sardiniaan tai Pohjois-Afrikkaan). |
| --- | --- |

(48)

SNCM on perinteisesti hoitanut Korsikan ja Manner-Ranskan välistä liikennöintiä. Julkisen palvelun hoitaminen Marseillen ja Korsikan välisessä liikenteessä muodostaa kaksi kolmasosaa sen toiminnasta. Jäljelle jäävä kolmannes koostuu liikenteestä muiden lähtö- tai määräpaikkojen välillä (Nizza–Korsika, Toulon–Korsika, kansainvälinen liikenne Sardiniaan tai Pohjois-Afrikkaan).

| (49) | SNCM oli pitkään monopoliasemassa päätoimialallaan. Vuodesta 1996 lähtien se on kuitenkin joutunut kohtaamaan kilpailua, joka on voimistunut hyvin nopeasti. Nykyään mantereen ja Korsikan välisiä merikuljetuksia hallitseekin CFF, jonka markkinaosuus kasvaa jatkuvasti. Vaikka CFF on toiminut näillä markkinoilla vasta vuodesta 1996 lähtien, sen matkustajamäärä on kasvanut vuosittain 44 prosenttia vuosina 2000–2005, ja tämä kasvu jatkuu edelleen. Vuonna 2008 lähes [...] (60) prosenttia mantereen ja Korsikan välillä kulkevista matkustajista valitsi CFF:n laivan, vain [...] (60) prosenttia käytti SNCM:n alusta ja CMN kuljetti loput, eli [...] (60) prosenttia matkustajista. |
| --- | --- |

(49)

SNCM oli pitkään monopoliasemassa päätoimialallaan. Vuodesta 1996 lähtien se on kuitenkin joutunut kohtaamaan kilpailua, joka on voimistunut hyvin nopeasti. Nykyään mantereen ja Korsikan välisiä merikuljetuksia hallitseekin CFF, jonka markkinaosuus kasvaa jatkuvasti. Vaikka CFF on toiminut näillä markkinoilla vasta vuodesta 1996 lähtien, sen matkustajamäärä on kasvanut vuosittain 44 prosenttia vuosina 2000–2005, ja tämä kasvu jatkuu edelleen. Vuonna 2008 lähes [...] (60) prosenttia mantereen ja Korsikan välillä kulkevista matkustajista valitsi CFF:n laivan, vain [...] (60) prosenttia käytti SNCM:n alusta ja CMN kuljetti loput, eli [...] (60) prosenttia matkustajista.

| (50) | CFF:n vuodesta 2000 saavuttama asema tarkastelun kohteena olevilla markkinoilla ilmenee myös Korsikan ja Manner-Ranskan välillä eri kausina kuljetettujen matkustajien määrissä. Seuraavasta kaaviosta ilmenee, että vuosina 2000–2007 CFF:n markkinaosuus on kasvanut 45 prosentista 70 prosenttiin ja SNCM:n markkinaosuus on supistunut 53 prosentista 26 prosenttiin. Matkustajien määrässä eroa on yli miljoonan matkustajan verran.

  Kuvio


  Manner-Ranskan ja Korsikan välillä eri kausina (touko-syyskuu) kuljetettujen matkustajien määrät vuosina 2000–2007











  Lähde: | Observatoire régional des transports de la Corse. |
| --- | --- | --- |

(50)

CFF:n vuodesta 2000 saavuttama asema tarkastelun kohteena olevilla markkinoilla ilmenee myös Korsikan ja Manner-Ranskan välillä eri kausina kuljetettujen matkustajien määrissä. Seuraavasta kaaviosta ilmenee, että vuosina 2000–2007 CFF:n markkinaosuus on kasvanut 45 prosentista 70 prosenttiin ja SNCM:n markkinaosuus on supistunut 53 prosentista 26 prosenttiin. Matkustajien määrässä eroa on yli miljoonan matkustajan verran.

Kuvio

Manner-Ranskan ja Korsikan välillä eri kausina (touko-syyskuu) kuljetettujen matkustajien määrät vuosina 2000–2007

Image

Lähde:

| (51) | SNCM:n pienemmät kilpailijat Korsikan reitillä ovat Compagnie Méridionale de Navigation, jäljempänä ’CMN’, Moby Lines, Happy Lines ja TRIS. |
| --- | --- |

(51)

SNCM:n pienemmät kilpailijat Korsikan reitillä ovat Compagnie Méridionale de Navigation, jäljempänä ’CMN’, Moby Lines, Happy Lines ja TRIS.

| (52) | Vuoden 2006 jälkeen SNCM:n markkinaosuus Korsikan reitillä on pienentynyt ja paikkojen tarjonta on vähentynyt 8 prosenttia (– 20 prosenttia Nizzasta lähtevillä kuljetuksilla ja – 3 prosenttia Marseillesta lähtevillä kuljetuksilla). |
| --- | --- |

(52)

Vuoden 2006 jälkeen SNCM:n markkinaosuus Korsikan reitillä on pienentynyt ja paikkojen tarjonta on vähentynyt 8 prosenttia (– 20 prosenttia Nizzasta lähtevillä kuljetuksilla ja – 3 prosenttia Marseillesta lähtevillä kuljetuksilla).

| (53) | Markkinaosuuden laskun jatkuminen osoittaa, että matkustajien luottamus, jota lakot ja työmarkkinaosapuolten väliset konfliktit heikensivät voimakkaasti vuosina 2004 ja 2005 erityisesti yrityksen yksityistämisen yhteydessä, on palautunut hyvin hitaasti. |
| --- | --- |

(53)

Markkinaosuuden laskun jatkuminen osoittaa, että matkustajien luottamus, jota lakot ja työmarkkinaosapuolten väliset konfliktit heikensivät voimakkaasti vuosina 2004 ja 2005 erityisesti yrityksen yksityistämisen yhteydessä, on palautunut hyvin hitaasti.

| (54) | Mantereen ja Korsikan välisen matkustajaliikenteen markkinat ovat kasvaneet keskimäärin 4 prosenttia vuodesta 1993. Vuonna 2008 (tämän asian tarkastelun kannalta merkityksellisenä ajanjaksona) kasvun odotettiin olevan [...] (60) prosenttia, ja seuraaviksi vuosiksi ennustettiin maltillista kasvua. Näille markkinoille ei kuitenkaan vaikuta olevan tulossa uusia toimijoita. Kun Korsikan liikennevirasto (Office des Transports de Corse) järjesti tarjouskilpailun tiettyjen Korsikan satamien liikennöintiä koskevan julkisen palvelun hoitamisesta vuosina 2007–2013, kilpailuun osallistuivat vain CFF ja SNCM-CMN, vaikka tarjouksen olisi voinut tehdä vain tietystä reitistä. |
| --- | --- |

(54)

Mantereen ja Korsikan välisen matkustajaliikenteen markkinat ovat kasvaneet keskimäärin 4 prosenttia vuodesta 1993. Vuonna 2008 (tämän asian tarkastelun kannalta merkityksellisenä ajanjaksona) kasvun odotettiin olevan [...] (60) prosenttia, ja seuraaviksi vuosiksi ennustettiin maltillista kasvua. Näille markkinoille ei kuitenkaan vaikuta olevan tulossa uusia toimijoita. Kun Korsikan liikennevirasto (Office des Transports de Corse) järjesti tarjouskilpailun tiettyjen Korsikan satamien liikennöintiä koskevan julkisen palvelun hoitamisesta vuosina 2007–2013, kilpailuun osallistuivat vain CFF ja SNCM-CMN, vaikka tarjouksen olisi voinut tehdä vain tietystä reitistä.

| (55) | SNCM:n tärkein kilpailija CFF on kasvattanut paikkatarjontaansa 500 000:sta 4,5 miljoonaan vuosina 1999–2007 (määrä kasvoi 30 prosenttia vuosina 2006–2007), ja siten se on voinut lisätä kuljetuksia (1,3 miljoonasta 1,6 miljoonaan vuosina 2005–2007) ja kasvattaa markkinaosuuttaan. Tämän politiikan seurauksena CFF:n käyttöaste on kuitenkin rakenteellisesti alhaisempi kuin SNCM:n – vuonna 2007 eroa oli noin 10 prosenttiyksikköä. Vuonna 2007 SNCM:n keskimääräinen käyttöaste oli 48 prosenttia, mikä on täysin normaalia, kun otetaan huomioon markkinoiden voimakkaat kausivaihtelut (ks. edellä). |
| --- | --- |

(55)

SNCM:n tärkein kilpailija CFF on kasvattanut paikkatarjontaansa 500 000:sta 4,5 miljoonaan vuosina 1999–2007 (määrä kasvoi 30 prosenttia vuosina 2006–2007), ja siten se on voinut lisätä kuljetuksia (1,3 miljoonasta 1,6 miljoonaan vuosina 2005–2007) ja kasvattaa markkinaosuuttaan. Tämän politiikan seurauksena CFF:n käyttöaste on kuitenkin rakenteellisesti alhaisempi kuin SNCM:n – vuonna 2007 eroa oli noin 10 prosenttiyksikköä. Vuonna 2007 SNCM:n keskimääräinen käyttöaste oli 48 prosenttia, mikä on täysin normaalia, kun otetaan huomioon markkinoiden voimakkaat kausivaihtelut (ks. edellä).

2.2.1.2   Rahtiliikenne

| (56) | SNCM:llä oli vuonna 2005 noin 45 prosentin osuus Marseillesta ja Toulonista Korsikaan suuntautuvan rahtiliikenteen markkinoista. |
| --- | --- |

(56)

SNCM:llä oli vuonna 2005 noin 45 prosentin osuus Marseillesta ja Toulonista Korsikaan suuntautuvan rahtiliikenteen markkinoista.

| (57) | SNCM:llä ja CMN:llä on käytännössä monopoliasema yleisen tavaraliikenteen (kauppatavara ilman saattajaa) alalla. Julkisen palvelun tarjoamista koskevan sopimuksen mukaisesti nämä kaksi yhtiötä liikennöivät säännöllisesti Marseillesta kaikkiin Korsikan satamiin. |
| --- | --- |

(57)

SNCM:llä ja CMN:llä on käytännössä monopoliasema yleisen tavaraliikenteen (kauppatavara ilman saattajaa) alalla. Julkisen palvelun tarjoamista koskevan sopimuksen mukaisesti nämä kaksi yhtiötä liikennöivät säännöllisesti Marseillesta kaikkiin Korsikan satamiin.

| (58) | Kaikki matkustajia kuljettavat yritykset kilpailevat lautoille lastattujen saatettujen perävaunujen kuljetuksesta; niiden osuus yleisestä tavaraliikenteestä on pituusmetreinä laskettuna yhteensä 24 prosenttia. SNCM ja CMN pitävät hallussaan suurinta osuutta myös näistä saatetun tavaraliikenteen markkinoista. Muiden toimijoiden, pääasiassa CFF:n, osuus on 10 prosenttia eli 2 prosenttia kokonaismarkkinoista. |
| --- | --- |

(58)

Kaikki matkustajia kuljettavat yritykset kilpailevat lautoille lastattujen saatettujen perävaunujen kuljetuksesta; niiden osuus yleisestä tavaraliikenteestä on pituusmetreinä laskettuna yhteensä 24 prosenttia. SNCM ja CMN pitävät hallussaan suurinta osuutta myös näistä saatetun tavaraliikenteen markkinoista. Muiden toimijoiden, pääasiassa CFF:n, osuus on 10 prosenttia eli 2 prosenttia kokonaismarkkinoista.

| (59) | SNCM:llä ja CMN:llä on suurin markkinaosuus myös lautoille lastattujen saatettujen moottoriajoneuvojen (61) alalla (noin 24 prosenttia yleisestä tavaraliikenteestä vuonna 2003). CFF on kuitenkin kasvattanut tarjontaa vuodesta 2002 lähtien, ja pitää hallussaan noin 15 prosenttia markkinoista. |
| --- | --- |

(59)

SNCM:llä ja CMN:llä on suurin markkinaosuus myös lautoille lastattujen saatettujen moottoriajoneuvojen (61) alalla (noin 24 prosenttia yleisestä tavaraliikenteestä vuonna 2003). CFF on kuitenkin kasvattanut tarjontaa vuodesta 2002 lähtien, ja pitää hallussaan noin 15 prosenttia markkinoista.

2.2.2   Liikennöinti Pohjois-Afrikkaan

| (60) | Tunisia ja Algeria muodostavat tärkeät, noin viiden miljoonan matkustajan markkinat, joita hallitsee lentoliikenne. Meriliikenteen osuus kuljetuksista on noin 15 prosenttia. Algeriassa on merkittävät merikuljetusmarkkinat, jotka palvelevat noin 560 000 matkustajaa, kun taas Tunisian pienemmillä markkinoilla on noin 250 000 matkustajaa. |
| --- | --- |

(60)

Tunisia ja Algeria muodostavat tärkeät, noin viiden miljoonan matkustajan markkinat, joita hallitsee lentoliikenne. Meriliikenteen osuus kuljetuksista on noin 15 prosenttia. Algeriassa on merkittävät merikuljetusmarkkinat, jotka palvelevat noin 560 000 matkustajaa, kun taas Tunisian pienemmillä markkinoilla on noin 250 000 matkustajaa.

| (61) | Ranskasta Pohjois-Afrikkaan suuntautuvien merikuljetusten markkinat kasvoivat tasaisesti noin 13 prosenttia vuosina 2001–2005. Kun otetaan huomioon alueen matkailun kasvuodotukset, (asian tarkastelun kannalta merkityksellisenä ajanjaksona) merikuljetusten uskottiin kasvavan vuosittain noin 4 prosenttia vuoteen 2010 asti. |
| --- | --- |

(61)

Ranskasta Pohjois-Afrikkaan suuntautuvien merikuljetusten markkinat kasvoivat tasaisesti noin 13 prosenttia vuosina 2001–2005. Kun otetaan huomioon alueen matkailun kasvuodotukset, (asian tarkastelun kannalta merkityksellisenä ajanjaksona) merikuljetusten uskottiin kasvavan vuosittain noin 4 prosenttia vuoteen 2010 asti.

| (62) | Algeriassa SNCM on toiseksi suurin markkinatoimija julkisen Entreprise Nationale de Transport Maritime de Voyageurs -yrityksen, jäljempänä ’ENTMV’, jälkeen. SNCM:n markkinaosuus oli 24 prosenttia vuonna 2001 ja 35 prosenttia vuonna 2005. |
| --- | --- |

(62)

Algeriassa SNCM on toiseksi suurin markkinatoimija julkisen Entreprise Nationale de Transport Maritime de Voyageurs -yrityksen, jäljempänä ’ENTMV’, jälkeen. SNCM:n markkinaosuus oli 24 prosenttia vuonna 2001 ja 35 prosenttia vuonna 2005.

| (63) | Tunisian liikenteen markkinoilla SNCM on toiseksi suurin toimija Compagnie tunisienne de navigation -yrityksen, jäljempänä ’CTN’, jälkeen. Vaikka SNCM on menettänyt markkinaosuuttaan CTN:lle vuoden 2001 jälkeen siten, että se laski 44 prosentista 39 prosenttiin vuoteen 2004 mennessä, tilanne parani vuonna 2005 (40 prosenttia). |
| --- | --- |

(63)

Tunisian liikenteen markkinoilla SNCM on toiseksi suurin toimija Compagnie tunisienne de navigation -yrityksen, jäljempänä ’CTN’, jälkeen. Vaikka SNCM on menettänyt markkinaosuuttaan CTN:lle vuoden 2001 jälkeen siten, että se laski 44 prosentista 39 prosenttiin vuoteen 2004 mennessä, tilanne parani vuonna 2005 (40 prosenttia).

2.3   TÄMÄN PÄÄTÖKSEN SOVELTAMISALAAN KUULUVIEN TOIMENPITEIDEN KUVAUS

2.3.1   SNCM:n pääoman korottaminen vuonna 2002

| (64) | Kun komissio oli päättänyt 17 päivänä heinäkuuta 2002 hyväksyä SNCM:lle myönnettävän pelastamistuen, Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 18 päivänä helmikuuta 2002 suunnitelmasta myöntää rakenneuudistustukea SNCM:lle (62). Toimenpiteessä oli kyse SNCM:n pääoman korottamisesta sen emoyhtiön, CGMF:n, kautta 76 miljoonalla eurolla, josta 46 miljoonaa euroa oli tarkoitettu rakenneuudistuskustannusten kattamiseen (63). Tällä pääomankorotuksella oli tarkoitus lisätä SNCM:n omaa pääomaa 30 miljoonasta eurosta 106 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(64)

Kun komissio oli päättänyt 17 päivänä heinäkuuta 2002 hyväksyä SNCM:lle myönnettävän pelastamistuen, Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 18 päivänä helmikuuta 2002 suunnitelmasta myöntää rakenneuudistustukea SNCM:lle (62). Toimenpiteessä oli kyse SNCM:n pääoman korottamisesta sen emoyhtiön, CGMF:n, kautta 76 miljoonalla eurolla, josta 46 miljoonaa euroa oli tarkoitettu rakenneuudistuskustannusten kattamiseen (63). Tällä pääomankorotuksella oli tarkoitus lisätä SNCM:n omaa pääomaa 30 miljoonasta eurosta 106 miljoonaan euroon.

| (65) | Vuoden 1999 suuntaviivojen mukaisesti Ranskan viranomaiset esittivät komissiolle SNCM:ää koskevan rakenneuudistussuunnitelman (64), jossa oli viisi kohtaa:






  i) | matkojen määrän vähentäminen ja alusten jakaminen uudelleen eri reiteille (Korsikaan liikennöinnin vähentäminen ja Pohjois-Afrikkaan liikennöinnin lisääminen). Rakenneuudistussuunnitelman mukaan matkojen määrää oli tarkoitus vähentää 4 138:sta (3 835 SNCM:n ja 303 sen tytäryhtiön Corsica Marittiman matkaa) 3 410:een vuonna 2003 seuraavin muutoksin:






  — | Marseillen ja Korsikan välisen liikennöinnin muuttaminen vuosiksi 2001–2006 tehdyn julkisen palvelun sopimuksen ehtojen mukaisesti; |
| --- | --- | --- | --- |

(65)

Vuoden 1999 suuntaviivojen mukaisesti Ranskan viranomaiset esittivät komissiolle SNCM:ää koskevan rakenneuudistussuunnitelman (64), jossa oli viisi kohtaa:

i)

matkojen määrän vähentäminen ja alusten jakaminen uudelleen eri reiteille (Korsikaan liikennöinnin vähentäminen ja Pohjois-Afrikkaan liikennöinnin lisääminen). Rakenneuudistussuunnitelman mukaan matkojen määrää oli tarkoitus vähentää 4 138:sta (3 835 SNCM:n ja 303 sen tytäryhtiön Corsica Marittiman matkaa) 3 410:een vuonna 2003 seuraavin muutoksin:

—

Marseillen ja Korsikan välisen liikennöinnin muuttaminen vuosiksi 2001–2006 tehdyn julkisen palvelun sopimuksen ehtojen mukaisesti;

| — | Toulonin ja Korsikan välisten reittien lakkauttaminen lähes kokonaan; |
| --- | --- |

—

Toulonin ja Korsikan välisten reittien lakkauttaminen lähes kokonaan;

| — | Nizzan ja Korsikan välisen liikennöinnin vähentäminen; |
| --- | --- |

—

Nizzan ja Korsikan välisen liikennöinnin vähentäminen;

| — | Livorno–Bastia-yhteyden lopettaminen ja siihen käytetyn kaluston poistaminen, joka toteutui vuonna 2003; |
| --- | --- |

—

Livorno–Bastia-yhteyden lopettaminen ja siihen käytetyn kaluston poistaminen, joka toteutui vuonna 2003;

| — | Algeriaan ja Tunisiaan suuntautuvan liikennöinnin vahvistaminen aluksilla Méditerranée, Ile de Beauté ja Corse, sekä Genova–Tunis-yhteyden lakkauttaminen. |
| --- | --- |

—

Algeriaan ja Tunisiaan suuntautuvan liikennöinnin vahvistaminen aluksilla Méditerranée, Ile de Beauté ja Corse, sekä Genova–Tunis-yhteyden lakkauttaminen.

| ii) | aluskannan pienentäminen neljällä aluksella, minkä pitäisi lisätä käteisvaroja 21 miljoonalla eurolla; |
| --- | --- |

ii)

aluskannan pienentäminen neljällä aluksella, minkä pitäisi lisätä käteisvaroja 21 miljoonalla eurolla;

| iii) | tiettyjen kiinteistöjen luovutus; |
| --- | --- |

iii)

tiettyjen kiinteistöjen luovutus;

| iv) | henkilöstön vähentäminen (65) noin 12 prosentilla, minkä pitäisi yhdessä järkevän palkkapolitiikan kanssa mahdollistaa miehistökulujen vähentäminen 61,8 miljoonasta eurosta vuonna 2001 keskimäärin 54,8 miljoonaan euroon vuosina 2003–2006 ja maahenkilöstökulujen vähentäminen 50,3 miljoonasta eurosta (vuonna 2001) 45,8 miljoonaan euroon samana ajanjaksona; |
| --- | --- |

iv)

henkilöstön vähentäminen (65) noin 12 prosentilla, minkä pitäisi yhdessä järkevän palkkapolitiikan kanssa mahdollistaa miehistökulujen vähentäminen 61,8 miljoonasta eurosta vuonna 2001 keskimäärin 54,8 miljoonaan euroon vuosina 2003–2006 ja maahenkilöstökulujen vähentäminen 50,3 miljoonasta eurosta (vuonna 2001) 45,8 miljoonaan euroon samana ajanjaksona;

| v) | kahden tytäryhtiön, Compagnie Maritime Toulonnaise -yhtiön ja Corsica Marittima -yhtiön, lakkauttaminen ja niiden jäljelle jäävien toimintojen siirtäminen SNCM:lle. |
| --- | --- |

v)

kahden tytäryhtiön, Compagnie Maritime Toulonnaise -yhtiön ja Corsica Marittima -yhtiön, lakkauttaminen ja niiden jäljelle jäävien toimintojen siirtäminen SNCM:lle.

| (66) | Ranskan viranomaiset kertoivat 31 päivänä tammikuuta 2003 päivätyssä kirjeessä parannuksista, joita rakenneuudistussuunnitelmaan oli tehty 19 päivänä elokuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä esitettyjen huomautusten johdosta. Parannukset koskivat seuraavia seikkoja:






  — | palkkapolitiikkaa koskevat sitoumukset ja täsmennykset, |
| --- | --- | --- |

(66)

Ranskan viranomaiset kertoivat 31 päivänä tammikuuta 2003 päivätyssä kirjeessä parannuksista, joita rakenneuudistussuunnitelmaan oli tehty 19 päivänä elokuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä esitettyjen huomautusten johdosta. Parannukset koskivat seuraavia seikkoja:

—

palkkapolitiikkaa koskevat sitoumukset ja täsmennykset,

| — | suunnitelma välituotehankintoihin liittyvien kulujen vähentämiseksi, |
| --- | --- |

—

suunnitelma välituotehankintoihin liittyvien kulujen vähentämiseksi,

| — | sitoumus, jonka mukaan SNCM ei ryhdy hintasotaan Korsikaan liikennöivien kilpailijoidensa kanssa. |
| --- | --- |

—

sitoumus, jonka mukaan SNCM ei ryhdy hintasotaan Korsikaan liikennöivien kilpailijoidensa kanssa.

| (67) | Viimeksi mainitusta seikasta Ranskan viranomaiset tarkensivat, että SNCM tekee sitoumuksen varauksetta, koska se katsoo, että sen käynnistämä hintasota olisi ristiriidassa yhtiön strategisen aseman kanssa, yhtiön etujen kanssa, sillä se johtaisi yhtiön tulojen laskuun, sekä yhtiön tavanomaisten toimintatapojen ja taitotiedon kanssa. |
| --- | --- |

(67)

Viimeksi mainitusta seikasta Ranskan viranomaiset tarkensivat, että SNCM tekee sitoumuksen varauksetta, koska se katsoo, että sen käynnistämä hintasota olisi ristiriidassa yhtiön strategisen aseman kanssa, yhtiön etujen kanssa, sillä se johtaisi yhtiön tulojen laskuun, sekä yhtiön tavanomaisten toimintatapojen ja taitotiedon kanssa.

| (68) | Ranskan viranomaiset esittivät rakenneuudistussuunnitelmassaan tiettyjen muuttujien mediaaniennusteeseen (66) perustuvan yksityiskohtaisen rahoitusmallin kaudeksi 2002–2007. Rahoitusennusteesta käy ilmi muun muassa se, että tulos rahoituserien jälkeen muuttuu positiiviseksi jo vuonna 2003.

  Taulukko 1


  Rahoitusmalli kaudeksi 2002–2007















  miljoonaa euroa | 2000 Toteutunut | 2001 Toteutunut | 2002 Suunnitelma | 2002 Toteutunut | 2003 Suunnitelma | 2004 Suunnitelma | 2005 Suunnitelma | 2006 Suunnitelma | 2007 Suunnitelma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikevaihto | 204,9 | 204,1 | 178 | 205,8 | 190,4 | 192,9 | 195,2 | 197,1 | 193,9 |
| Toimintatuet | 85,4 | 86,7 | 74,5 | 77,7 | 69,9 | 68,8 | 68,4 | 67 | 68,5 |
| Tulos rahoituserien jälkeen | –14,7 | –5,1 | 1,2 | –5,8 | 6,8 | 10,6 | 10,7 | 8,1 | 9 |
| Nettotulos | –6,2 | –40,4 | 23 | 4,2 | 12 | 14 | 1 | 3 | 3 |
| Omat varat | 67,5 | 29,7 | 119 | 33,8 | 124 | 134 | 145 | 160 | 169 |
| Nettorahoituslainat (ilman leasing-sopimuksia) | 135,8 | 134,5 | 67,7 | 144,8 | 55,2 | 38,2 | 57,1 | 115,7 | 228,1 |
| Taloudelliset suhdeluvut | | | | | | | | | |
| Tulos rahoituserien jälkeen / liikevaihto + tuet | –5 % | –2 % | 0 % | –2 % | 3 % | 4 % | 4 % | 3 % | 3 % |
| Oma pääoma / taseen velkaantumisaste | 50 % | 22 % | 176 % | 23 % | 225 % | 351 % | 254 % | 138 % | 74 % |
| Vuosien 2000, 2001 ja 2002 luvut ovat peräisin SNCM:n vuosikertomuksista 2001 ja 2002. |

(68)

Ranskan viranomaiset esittivät rakenneuudistussuunnitelmassaan tiettyjen muuttujien mediaaniennusteeseen (66) perustuvan yksityiskohtaisen rahoitusmallin kaudeksi 2002–2007. Rahoitusennusteesta käy ilmi muun muassa se, että tulos rahoituserien jälkeen muuttuu positiiviseksi jo vuonna 2003.

Taulukko 1

Rahoitusmalli kaudeksi 2002–2007

miljoonaa euroa

2000 Toteutunut

2001 Toteutunut

2002 Suunnitelma

2002 Toteutunut

2003 Suunnitelma

2004 Suunnitelma

2005 Suunnitelma

2006 Suunnitelma

2007 Suunnitelma

Liikevaihto

204,9

204,1

178

205,8

190,4

192,9

195,2

197,1

193,9

Toimintatuet

85,4

86,7

74,5

77,7

69,9

68,8

68,4

67

68,5

Tulos rahoituserien jälkeen

–14,7

–5,1

1,2

–5,8

6,8

10,6

10,7

8,1

9

Nettotulos

–6,2

–40,4

23

4,2

12

14

1

3

3

Omat varat

67,5

29,7

119

33,8

124

134

145

160

169

Nettorahoituslainat (ilman leasing-sopimuksia)

135,8

134,5

67,7

144,8

55,2

38,2

57,1

115,7

228,1

Taloudelliset suhdeluvut

Tulos rahoituserien jälkeen / liikevaihto + tuet

–5 %

–2 %

0 %

–2 %

3 %

4 %

4 %

3 %

3 %

Oma pääoma / taseen velkaantumisaste

50 %

22 %

176 %

23 %

225 %

351 %

254 %

138 %

74 %

Vuosien 2000, 2001 ja 2002 luvut ovat peräisin SNCM:n vuosikertomuksista 2001 ja 2002.

| (69) | Ranskan viranomaisten mukaan 76 miljoonan euron pääomansiirto ja toiminnan kannattavuuden palautuminen jo vuonna 2003 mahdollistavat oman pääoman kasvattamisen vuoden 2001 lopun 30 miljoonasta eurosta 120 miljoonaan euroon lyhyellä aikavälillä (2003) ja 160–170 miljoonaan euroon suunnitelman toteuttamisen loppuvaiheessa (2006–2007). Tämän ansiosta rahoituslainan määrää pitäisi voida vähentää 145 miljoonasta eurosta vuonna 2002 40–55 miljoonaan euroon vuosina 2003–2005. Yhtiö aikoi ottaa suunnitelman viimeisinä toteuttamisvuosina uutta lainaa uudistaakseen yhden tai kaksi yksinomistuksessaan olevaa alusta. |
| --- | --- |

(69)

Ranskan viranomaisten mukaan 76 miljoonan euron pääomansiirto ja toiminnan kannattavuuden palautuminen jo vuonna 2003 mahdollistavat oman pääoman kasvattamisen vuoden 2001 lopun 30 miljoonasta eurosta 120 miljoonaan euroon lyhyellä aikavälillä (2003) ja 160–170 miljoonaan euroon suunnitelman toteuttamisen loppuvaiheessa (2006–2007). Tämän ansiosta rahoituslainan määrää pitäisi voida vähentää 145 miljoonasta eurosta vuonna 2002 40–55 miljoonaan euroon vuosina 2003–2005. Yhtiö aikoi ottaa suunnitelman viimeisinä toteuttamisvuosina uutta lainaa uudistaakseen yhden tai kaksi yksinomistuksessaan olevaa alusta.

| (70) | Ranskan viranomaiset toimittivat myös tutkimuksen odotettujen tulosten herkkyydestä suhteessa eri reittien liikennöintiä koskeviin oletuksiin. Tältä pohjalta erilaiset simulaatiot osoittivat, että SNCM:n oli pitänyt palata kannattavaksi ennakoiduissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(70)

Ranskan viranomaiset toimittivat myös tutkimuksen odotettujen tulosten herkkyydestä suhteessa eri reittien liikennöintiä koskeviin oletuksiin. Tältä pohjalta erilaiset simulaatiot osoittivat, että SNCM:n oli pitänyt palata kannattavaksi ennakoiduissa olosuhteissa.

| (71) | Aluksi Ranskan viranomaiset esittivät kaksi vaihtoehtoista menetelmää, joita ei käytetty liian korkean hinnan vuoksi.






  i) | Ensimmäisessä arviointimenetelmässä kaikkien rakenneuudistustoimenpiteiden kustannukset lasketaan yhteen. Sen tuloksena on 90,9 miljoonan euron rahoitustarve, kun otetaan huomioon:






  — | vuosina 1991–2001 kertyneet tappiot eli 41,7 miljoonaa euroa (eli –29 miljoonaa euroa, minkä komissio vahvisti 30 päivänä lokakuuta 2001 tehdyssä päätöksessään 2002/149/EY (EYVL L 50, 21.2.2002, s. 66), –6,1 miljoonaa euroa vuonna 2000 ja –6,6 miljoonaa euroa vuonna 2001 ennen rakenneuudistuskuluja); |
| --- | --- | --- | --- |

(71)

Aluksi Ranskan viranomaiset esittivät kaksi vaihtoehtoista menetelmää, joita ei käytetty liian korkean hinnan vuoksi.

i)

Ensimmäisessä arviointimenetelmässä kaikkien rakenneuudistustoimenpiteiden kustannukset lasketaan yhteen. Sen tuloksena on 90,9 miljoonan euron rahoitustarve, kun otetaan huomioon:

—

vuosina 1991–2001 kertyneet tappiot eli 41,7 miljoonaa euroa (eli –29 miljoonaa euroa, minkä komissio vahvisti 30 päivänä lokakuuta 2001 tehdyssä päätöksessään 2002/149/EY (EYVL L 50, 21.2.2002, s. 66), –6,1 miljoonaa euroa vuonna 2000 ja –6,6 miljoonaa euroa vuonna 2001 ennen rakenneuudistuskuluja);

| — | poikkeuksellisista poistoista koostuvien varojen vähentyminen samana aikana eli 24 miljoonaa euroa (kyseinen erä väheni 86:sta 62 miljoonaan euroon kauden taseessa, joten poistokautta on pidennetty 12 vuodesta 20 vuoteen, varoja käytetään vähemmän ja viimeiset toimitetut yksiköt on hankittu leasing-sopimuksella); |
| --- | --- |

—

poikkeuksellisista poistoista koostuvien varojen vähentyminen samana aikana eli 24 miljoonaa euroa (kyseinen erä väheni 86:sta 62 miljoonaan euroon kauden taseessa, joten poistokautta on pidennetty 12 vuodesta 20 vuoteen, varoja käytetään vähemmän ja viimeiset toimitetut yksiköt on hankittu leasing-sopimuksella);

| — | rakenneuudistuksen aikana toteutetun luovutuksen myyntivoitto eli 21 miljoonaa euroa, joka vähennetään rahoitustarpeesta; |
| --- | --- |

—

rakenneuudistuksen aikana toteutetun luovutuksen myyntivoitto eli 21 miljoonaa euroa, joka vähennetään rahoitustarpeesta;

| — | rakenneuudistuskulujen yhteisvaikutus, jonka summa on 42,6 miljoonaa euroa (ks. alaviite 58). |
| --- | --- |

—

rakenneuudistuskulujen yhteisvaikutus, jonka summa on 42,6 miljoonaa euroa (ks. alaviite 58).

| ii) | Toisessa arviointimenetelmässä määritetään, kuinka suuren oman pääoman pankkilaitokset vaatisivat koko aluskantaa varten, kun tiedetään, että pankit vaativat yleensä laivan hankinnan rahoittamista varten omaa pääomaa noin 20–25 prosenttia ostettavan aluksen arvosta. Ranskan viranomaisten suorittaman laskutoimituksen mukaan aluskannan vakiintuneet hankintakustannukset ovat 843 miljoonaa euroa, joten oman pääoman tarve on 157–196 miljoonaa euroa. Kun summasta vähennetään yhtiön hallussa vuoden 2001 lopussa oleva oma pääoma, lisäpääoman tarpeeksi saadaan 101–140 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

ii)

Toisessa arviointimenetelmässä määritetään, kuinka suuren oman pääoman pankkilaitokset vaatisivat koko aluskantaa varten, kun tiedetään, että pankit vaativat yleensä laivan hankinnan rahoittamista varten omaa pääomaa noin 20–25 prosenttia ostettavan aluksen arvosta. Ranskan viranomaisten suorittaman laskutoimituksen mukaan aluskannan vakiintuneet hankintakustannukset ovat 843 miljoonaa euroa, joten oman pääoman tarve on 157–196 miljoonaa euroa. Kun summasta vähennetään yhtiön hallussa vuoden 2001 lopussa oleva oma pääoma, lisäpääoman tarpeeksi saadaan 101–140 miljoonaa euroa.

| (72) | Ranskan viranomaiset käyttivät pääomankorotuksen määrän määrittelemiseen lopulta menetelmää, jossa rahoitustarve lasketaan viidessä eurooppalaisessa meriliikenneyhtiössä vuonna 2000 vallinneena oman pääoman ja rahoituslainojen keskimääräisenä suhteena. Vaikka yritysten taseissa on suuria eroja, Ranskan viranomaiset laskivat keskiarvoksi 79 prosenttia. Ranskan viranomaisten mukaan kauden 2002–2007 rahoitusennusteessa oman pääoman ja rahoituslainojen keskimääräinen suhde oli 77 prosenttia ja oman pääoman suuruus oli 169 miljoonaa euroa vuonna 2007. Tämänsuuruiseen omaan pääomaan pääsy edellyttäisi 76 miljoonan euron lisäpääomaa ja rakenneuudistussuunnitelmassa määriteltyjen toimien onnistumista. |
| --- | --- |

(72)

Ranskan viranomaiset käyttivät pääomankorotuksen määrän määrittelemiseen lopulta menetelmää, jossa rahoitustarve lasketaan viidessä eurooppalaisessa meriliikenneyhtiössä vuonna 2000 vallinneena oman pääoman ja rahoituslainojen keskimääräisenä suhteena. Vaikka yritysten taseissa on suuria eroja, Ranskan viranomaiset laskivat keskiarvoksi 79 prosenttia. Ranskan viranomaisten mukaan kauden 2002–2007 rahoitusennusteessa oman pääoman ja rahoituslainojen keskimääräinen suhde oli 77 prosenttia ja oman pääoman suuruus oli 169 miljoonaa euroa vuonna 2007. Tämänsuuruiseen omaan pääomaan pääsy edellyttäisi 76 miljoonan euron lisäpääomaa ja rakenneuudistussuunnitelmassa määriteltyjen toimien onnistumista.

2.3.2   Vuoden 2002 pääomankorotuksen jälkeen toteutetut toimet

2.3.2.1   Alustava huomio

| (73) | Vuoden 2002 pääomankorotus ja rakenneuudistussuunnitelma eivät tuottaneet odotettuja tuloksia, ja vuodesta 2004 lähtien SNCM:n talous- ja rahoitustilanne heikkeni voimakkaasti. Heikkenemiseen vaikuttivat sekä SNCM:n sisäiset tekijät (työmarkkinaosapuolten väliset konfliktit, tuottavuustavoitteiden riittämätön ja myöhäinen toteutuminen, markkinaosuuden menetys) että sen ulkoiset tekijät (Korsikan houkuttelevuuden väheneminen matkailukohteena, CFF:n markkinaosuuden kasvu, valtion tekemät liikkeenjohdolliset virheet (67)) sekä polttoaineiden hinnan nousu. |
| --- | --- |

(73)

Vuoden 2002 pääomankorotus ja rakenneuudistussuunnitelma eivät tuottaneet odotettuja tuloksia, ja vuodesta 2004 lähtien SNCM:n talous- ja rahoitustilanne heikkeni voimakkaasti. Heikkenemiseen vaikuttivat sekä SNCM:n sisäiset tekijät (työmarkkinaosapuolten väliset konfliktit, tuottavuustavoitteiden riittämätön ja myöhäinen toteutuminen, markkinaosuuden menetys) että sen ulkoiset tekijät (Korsikan houkuttelevuuden väheneminen matkailukohteena, CFF:n markkinaosuuden kasvu, valtion tekemät liikkeenjohdolliset virheet (67)) sekä polttoaineiden hinnan nousu.

| (74) | SNCM:n tulos rahoituserien jälkeen oli – 32,6 miljoonaa euroa vuonna 2004 ja – 25,8 miljoonaa euroa vuonna 2005. Nettotulos oli puolestaan – 29,7 miljoonaa euroa vuonna 2004 ja – 28,8 miljoonaa euroa vuonna 2005. |
| --- | --- |

(74)

SNCM:n tulos rahoituserien jälkeen oli – 32,6 miljoonaa euroa vuonna 2004 ja – 25,8 miljoonaa euroa vuonna 2005. Nettotulos oli puolestaan – 29,7 miljoonaa euroa vuonna 2004 ja – 28,8 miljoonaa euroa vuonna 2005.

| (75) | SNCM:n talous- ja rahoitustilanteen heikkenemisen johdosta Ranskan viranomaiset päättivät luovuttaa enemmän omaisuutta kuin vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelmassa oli ennakoitu ja vuoden 2003 päätöksessä oli vaadittu sekä aloittaa yksityisten kumppanien hakemisen.

  Taulukko 2


  SNCM:n vuoden 2002 jälkeen luovuttama omaisuus | Luovutusten nettotuotto | Päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuoden 2002 ilmoituksessa ehdotetut luovutukset (tuhatta euroa) | 25 165 | |
| Aliso
  (Ascon sijaan 8.9.2004 tehdyn komission päätöksen mukaisesti) | (315) | 30.9.2004 |
| Napoléon | 6 396 | 6.5.2002 |
| Monte Rotondo | 591 | 31.7.2002 |
| Liberté | 10 088 | 27.1.2003 |
| Schuman-kiinteistö | 8 405 | 20.1.2003 |
| | | |
| Ylimääräiset luovutukset, jotka komissio määräsi 9.7.2003 tekemässään päätöksessä (tuhatta euroa) | 5 022 | |
| SCI Espace Schuman | 765,7 | 24.6.2003 |
| Southern Trader | 2 153 | 22.7.2003 |
| Someca | 1 423,9 | 30.4.2004 |
| Amadeus | 680 | 12.10.2004 |
| CCM | — | (68) |

(75)

SNCM:n talous- ja rahoitustilanteen heikkenemisen johdosta Ranskan viranomaiset päättivät luovuttaa enemmän omaisuutta kuin vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelmassa oli ennakoitu ja vuoden 2003 päätöksessä oli vaadittu sekä aloittaa yksityisten kumppanien hakemisen.

Taulukko 2

SNCM:n vuoden 2002 jälkeen luovuttama omaisuus

Luovutusten nettotuotto

Päivämäärä

Vuoden 2002 ilmoituksessa ehdotetut luovutukset (tuhatta euroa)

25 165

Aliso

(Ascon sijaan 8.9.2004 tehdyn komission päätöksen mukaisesti)

(315)

30.9.2004

Napoléon

6 396

6.5.2002

Monte Rotondo

591

31.7.2002

Liberté

10 088

27.1.2003

Schuman-kiinteistö

8 405

20.1.2003

Ylimääräiset luovutukset, jotka komissio määräsi 9.7.2003 tekemässään päätöksessä (tuhatta euroa)

5 022

SCI Espace Schuman

765,7

24.6.2003

Southern Trader

2 153

22.7.2003

Someca

1 423,9

30.4.2004

Amadeus

680

12.10.2004

CCM

—

—

Ylimääräiset luovutukset, jotka ovat toteutuneet heinäkuussa 2003 tehdyn päätöksen jälkeen (tuhatta euroa)

12 600

Asco

7 100

24.5.2005

Sud Cargos

4 300

15.9.2005

SNCM:n kiinteistöjen myynti

(SNCM:n henkilöstön entiset asuintilat)

1 200

Syyskuu 2003–2006

YHTEENSÄ (tuhatta euroa)

42 385

2.3.2.2   Vuoden 2002 pääomankorotuksen jälkeen toteutetut toimet

| (76) | Yksityisten kumppanien valintamenettely käynnistyi 26 päivänä tammikuuta 2005 ja päättyi saman vuoden syyskuun lopussa. |
| --- | --- |

(76)

Yksityisten kumppanien valintamenettely käynnistyi 26 päivänä tammikuuta 2005 ja päättyi saman vuoden syyskuun lopussa.

| (77) | Ranskan hallitus ilmoitti 26 päivänä tammikuuta ja 17 päivänä helmikuuta 2005 hakevansa yksityistä kumppania osallistumaan SNCM:n pääomapohjaan yhtiön rahoitusrakenteen vahvistamiseksi ja sen auttamiseksi kehityksen vaatimissa muutoksissa. |
| --- | --- |

(77)

Ranskan hallitus ilmoitti 26 päivänä tammikuuta ja 17 päivänä helmikuuta 2005 hakevansa yksityistä kumppania osallistumaan SNCM:n pääomapohjaan yhtiön rahoitusrakenteen vahvistamiseksi ja sen auttamiseksi kehityksen vaatimissa muutoksissa.

| (78) | Valtion osakkuuksia hoitava virasto (Agence des Participations de l’Etat, APE) nimitti riippumattoman henkilön valvomaan hakuprosessia ja antoi neuvonantajapankille (HSBC) tehtäväksi ottaa yhteyttä mahdollisiin toiminnan jatkajiin. |
| --- | --- |

(78)

Valtion osakkuuksia hoitava virasto (Agence des Participations de l’Etat, APE) nimitti riippumattoman henkilön valvomaan hakuprosessia ja antoi neuvonantajapankille (HSBC) tehtäväksi ottaa yhteyttä mahdollisiin toiminnan jatkajiin.

| (79) | Tässä vaiheessa otettiin yhteyttä 72 teollisuus- ja rahoitussijoittajaan sellaisen tarjonnan rahoitusehtojen määrittelemiseksi, joka mahdollistaa yhtiön liiketoimintasuunnitelman toteuttamisen, työpaikkojen säilyttämisen ja hyvän julkisen palvelun. Niistä 23 ilmaisi kiinnostuksensa, 15 salassapitosopimusta tehtiin ja 15 tiedotetta lähetettiin. Yhteensä 6 yritystä teki tarjouksen ensimmäisellä kierroksella 5 päivänä huhtikuuta 2005. Toisella kierroksella 17 päivänä kesäkuuta 2005 saatiin kolme tarjousta (Connex, josta oli tullut Veolia Transdev, jäljempänä ’VT’, Caravelle ja BCP) ja yksi ilmaus kiinnostuksesta vähemmistöosakkuuteen (Comanav). Kolmannella kierroksella 28 päivänä heinäkuuta 2005 tehtiin kolme tarjousta. |
| --- | --- |

(79)

Tässä vaiheessa otettiin yhteyttä 72 teollisuus- ja rahoitussijoittajaan sellaisen tarjonnan rahoitusehtojen määrittelemiseksi, joka mahdollistaa yhtiön liiketoimintasuunnitelman toteuttamisen, työpaikkojen säilyttämisen ja hyvän julkisen palvelun. Niistä 23 ilmaisi kiinnostuksensa, 15 salassapitosopimusta tehtiin ja 15 tiedotetta lähetettiin. Yhteensä 6 yritystä teki tarjouksen ensimmäisellä kierroksella 5 päivänä huhtikuuta 2005. Toisella kierroksella 17 päivänä kesäkuuta 2005 saatiin kolme tarjousta (Connex, josta oli tullut Veolia Transdev, jäljempänä ’VT’, Caravelle ja BCP) ja yksi ilmaus kiinnostuksesta vähemmistöosakkuuteen (Comanav). Kolmannella kierroksella 28 päivänä heinäkuuta 2005 tehtiin kolme tarjousta.

| (80) | Kaikkia yrityksiä pyydettiin 14 päivänä syyskuuta 2005 toimittamaan sitova ja lopullinen tarjous viimeistään 15 päivänä syyskuuta 2005. Kyseisenä päivänä Connex-yhtiön vetäydyttyä kilpailusta valtion yksiköt saivat kaksi sitovaa tarjousta lisäpääomasta ja koko omaisuuden haltuunotosta ranskalaisilta konserneilta Butler Capital Partners, jäljempänä ’BCP’, ja Caravelle. |
| --- | --- |

(80)

Kaikkia yrityksiä pyydettiin 14 päivänä syyskuuta 2005 toimittamaan sitova ja lopullinen tarjous viimeistään 15 päivänä syyskuuta 2005. Kyseisenä päivänä Connex-yhtiön vetäydyttyä kilpailusta valtion yksiköt saivat kaksi sitovaa tarjousta lisäpääomasta ja koko omaisuuden haltuunotosta ranskalaisilta konserneilta Butler Capital Partners, jäljempänä ’BCP’, ja Caravelle.

| (81) | Ranska julkaisi 27 päivänä syyskuuta 2005 lehdistötiedotteen, jonka mukaan näiden kahden tarjouksen perusteellisen tarkastelun tuloksena oli valittu BCP-konsernin tarjous, joka oli paitsi taloudellisesti helpompi hyväksyä myös eniten yrityksen, julkisen palvelun ja työntekijöiden etujen mukainen. BCP tarjosi alun perin negatiivista 113 miljoonan euron hintaa, joka oli heikoin arvio negatiiviseksi hinnaksi. |
| --- | --- |

(81)

Ranska julkaisi 27 päivänä syyskuuta 2005 lehdistötiedotteen, jonka mukaan näiden kahden tarjouksen perusteellisen tarkastelun tuloksena oli valittu BCP-konsernin tarjous, joka oli paitsi taloudellisesti helpompi hyväksyä myös eniten yrityksen, julkisen palvelun ja työntekijöiden etujen mukainen. BCP tarjosi alun perin negatiivista 113 miljoonan euron hintaa, joka oli heikoin arvio negatiiviseksi hinnaksi.

| (82) | Tässä mahdollisten toiminnan jatkajien alkuperäisessä tarjouksessa oli erikseen varattu mahdollisuus mukauttaa alkuperäistä tarjousta tilintarkastusten pohjalta. Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että alkuperäistä negatiivista hintaa on korotettu 16 päivänä joulukuuta 2005 valmistuneiden tilintarkastusten seurauksena sellaisten objektiivisten seikkojen johdosta, jotka vaikuttavat SNCM:n toiminnan lainsäädännöllisiin ja taloudellisiin puitteisiin ja jotka ovat ilmaantuneet vasta sen jälkeen, kun tarjous oli jätetty 15 päivänä syyskuuta 2005. Näin ollen negatiiviseksi hinnaksi tuli tarkistuksen jälkeen 200 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(82)

Tässä mahdollisten toiminnan jatkajien alkuperäisessä tarjouksessa oli erikseen varattu mahdollisuus mukauttaa alkuperäistä tarjousta tilintarkastusten pohjalta. Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että alkuperäistä negatiivista hintaa on korotettu 16 päivänä joulukuuta 2005 valmistuneiden tilintarkastusten seurauksena sellaisten objektiivisten seikkojen johdosta, jotka vaikuttavat SNCM:n toiminnan lainsäädännöllisiin ja taloudellisiin puitteisiin ja jotka ovat ilmaantuneet vasta sen jälkeen, kun tarjous oli jätetty 15 päivänä syyskuuta 2005. Näin ollen negatiiviseksi hinnaksi tuli tarkistuksen jälkeen 200 miljoonaa euroa.

| (83) | Ranskan viranomaisten ja toiminnan jatkajien, eli BCP:n ja Connex-konsernin (Connexista tuli sittemmin Veolian tytäryritys Veolia Transdev), välisissä neuvotteluissa hinnaksi vahvistettiin 142,5 miljoonaa euroa, johon lisättiin rahoitusvastuu osasta SNCM:n eläkerahastoihin liittyvistä menoista (15,5 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(83)

Ranskan viranomaisten ja toiminnan jatkajien, eli BCP:n ja Connex-konsernin (Connexista tuli sittemmin Veolian tytäryritys Veolia Transdev), välisissä neuvotteluissa hinnaksi vahvistettiin 142,5 miljoonaa euroa, johon lisättiin rahoitusvastuu osasta SNCM:n eläkerahastoihin liittyvistä menoista (15,5 miljoonaa euroa).

| (84) | Avoimen, julkisen ja syrjimättömän valintamenettelyn tuloksena valtio, BCP ja VT saivat lopulta 13 päivänä lokakuuta 2005 aikaan sopimuksen erittäin vaikeassa työmarkkina- ja rahoitustilanteessa. VT:stä tuli SNCM:n teollisuustoimija (28 prosentin osakkuudella) ja BCP:stä sen pääosakas 38 prosentin osakkuudella. Valtio antoi erityisesti palkansaajille sitoumuksen säilyttää 25 prosentin osakkuus yrityksessä (69). BCP ja VT laativat SNCM:lle liiketoimintasuunnitelman, joka toimitettiin komissiolle 7 päivänä huhtikuuta 2006. |
| --- | --- |

(84)

Avoimen, julkisen ja syrjimättömän valintamenettelyn tuloksena valtio, BCP ja VT saivat lopulta 13 päivänä lokakuuta 2005 aikaan sopimuksen erittäin vaikeassa työmarkkina- ja rahoitustilanteessa. VT:stä tuli SNCM:n teollisuustoimija (28 prosentin osakkuudella) ja BCP:stä sen pääosakas 38 prosentin osakkuudella. Valtio antoi erityisesti palkansaajille sitoumuksen säilyttää 25 prosentin osakkuus yrityksessä (69). BCP ja VT laativat SNCM:lle liiketoimintasuunnitelman, joka toimitettiin komissiolle 7 päivänä huhtikuuta 2006.

a)   Sopimuspöytäkirjan sisältö

| (85) | Sopimuspuolet (BCP, VT ja CGMF) allekirjoittivat 16 päivänä toukokuuta 2006 sopimuspöytäkirjan, jonka mukaan 75 prosenttia SNCM:n pääomasta luovutetaan yksityisille toiminnan jatkajille. |
| --- | --- |

(85)

Sopimuspuolet (BCP, VT ja CGMF) allekirjoittivat 16 päivänä toukokuuta 2006 sopimuspöytäkirjan, jonka mukaan 75 prosenttia SNCM:n pääomasta luovutetaan yksityisille toiminnan jatkajille.

| (86) | Sopimuspöytäkirjan osassa II määrätään, että CGMF sitoutuu hyväksymään, merkitsemään ja vapauttamaan SNCM:n pääoman korottamisen yhteensä 142,5 miljoonalla eurolla. |
| --- | --- |

(86)

Sopimuspöytäkirjan osassa II määrätään, että CGMF sitoutuu hyväksymään, merkitsemään ja vapauttamaan SNCM:n pääoman korottamisen yhteensä 142,5 miljoonalla eurolla.

| (87) | Pääomankorotuksen ohella CGMF sitoutuu tarjoamaan SNCM:lle käteisennakkona 38,5 miljoonaa euroa. Tämä käteisennakko, jonka SNCM laittaa sulkutilille (CIC-pankkiin), on tarkoitettu niiden kustannusten kattamiseen, jotka yhtiön on maksettava lakisääteisten ja sopimusperusteisten määrien lisäksi, jos toiminnan jatkajat panevat täytäntöön henkilöstönvähentämisohjelman. Lakisääteisten ja sopimusperusteisten hyvitysten lisäksi suoritettavat korvaukset maksetaan yksilöllisesti ja henkilökohtaisesti niiden palkansaajien osalta, jotka ovat lähteneet yrityksestä ja joiden työsopimus on purettu. |
| --- | --- |

(87)

Pääomankorotuksen ohella CGMF sitoutuu tarjoamaan SNCM:lle käteisennakkona 38,5 miljoonaa euroa. Tämä käteisennakko, jonka SNCM laittaa sulkutilille (CIC-pankkiin), on tarkoitettu niiden kustannusten kattamiseen, jotka yhtiön on maksettava lakisääteisten ja sopimusperusteisten määrien lisäksi, jos toiminnan jatkajat panevat täytäntöön henkilöstönvähentämisohjelman. Lakisääteisten ja sopimusperusteisten hyvitysten lisäksi suoritettavat korvaukset maksetaan yksilöllisesti ja henkilökohtaisesti niiden palkansaajien osalta, jotka ovat lähteneet yrityksestä ja joiden työsopimus on purettu.

| (88) | Tästä mekanismista määrätään 16 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn luovutuspöytäkirjan II.2 artiklassa, jonka mukaan tililtä on tarkoitus rahoittaa mahdollisten vapaaehtoisten irtisanoutumisten tai työsopimusten purkamisten kustannukset [...], jotka ylittävät työnantajan kaikenlaiset lakisääteiset ja sopimusperusteiset maksut. Omaisuudenhoitaja vapauttaa varoja sitä mukaa kuin asianomaiset palkansaajat, joita ei sijoiteta uudelleen SNCM-konsernin sisällä, lähtevät tosiasiallisesti yhtiöstä, ja jäljelle jäävän määrän, kun hänen tehtävänsä omaisuudenhoitajana on suoritettu loppuun. Tilin toiminnasta tehtiin sopimuspöytäkirjaan liitetty turvatalletussopimus. Jotta omaisuudenhoitaja voisi hoitaa tehtävänsä, SNCM:n on toimitettava CGMF:n hallituksen puheenjohtajalle luettelo henkilöistä, joiden työsopimus on päättynyt ja joiden osalta omaisuudenhoitajalta pyydetään toimia, sekä kuukausittaisia nettomenoja koskeva selvitys, joka on täydellinen laskelma kaikista kyseisille työntekijöille maksetuista korvauksista ja kuluista. Samalla SNCM ilmoittaa omaisuudenhoitajalle työntekijäkohtaisesti eriteltyinä ”toteutuneet kuukausittaiset lisäkustannukset”, joka käsittävät työnantajalle lakisääteisesti ja sopimusperusteisesti kuuluvat maksut ylittävät kustannukset. Näiden valtion ylimääräisten täydentävien toimenpiteiden kokonaismäärä saisi kuitenkin olla enintään 38,5 miljoonaa euroa. Jos nämä ylimääräiset sosiaaliset toimenpiteet eivät saavuttaisi tätä määrää luovutusta seuraavien kolmen vuoden aikana, jäljelle jäävä osa maksettaisiin takaisin valtiolle. |
| --- | --- |

(88)

Tästä mekanismista määrätään 16 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn luovutuspöytäkirjan II.2 artiklassa, jonka mukaan tililtä on tarkoitus rahoittaa mahdollisten vapaaehtoisten irtisanoutumisten tai työsopimusten purkamisten kustannukset [...], jotka ylittävät työnantajan kaikenlaiset lakisääteiset ja sopimusperusteiset maksut. Omaisuudenhoitaja vapauttaa varoja sitä mukaa kuin asianomaiset palkansaajat, joita ei sijoiteta uudelleen SNCM-konsernin sisällä, lähtevät tosiasiallisesti yhtiöstä, ja jäljelle jäävän määrän, kun hänen tehtävänsä omaisuudenhoitajana on suoritettu loppuun. Tilin toiminnasta tehtiin sopimuspöytäkirjaan liitetty turvatalletussopimus. Jotta omaisuudenhoitaja voisi hoitaa tehtävänsä, SNCM:n on toimitettava CGMF:n hallituksen puheenjohtajalle luettelo henkilöistä, joiden työsopimus on päättynyt ja joiden osalta omaisuudenhoitajalta pyydetään toimia, sekä kuukausittaisia nettomenoja koskeva selvitys, joka on täydellinen laskelma kaikista kyseisille työntekijöille maksetuista korvauksista ja kuluista. Samalla SNCM ilmoittaa omaisuudenhoitajalle työntekijäkohtaisesti eriteltyinä ”toteutuneet kuukausittaiset lisäkustannukset”, joka käsittävät työnantajalle lakisääteisesti ja sopimusperusteisesti kuuluvat maksut ylittävät kustannukset. Näiden valtion ylimääräisten täydentävien toimenpiteiden kokonaismäärä saisi kuitenkin olla enintään 38,5 miljoonaa euroa. Jos nämä ylimääräiset sosiaaliset toimenpiteet eivät saavuttaisi tätä määrää luovutusta seuraavien kolmen vuoden aikana, jäljelle jäävä osa maksettaisiin takaisin valtiolle.

| (89) | Näiden toimien seurauksena sopimuspöytäkirjan osassa III määrätään, että CGMF luovuttaa yksityisille toiminnan jatkajille osakkeensa, jotka edustavat 75:tä prosenttia yhtiön osakepääomasta, ja turvatalletustilin, joka on tarkoitettu sopimusperusteiset ja lakisääteiset velvoitteet ylittävän sosiaaliohjelman osan rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(89)

Näiden toimien seurauksena sopimuspöytäkirjan osassa III määrätään, että CGMF luovuttaa yksityisille toiminnan jatkajille osakkeensa, jotka edustavat 75:tä prosenttia yhtiön osakepääomasta, ja turvatalletustilin, joka on tarkoitettu sopimusperusteiset ja lakisääteiset velvoitteet ylittävän sosiaaliohjelman osan rahoittamiseen.

| (90) | Sopimuspöytäkirjan osassa III määrätään myös BCP/VT:n suorittamasta 8,75 miljoonan euron täydentävästä pääomankorotuksesta, joka annettiin SNCM:n käyttöön sen kassatarpeiden mukaan. Sopimuspöytäkirjan kohdassa III.2.7 määrätään, että CGMF:n osakkeiden arvo vastaa aina niiden alkuperäistä nimellisarvoa, joka on korotettu [...] (60) prosentilla vapautetusta nimellisarvosta kerrottuna luvulla P/365, jossa P on päivien määrä toteutumispäivän jälkeen, ja josta on vähennetty kaikki perittävät maksut (esimerkiksi osingot). Näitä ehtoja ei sovelleta akordi- tai konkurssimenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

(90)

Sopimuspöytäkirjan osassa III määrätään myös BCP/VT:n suorittamasta 8,75 miljoonan euron täydentävästä pääomankorotuksesta, joka annettiin SNCM:n käyttöön sen kassatarpeiden mukaan. Sopimuspöytäkirjan kohdassa III.2.7 määrätään, että CGMF:n osakkeiden arvo vastaa aina niiden alkuperäistä nimellisarvoa, joka on korotettu [...] (60) prosentilla vapautetusta nimellisarvosta kerrottuna luvulla P/365, jossa P on päivien määrä toteutumispäivän jälkeen, ja josta on vähennetty kaikki perittävät maksut (esimerkiksi osingot). Näitä ehtoja ei sovelleta akordi- tai konkurssimenettelyn yhteydessä.

| (91) | Sopimuspöytäkirjassa (osa III.5) on SNCM:n luovutukseen liittyvä sopimuksen purkamista koskeva ehto, johon toiminnan jatkajat voivat yhdessä turvautua alla mainituissa tilanteissa, jos liiketoimintasuunnitelman uskottavuus ja yhtiön paluu elinkelpoiseksi joutuvat kyseenalaisiksi:






  — | Korsikan meriliikennöintiä koskevan julkisen palvelun sopimuksen menettäminen kaudeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007, tai sen myöntäminen huomattavasti heikommin ehdoin, |
| --- | --- | --- |

(91)

Sopimuspöytäkirjassa (osa III.5) on SNCM:n luovutukseen liittyvä sopimuksen purkamista koskeva ehto, johon toiminnan jatkajat voivat yhdessä turvautua alla mainituissa tilanteissa, jos liiketoimintasuunnitelman uskottavuus ja yhtiön paluu elinkelpoiseksi joutuvat kyseenalaisiksi:

—

Korsikan meriliikennöintiä koskevan julkisen palvelun sopimuksen menettäminen kaudeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007, tai sen myöntäminen huomattavasti heikommin ehdoin,

| — | Euroopan komission kielteinen päätös tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tai yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, jolla esimerkiksi kielletään toiminta tai määrätään ehtoja, jotka vaikuttavat olennaisesti yhtiön arvoon, kuuden vuoden kuluessa päivästä, jolloin osakkaat hankkivat yhtiötä koskevat oikeudet. |
| --- | --- |

—

Euroopan komission kielteinen päätös tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tai yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, jolla esimerkiksi kielletään toiminta tai määrätään ehtoja, jotka vaikuttavat olennaisesti yhtiön arvoon, kuuden vuoden kuluessa päivästä, jolloin osakkaat hankkivat yhtiötä koskevat oikeudet.

| (92) | Sopimuspöytäkirjan osassa VII määrätään, että CGMF ottaa yrityksen omistajuuden siirtymisen päivänä vastuulleen osan SNCM:n sosiaalisista sitoumuksista, jotka liittyvät eläkerahastojen kuluihin ja joiden määräksi arvioidaan 15,5 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(92)

Sopimuspöytäkirjan osassa VII määrätään, että CGMF ottaa yrityksen omistajuuden siirtymisen päivänä vastuulleen osan SNCM:n sosiaalisista sitoumuksista, jotka liittyvät eläkerahastojen kuluihin ja joiden määräksi arvioidaan 15,5 miljoonaa euroa.

| (93) | Yrityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä määritellään yksityiskohtaisesti sopimuspöytäkirjan osassa IV. Sen mukaan SNCM:n hallinnointitapaa muutetaan, kun yhtiöstä tulee osakeyhtiö, jolla on johtokunta ja hallitus. Hallituksessa on ensin 10 ja myöhemmin 14 jäsentä. Sitä johtaa väliaikaisesti valtion edustaja. Jos SNCM saa julkisen palvelun sopimuksen, hallituksen puheenjohtajaksi vaihdetaan BCP:n edustaja. Johtokunta puolestaan vastaa SNCM:n operatiivisesta johtamisesta. |
| --- | --- |

(93)

Yrityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä määritellään yksityiskohtaisesti sopimuspöytäkirjan osassa IV. Sen mukaan SNCM:n hallinnointitapaa muutetaan, kun yhtiöstä tulee osakeyhtiö, jolla on johtokunta ja hallitus. Hallituksessa on ensin 10 ja myöhemmin 14 jäsentä. Sitä johtaa väliaikaisesti valtion edustaja. Jos SNCM saa julkisen palvelun sopimuksen, hallituksen puheenjohtajaksi vaihdetaan BCP:n edustaja. Johtokunta puolestaan vastaa SNCM:n operatiivisesta johtamisesta.

| (94) | Ranskan hallitus vahvisti 26 päivänä toukokuuta 2006 SNCM:n luovutuksen ja edellä mainitut toimenpiteet. |
| --- | --- |

(94)

Ranskan hallitus vahvisti 26 päivänä toukokuuta 2006 SNCM:n luovutuksen ja edellä mainitut toimenpiteet.

b)   Toimenpiteet

| (95) | Edellä esitetyn perusteella sopimuspöytäkirjassa on kolmenlaisia valtion toimenpiteitä, joita on syytä tarkastella unionin valtiontukisääntöjen perusteella:






  — | 75 prosentin osuuden luovutus SNCM:stä 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan (142,5 miljoonan euron pääomansiirto ja eläkerahaston 15,5 miljoonan euron kulujen kattaminen), |
| --- | --- | --- |

(95)

Edellä esitetyn perusteella sopimuspöytäkirjassa on kolmenlaisia valtion toimenpiteitä, joita on syytä tarkastella unionin valtiontukisääntöjen perusteella:

—

75 prosentin osuuden luovutus SNCM:stä 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan (142,5 miljoonan euron pääomansiirto ja eläkerahaston 15,5 miljoonan euron kulujen kattaminen),

| — | CGMF:n myöntämä 38,5 miljoonan euron käteisennakko SNCM:ltä irtisanottujen työntekijöiden hyväksi, |
| --- | --- |

—

CGMF:n myöntämä 38,5 miljoonan euron käteisennakko SNCM:ltä irtisanottujen työntekijöiden hyväksi,

| — | 8,75 miljoonan euron pääomankorotus, jonka CGMF toteuttaa yhdessä ja samanaikaisesti kun VT ja BCP toteuttavat 26,25 miljoonan euron pääomansiirron, |
| --- | --- |

—

8,75 miljoonan euron pääomankorotus, jonka CGMF toteuttaa yhdessä ja samanaikaisesti kun VT ja BCP toteuttavat 26,25 miljoonan euron pääomansiirron,

| — | luovutuksen purkamista koskeva ehto (70). |
| --- | --- |

—

luovutuksen purkamista koskeva ehto (70).

2.4   TÄMÄN PÄÄTÖKSEN SOVELTAMISALA

| (96) | Tämä lopullinen päätös koskee toimenpiteitä, jotka Ranska on toteuttanut SNCM:n hyväksi 18 päivästä helmikuuta 2002 alkaen. Nämä toimenpiteet ovat seuraavat:






  — | erotus CGMF:n 76 miljoonan euron pääomansiirrosta SNCM:lle vuonna 2002 eli 15,81 miljoonaa euroa; |
| --- | --- | --- |

(96)

Tämä lopullinen päätös koskee toimenpiteitä, jotka Ranska on toteuttanut SNCM:n hyväksi 18 päivästä helmikuuta 2002 alkaen. Nämä toimenpiteet ovat seuraavat:

—

erotus CGMF:n 76 miljoonan euron pääomansiirrosta SNCM:lle vuonna 2002 eli 15,81 miljoonaa euroa;

| — | CGMF:n SNCM:stä saama 158 miljoonan euron negatiivinen hinta, |
| --- | --- |

—

CGMF:n SNCM:stä saama 158 miljoonan euron negatiivinen hinta,

| — | CGMF:n myöntämä 38,5 miljoonan euron käteisennakko SNCM:ltä irtisanottujen työntekijöiden hyväksi, |
| --- | --- |

—

CGMF:n myöntämä 38,5 miljoonan euron käteisennakko SNCM:ltä irtisanottujen työntekijöiden hyväksi,

| — | CGMF:n merkitsemä 8,75 miljoonan euron pääomankorotus. |
| --- | --- |

—

CGMF:n merkitsemä 8,75 miljoonan euron pääomankorotus.

| (97) | Tämä päätös ei koske SNCM:n julkisen palvelun velvoitteista maksettua korvausta kaudella 1991–2001. Sen soveltuvuus sisämarkkinoille on vahvistettu 11 päivänä syyskuuta 2012 annetussa tuomiossa (71). |
| --- | --- |

(97)

Tämä päätös ei koske SNCM:n julkisen palvelun velvoitteista maksettua korvausta kaudella 1991–2001. Sen soveltuvuus sisämarkkinoille on vahvistettu 11 päivänä syyskuuta 2012 annetussa tuomiossa (71).

| (98) | Tämä päätös ei koske niiden taloudellisten korvausten tutkintaa, jotka SNCM on saanut tai saa julkisen palvelun velvoitteiden nojalla kaudella 2007–2013 ja joita käsitellään erillisessä menettelyssä (72). |
| --- | --- |

(98)

Tämä päätös ei koske niiden taloudellisten korvausten tutkintaa, jotka SNCM on saanut tai saa julkisen palvelun velvoitteiden nojalla kaudella 2007–2013 ja joita käsitellään erillisessä menettelyssä (72).

| (99) | Lisäksi on syytä huomata, että 11 päivänä syyskuuta 2013 annetusta tuomiosta on esitetty kaksi valitusta. SNCM ja Ranska ovat hakeneet siihen muutosta yhdistetyissä asioissa C-533/12 P ja C-536/12 P. Tämä päätös annetaan muutoksenhaun kohteena olevan tuomion perusteella, koska sillä kumottiin 8 päivänä heinäkuuta 2008 tehty päätös. Jos valitusten käsittely johtaa 11 päivänä marraskuuta 2012 annetun tuomion kumoamiseen osittain tai kokonaan ja palauttaa voimaan tietyt kyseisellä tuomiolla 8 päivänä heinäkuuta 2008 tehdystä päätöksestä kumotut osat, tämä päätös menettäisi merkityksensä niiltä osin, jotka koskevat voimaan palautettuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(99)

Lisäksi on syytä huomata, että 11 päivänä syyskuuta 2013 annetusta tuomiosta on esitetty kaksi valitusta. SNCM ja Ranska ovat hakeneet siihen muutosta yhdistetyissä asioissa C-533/12 P ja C-536/12 P. Tämä päätös annetaan muutoksenhaun kohteena olevan tuomion perusteella, koska sillä kumottiin 8 päivänä heinäkuuta 2008 tehty päätös. Jos valitusten käsittely johtaa 11 päivänä marraskuuta 2012 annetun tuomion kumoamiseen osittain tai kokonaan ja palauttaa voimaan tietyt kyseisellä tuomiolla 8 päivänä heinäkuuta 2008 tehdystä päätöksestä kumotut osat, tämä päätös menettäisi merkityksensä niiltä osin, jotka koskevat voimaan palautettuja toimenpiteitä.

2.5   SYYT, JOTKA JOHTIVAT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN VUONNA 2002 JA SEN LAAJENTAMISEEN VUONNA 2006

2.5.1   Muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen vuonna 2002

| (100) | Menettelyn aloittamisesta 19 päivänä elokuuta 2002 tehdyssä päätöksessään komissio myönsi, että SNCM oli vaikeuksissa oleva yritys, mutta samalla se epäili, täyttikö ilmoitettu toimenpide tuolloin voimassa olleiden vuoden 1999 suuntaviivojen 3.2.2 kohdassa esitetyt arviointiperusteet. |
| --- | --- |

(100)

Menettelyn aloittamisesta 19 päivänä elokuuta 2002 tehdyssä päätöksessään komissio myönsi, että SNCM oli vaikeuksissa oleva yritys, mutta samalla se epäili, täyttikö ilmoitettu toimenpide tuolloin voimassa olleiden vuoden 1999 suuntaviivojen 3.2.2 kohdassa esitetyt arviointiperusteet.

| (101) | Komissio esitti joitakin epäilyjä rakenneuudistussuunnitelmasta, koska yhtiön tekemien tappioiden syitä ei ollut analysoitu. Komissio tiedusteli erityisesti tappioiden ja julkisen palvelun velvoitteiden välisistä yhteyksistä, SNCM:n alustenhankintaohjelman vaikutuksesta yhtiön tuloslaskelmiin ja yhtiön tuottavuuden parantamiseksi suunnitelluista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(101)

Komissio esitti joitakin epäilyjä rakenneuudistussuunnitelmasta, koska yhtiön tekemien tappioiden syitä ei ollut analysoitu. Komissio tiedusteli erityisesti tappioiden ja julkisen palvelun velvoitteiden välisistä yhteyksistä, SNCM:n alustenhankintaohjelman vaikutuksesta yhtiön tuloslaskelmiin ja yhtiön tuottavuuden parantamiseksi suunnitelluista toimenpiteistä.

| (102) | Lisäksi komissio korosti tiettyjä rakenneuudistussuunnitelman puutteita, kuten sitä, ettei siinä ollut konkreettisia toimenpiteitä välituotekulutuksen määrän vähentämiseksi ja että siitä puuttui SNCM:n tulevaa hinnoittelupolitiikkaa koskevia tietoja. |
| --- | --- |

(102)

Lisäksi komissio korosti tiettyjä rakenneuudistussuunnitelman puutteita, kuten sitä, ettei siinä ollut konkreettisia toimenpiteitä välituotekulutuksen määrän vähentämiseksi ja että siitä puuttui SNCM:n tulevaa hinnoittelupolitiikkaa koskevia tietoja.

| (103) | Komissio epäili myös sekä Ranskan viranomaisten pääomankorotuksen suuruuden määrittämiseen käyttämän laskutavan asianmukaisuutta että eräitä taloudellisten simulaatioiden laatimisessa käytettyjä oletuksia. |
| --- | --- |

(103)

Komissio epäili myös sekä Ranskan viranomaisten pääomankorotuksen suuruuden määrittämiseen käyttämän laskutavan asianmukaisuutta että eräitä taloudellisten simulaatioiden laatimisessa käytettyjä oletuksia.

2.5.2   Muodollisen tutkintamenettelyn laajentaminen vuonna 2006

| (104) | Komissio päätti 13 päivänä syyskuuta 2006 tekemällään päätöksellä ulottaa muodollisen tutkintamenettelyn toimenpiteisiin, jotka liittyivät SNCM:n luovutukseen yksityiselle sektorille. |
| --- | --- |

(104)

Komissio päätti 13 päivänä syyskuuta 2006 tekemällään päätöksellä ulottaa muodollisen tutkintamenettelyn toimenpiteisiin, jotka liittyivät SNCM:n luovutukseen yksityiselle sektorille.

| (105) | Jos tämä määrä katsottaisiin sääntöjenmukaiseksi tueksi EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla, komissio katsoi, että sitä olisi arvioitava valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (73) perusteella, jäljempänä ’vuoden 2004 suuntaviivat’. Kun rakenneuudistustuen määrä olisi huomattavasti alhaisempi kuin vuonna 2002 ilmoitettu ja vuonna 2003 hyväksytty määrä, komissio epäili, oliko kaikki SNCM:lle vuoden 2003 päätöksessä määrätyt vastasuoritteet aiheellista säilyttää. |
| --- | --- |

(105)

Jos tämä määrä katsottaisiin sääntöjenmukaiseksi tueksi EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla, komissio katsoi, että sitä olisi arvioitava valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (73) perusteella, jäljempänä ’vuoden 2004 suuntaviivat’. Kun rakenneuudistustuen määrä olisi huomattavasti alhaisempi kuin vuonna 2002 ilmoitettu ja vuonna 2003 hyväksytty määrä, komissio epäili, oliko kaikki SNCM:lle vuoden 2003 päätöksessä määrätyt vastasuoritteet aiheellista säilyttää.

| (106) | Komissio epäili myös, oliko vuoden 2003 päätöksellä määrättyjä ehtoja, erityisesti hintajohtajuuden periaatetta ja Korsikaan suuntautuvien matkojen määrää koskevia ehtoja noudatettu. |
| --- | --- |

(106)

Komissio epäili myös, oliko vuoden 2003 päätöksellä määrättyjä ehtoja, erityisesti hintajohtajuuden periaatetta ja Korsikaan suuntautuvien matkojen määrää koskevia ehtoja noudatettu.

| (107) | SNCM:n negatiivisen luovutushinnan osalta komissio epäili, oliko valtion ennen SNCM:n luovutusta tekemä pääomankorotus markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Komissiota epäilyttivät erityisesti laskelmat selvitystilasta aiheutuvista kustannuksista, jotka valtio osakkeenomistajana joutuisi maksamaan, jos SNCM asetettaisiin selvitystilaan. |
| --- | --- |

(107)

SNCM:n negatiivisen luovutushinnan osalta komissio epäili, oliko valtion ennen SNCM:n luovutusta tekemä pääomankorotus markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Komissiota epäilyttivät erityisesti laskelmat selvitystilasta aiheutuvista kustannuksista, jotka valtio osakkeenomistajana joutuisi maksamaan, jos SNCM asetettaisiin selvitystilaan.

| (108) | Komissio asetti kyseenalaiseksi sen, että rahoitustoimenpiteet voitaisiin oikeuttaa vuoden 2004 suuntaviivoilla. |
| --- | --- |

(108)

Komissio asetti kyseenalaiseksi sen, että rahoitustoimenpiteet voitaisiin oikeuttaa vuoden 2004 suuntaviivoilla.

| (109) | Lisäksi se epäili, vastasiko toinen, 8,75 miljoonan euron pääomankorotus periaatteita, joiden mukaan yksityiset ja julkiset sijoitukset on tehtävä samanaikaisesti ja merkintäehtojen on oltava oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla identtiset. |
| --- | --- |

(109)

Lisäksi se epäili, vastasiko toinen, 8,75 miljoonan euron pääomankorotus periaatteita, joiden mukaan yksityiset ja julkiset sijoitukset on tehtävä samanaikaisesti ja merkintäehtojen on oltava oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla identtiset.

| (110) | Lopuksi komissio esitti epäilyjä siitä, voivatko 38,5 miljoonan euron täydentävät sosiaaliset toimenpiteet henkilöstön auttamiseksi muodostaa välillisen edun yritykselle. Se korosti mahdollista ristiriitaa, kun täydentävät irtisanomiskorvaukset huomioitiin osana asiantuntevalle sijoittajalle kuuluvia riskejä. |
| --- | --- |

(110)

Lopuksi komissio esitti epäilyjä siitä, voivatko 38,5 miljoonan euron täydentävät sosiaaliset toimenpiteet henkilöstön auttamiseksi muodostaa välillisen edun yritykselle. Se korosti mahdollista ristiriitaa, kun täydentävät irtisanomiskorvaukset huomioitiin osana asiantuntevalle sijoittajalle kuuluvia riskejä.

III   RANSKAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ

3.1   VUODEN 2002 PÄÄOMANKOROTUS

| (111) | Vuonna 2002 ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma koostui 76 miljoonan euron pääomasijoituksesta, josta 53,48 miljoonaa euroa oli korvausta julkisen palvelun velvoitteesta. Jos otetaan huomioon SNCM:n toteuttamat omaisuuserien luovutukset (74), todellisuudessa myönnetyn tuen määrä on 69 292 400 euroa. Ranskan viranomaiset katsovat, että jos 53,48 miljoonan euron määrän todetaan olevan sisämarkkinoille soveltuvaa tukea, vuonna 2002 ilmoitettuna rakenneuudistustukena pidettävän tuen määräksi jää 15,81 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(111)

Vuonna 2002 ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma koostui 76 miljoonan euron pääomasijoituksesta, josta 53,48 miljoonaa euroa oli korvausta julkisen palvelun velvoitteesta. Jos otetaan huomioon SNCM:n toteuttamat omaisuuserien luovutukset (74), todellisuudessa myönnetyn tuen määrä on 69 292 400 euroa. Ranskan viranomaiset katsovat, että jos 53,48 miljoonan euron määrän todetaan olevan sisämarkkinoille soveltuvaa tukea, vuonna 2002 ilmoitettuna rakenneuudistustukena pidettävän tuen määräksi jää 15,81 miljoonaa euroa.

3.2   VUODEN 2002 PÄÄOMANKOROTUKSEN JÄLKEEN TOTEUTETUT TOIMENPITEET

| (112) | Ranska muistuttaa aluksi, että vuosien 2004 ja 2005 voimakas työmarkkinaliikehdintä ja SNCM:n talous- ja rahoitustilanteen heikkeneminen saivat valtion osakkeenomistajana käynnistämään tammikuussa 2005 yksityisten sijoittajien valintamenettelyn ja toteuttamaan kiireellisiä toimenpiteitä (erityisesti luopumaan Ascosta ja osakkuudesta Sud-Cargos-yhtiössä (75)). |
| --- | --- |

(112)

Ranska muistuttaa aluksi, että vuosien 2004 ja 2005 voimakas työmarkkinaliikehdintä ja SNCM:n talous- ja rahoitustilanteen heikkeneminen saivat valtion osakkeenomistajana käynnistämään tammikuussa 2005 yksityisten sijoittajien valintamenettelyn ja toteuttamaan kiireellisiä toimenpiteitä (erityisesti luopumaan Ascosta ja osakkuudesta Sud-Cargos-yhtiössä (75)).

3.2.1   SNCM:n negatiivinen luovutushinta

| (113) | Ranskan viranomaiset vetosivat asiaa koskevaan, kyseisenä ajankohtana voimassa olleeseen yhteisön oikeuskäytäntöön ja pyysivät komissiota toteamaan, että SNCM:n 158 miljoonan euron negatiivinen luovutushinta ei sisällä mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi luonnehdittavaa toimenpidettä, koska Ranskan valtio toimi markkinataloussijoittajan tavoin. |
| --- | --- |

(113)

Ranskan viranomaiset vetosivat asiaa koskevaan, kyseisenä ajankohtana voimassa olleeseen yhteisön oikeuskäytäntöön ja pyysivät komissiota toteamaan, että SNCM:n 158 miljoonan euron negatiivinen luovutushinta ei sisällä mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi luonnehdittavaa toimenpidettä, koska Ranskan valtio toimi markkinataloussijoittajan tavoin.

| (114) | Ensinnäkin Ranska tuo esiin, että lopulliseen 158 miljoonan euron hintaan, joka on alhaisempi kuin toiminnan jatkajien alun perin tilintarkastuksen perusteella pyytämä negatiivinen hinta, päädyttiin määräysvallan luovutuksesta käydyissä neuvotteluissa, jotka olivat osa avointa, läpinäkyvää ja syrjimätöntä kilpailua, joten hinta on oikea markkinahinta. |
| --- | --- |

(114)

Ensinnäkin Ranska tuo esiin, että lopulliseen 158 miljoonan euron hintaan, joka on alhaisempi kuin toiminnan jatkajien alun perin tilintarkastuksen perusteella pyytämä negatiivinen hinta, päädyttiin määräysvallan luovutuksesta käydyissä neuvotteluissa, jotka olivat osa avointa, läpinäkyvää ja syrjimätöntä kilpailua, joten hinta on oikea markkinahinta.

| (115) | Ranska katsoo, että kun SNCM:n yksityisen kumppanin hakemiseksi pidettiin avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön kilpailumenettely, jonka tuloksena valittiin paras tarjous, luovutushinta on markkinahinta. |
| --- | --- |

(115)

Ranska katsoo, että kun SNCM:n yksityisen kumppanin hakemiseksi pidettiin avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön kilpailumenettely, jonka tuloksena valittiin paras tarjous, luovutushinta on markkinahinta.

| (116) | Ranskan viranomaisten mukaan yritys luovutettiin 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan valtion kannalta kaikkein edullisimmilla ehdoilla tuolloin voimassa olleen yhteisön oikeuskäytännön ja komission päätöksentekokäytännön mukaisesti, eikä toimenpiteeseen näin ollen sisälly mitään tuen piirteitä. Ranska todellakin katsoo, että tämä negatiivinen hinta on alhaisempi kuin selvitystilakustannukset, jotka valtio olisi joutunut maksamaan, jos yritys olisi asetettu selvitystilaan. |
| --- | --- |

(116)

Ranskan viranomaisten mukaan yritys luovutettiin 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan valtion kannalta kaikkein edullisimmilla ehdoilla tuolloin voimassa olleen yhteisön oikeuskäytännön ja komission päätöksentekokäytännön mukaisesti, eikä toimenpiteeseen näin ollen sisälly mitään tuen piirteitä. Ranska todellakin katsoo, että tämä negatiivinen hinta on alhaisempi kuin selvitystilakustannukset, jotka valtio olisi joutunut maksamaan, jos yritys olisi asetettu selvitystilaan.

| (117) | Tähän päätelmään päästään Ranskan mukaan sekä soveltamalla Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä (oikeuskäytäntö asiassa Gröditzer (76)) että analysoimalla SNCM:n tosiasiallisia selvitystilakustannuksia (ABX-päätös (77)). |
| --- | --- |

(117)

Tähän päätelmään päästään Ranskan mukaan sekä soveltamalla Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä (oikeuskäytäntö asiassa Gröditzer (76)) että analysoimalla SNCM:n tosiasiallisia selvitystilakustannuksia (ABX-päätös (77)).

| (118) | Ensimmäisestä menetelmästä, joka perustuu oikeuskäytäntöön asiassa Gröditzer, Ranska tuo esiin, että kyseisessä tuomiossa vahvistettiin 8 päivänä heinäkuuta 1999 tehdyssä komission päätöksessä esitetty kanta, jonka mukaan ”vain [...] pääoman realisointiarvo [...] on otettava huomioon selvitystilasta aiheutuvana kustannuksena” (78). |
| --- | --- |

(118)

Ensimmäisestä menetelmästä, joka perustuu oikeuskäytäntöön asiassa Gröditzer, Ranska tuo esiin, että kyseisessä tuomiossa vahvistettiin 8 päivänä heinäkuuta 1999 tehdyssä komission päätöksessä esitetty kanta, jonka mukaan ”vain [...] pääoman realisointiarvo [...] on otettava huomioon selvitystilasta aiheutuvana kustannuksena” (78).

| (119) | Tältä osin CGMF:n (79) ja Oddo-Hastingsin (80) raporteissa on arvioitu, että pääoman realisointiarvo oli vähintään 190,3 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2005 (81). |
| --- | --- |

(119)

Tältä osin CGMF:n (79) ja Oddo-Hastingsin (80) raporteissa on arvioitu, että pääoman realisointiarvo oli vähintään 190,3 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2005 (81).

| (120) | Kun valtio yhtiön omistajaosakkaana vastaa veloista vain pääoman realisointiarvoon asti (oikeuskäytäntö asiassa Hytasa (82)), Ranska katsoo, että yrityksen pääoman realisointiarvoksi vähimmillään arvioitu 190,3 miljoonaa euroa on selkeästi enemmän kuin 158 miljoonan euron negatiivinen luovutushinta. |
| --- | --- |

(120)

Kun valtio yhtiön omistajaosakkaana vastaa veloista vain pääoman realisointiarvoon asti (oikeuskäytäntö asiassa Hytasa (82)), Ranska katsoo, että yrityksen pääoman realisointiarvoksi vähimmillään arvioitu 190,3 miljoonaa euroa on selkeästi enemmän kuin 158 miljoonan euron negatiivinen luovutushinta.

| (121) | Toisesta menetelmästä Ranska tuo esiin, että se perustuu komission päätökseen valtiontuesta, jonka Belgia on toteuttanut ABX Logistics -yhtiön hyväksi. Kyseisessä päätöksessä komissio tarkasteli negatiivista luovutushintaa, joka oli luonteeltaan markkinahinta – kuten käsiteltävänä olevassa tapauksessa –, ja vertasi sitä kustannuksiin, joita valtiolle osakkeenomistajana olisi aiheutunut vapaaehtoisesta selvitystilasta ja konkurssimenettelystä, sellaisina kuin riippumaton asiantuntija oli ne laskenut. Ranskan mukaan komissio tunnustaa kyseisessä päätöksessä päteviksi tietyt kustannukset, joita velkojille voi aiheutua siitä, että ne ottavat vastuut vastattavakseen, tai joita konsernin tytäryhtiön selvitystilasta voi aiheutua muille konsernin yhtiöille. |
| --- | --- |

(121)

Toisesta menetelmästä Ranska tuo esiin, että se perustuu komission päätökseen valtiontuesta, jonka Belgia on toteuttanut ABX Logistics -yhtiön hyväksi. Kyseisessä päätöksessä komissio tarkasteli negatiivista luovutushintaa, joka oli luonteeltaan markkinahinta – kuten käsiteltävänä olevassa tapauksessa –, ja vertasi sitä kustannuksiin, joita valtiolle osakkeenomistajana olisi aiheutunut vapaaehtoisesta selvitystilasta ja konkurssimenettelystä, sellaisina kuin riippumaton asiantuntija oli ne laskenut. Ranskan mukaan komissio tunnustaa kyseisessä päätöksessä päteviksi tietyt kustannukset, joita velkojille voi aiheutua siitä, että ne ottavat vastuut vastattavakseen, tai joita konsernin tytäryhtiön selvitystilasta voi aiheutua muille konsernin yhtiöille.

| (122) | Edellä mainittujen CGMF:n ja Oddo-Hastingsin raporttien perusteella Ranskan viranomaiset arvioivat, että Ranskan valtiolle osakkeenomistajana aiheutuneet tosiasialliset kustannukset olisivat olleet 312,1–361 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2005. Kustannukset muodostuvat seuraavista osista:






  — | [70–80]
   (60) miljoonaa euroa sosiaaliohjelman sopimusperusteisia kustannuksia, mikä kattaa kaikki työsopimuksen päättämiseen liittyvät kustannukset, jotka kuuluvat sopimuksen perusteella työnantajan maksettaviksi; |
| --- | --- | --- |

(122)

Edellä mainittujen CGMF:n ja Oddo-Hastingsin raporttien perusteella Ranskan viranomaiset arvioivat, että Ranskan valtiolle osakkeenomistajana aiheutuneet tosiasialliset kustannukset olisivat olleet 312,1–361 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2005. Kustannukset muodostuvat seuraavista osista:

—

[70–80]
   (60) miljoonaa euroa sosiaaliohjelman sopimusperusteisia kustannuksia, mikä kattaa kaikki työsopimuksen päättämiseen liittyvät kustannukset, jotka kuuluvat sopimuksen perusteella työnantajan maksettaviksi;

| — | [30–40]
   (60) miljoonaa euroa sosiaaliohjelman muita kuin sopimusperusteisia kustannuksia, mikä kattaa kaikki SNCM:n irtisanomisia koskeviin lakisääteisiin ja sääntömääräisiin velvollisuuksiin liittyvien toimenpiteiden kustannukset ja sopimusperusteiseen sosiaaliohjelmaan liittyvät välilliset kustannukset; |
| --- | --- |

—

[30–40]
   (60) miljoonaa euroa sosiaaliohjelman muita kuin sopimusperusteisia kustannuksia, mikä kattaa kaikki SNCM:n irtisanomisia koskeviin lakisääteisiin ja sääntömääräisiin velvollisuuksiin liittyvien toimenpiteiden kustannukset ja sopimusperusteiseen sosiaaliohjelmaan liittyvät välilliset kustannukset;

| — | [200–210]
   (60) – [250–260]
   (60) miljoonaa euroa täydentäviä irtisanomiskorvauksia, jotka tuomioistuin velvoittaisi valtion maksamaan ja joilla täydennetään sosiaaliohjelman sopimusperusteisia ja muita kuin sopimusperusteisia korvauksia Rouenin muutoksenhakutuomioistuimen asiassa Aspocomp Group Oyj 22 päivänä maaliskuuta 2005 antaman tuomion mukaisesti. |
| --- | --- |

—

[200–210]
   (60) – [250–260]
   (60) miljoonaa euroa täydentäviä irtisanomiskorvauksia, jotka tuomioistuin velvoittaisi valtion maksamaan ja joilla täydennetään sosiaaliohjelman sopimusperusteisia ja muita kuin sopimusperusteisia korvauksia Rouenin muutoksenhakutuomioistuimen asiassa Aspocomp Group Oyj 22 päivänä maaliskuuta 2005 antaman tuomion mukaisesti.

| (123) | Tässä menetelmässä otetaan muun muassa huomioon riski siitä, että Ranskan valtio olisi joutunut ottamaan vastuut vastattavakseen, jos tuomioistuin olisi katsonut sen tosiasiallisesti johtaneen SNCM:ää. Ranskan viranomaiset katsovat, ettei riskiä vastuiden siirtymisestä sen vastattavaksi voitu sivuuttaa etenkään erään Ranskan kassaatiotuomioistuimen ennakkotapauksen (83) vuoksi. Ranskan viranomaiset vakuuttivat komissiolle useassa kirjeessä, että oli hyvin mahdollista, että kansallinen tuomioistuin tuomitsisi valtion vastaamaan johtamansa yrityksen vastuista ja että tämä mahdollisuus oli otettava huomioon SNCM:n mahdollisen selvitystilan tosiasiallisten kustannusten laskennassa. |
| --- | --- |

(123)

Tässä menetelmässä otetaan muun muassa huomioon riski siitä, että Ranskan valtio olisi joutunut ottamaan vastuut vastattavakseen, jos tuomioistuin olisi katsonut sen tosiasiallisesti johtaneen SNCM:ää. Ranskan viranomaiset katsovat, ettei riskiä vastuiden siirtymisestä sen vastattavaksi voitu sivuuttaa etenkään erään Ranskan kassaatiotuomioistuimen ennakkotapauksen (83) vuoksi. Ranskan viranomaiset vakuuttivat komissiolle useassa kirjeessä, että oli hyvin mahdollista, että kansallinen tuomioistuin tuomitsisi valtion vastaamaan johtamansa yrityksen vastuista ja että tämä mahdollisuus oli otettava huomioon SNCM:n mahdollisen selvitystilan tosiasiallisten kustannusten laskennassa.

| (124) | SNCM:n omaisuuden arvo 30 päivänä syyskuuta 2005 (190,3 miljoonaa euroa) olisi etuoikeutettujen saatavien maksamisen jälkeen ollut 36,5 miljoonaa euroa. Jos vastuut siirtyvät valtion vastattavaksi, on lisäksi otettava huomioon kustannukset, joita aiheutuu muun muassa tärkeimpien käyttösopimusten purkamisesta, alusten leasing-sopimusten purkamisesta ja vakuudettomien saatavien maksamisesta. Tällöin pääomavajeen määräksi tulee 134,4 miljoonaa euroa. Ranskan viranomaiset katsovat, että valtion vastattavaksi olisi tullut 85–100 prosenttia tästä määrästä. |
| --- | --- |

(124)

SNCM:n omaisuuden arvo 30 päivänä syyskuuta 2005 (190,3 miljoonaa euroa) olisi etuoikeutettujen saatavien maksamisen jälkeen ollut 36,5 miljoonaa euroa. Jos vastuut siirtyvät valtion vastattavaksi, on lisäksi otettava huomioon kustannukset, joita aiheutuu muun muassa tärkeimpien käyttösopimusten purkamisesta, alusten leasing-sopimusten purkamisesta ja vakuudettomien saatavien maksamisesta. Tällöin pääomavajeen määräksi tulee 134,4 miljoonaa euroa. Ranskan viranomaiset katsovat, että valtion vastattavaksi olisi tullut 85–100 prosenttia tästä määrästä.

| (125) | Ranskan viranomaiset katsovat myös, että koska valtiolla on sidoksia SNCM:ään ja kun otetaan huomioon toinen Ranskan oikeuskäytännön tapaus (84), tuomioistuin olisi voinut määrätä valtion maksamaan korvauksia työntekijöille, jos yritys olisi asetettu selvitystilaan. Mainitun oikeuskäytännön nojalla Ranskan viranomaiset pitävät erittäin todennäköisenä, että tuomioistuin olisi määritellyt täydentävät korvaukset niiden korvausten perusteella, jotka on maksettu ennen selvitystilaa esitetyn sosiaaliohjelman yhteydessä. |
| --- | --- |

(125)

Ranskan viranomaiset katsovat myös, että koska valtiolla on sidoksia SNCM:ään ja kun otetaan huomioon toinen Ranskan oikeuskäytännön tapaus (84), tuomioistuin olisi voinut määrätä valtion maksamaan korvauksia työntekijöille, jos yritys olisi asetettu selvitystilaan. Mainitun oikeuskäytännön nojalla Ranskan viranomaiset pitävät erittäin todennäköisenä, että tuomioistuin olisi määritellyt täydentävät korvaukset niiden korvausten perusteella, jotka on maksettu ennen selvitystilaa esitetyn sosiaaliohjelman yhteydessä.

| (126) | Tämän lähestymistavan mukaan valtiolle osakkeenomistajana aiheutuvien todellisten kustannusten analyysi osoittaa, että SNCM:n myynnistä 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan aiheutui valtiolle vähemmän kustannuksia kuin sille olisi aiheutunut yrityksen konkurssimenettelystä. |
| --- | --- |

(126)

Tämän lähestymistavan mukaan valtiolle osakkeenomistajana aiheutuvien todellisten kustannusten analyysi osoittaa, että SNCM:n myynnistä 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan aiheutui valtiolle vähemmän kustannuksia kuin sille olisi aiheutunut yrityksen konkurssimenettelystä.

| (127) | Johtopäätöksenä Ranskan viranomaiset katsovat, ettei tätä määrää voida pitää valtiontukena. |
| --- | --- |

(127)

Johtopäätöksenä Ranskan viranomaiset katsovat, ettei tätä määrää voida pitää valtiontukena.

3.2.2   Osakkeenomistajien toteuttama yhteinen pääomankorotus

| (128) | Ranska katsoo toimineensa tässä pääomasijoituksessa asiantuntevan sijoittajan tavoin, koska se toimi samanaikaisesti vähemmistöosakkaana BCP:n ja VT:n rinnalla ja koska tämä sijoitus tuottaa kiinteää pääomakorkoa [...] (60) prosenttia vuodessa, joten valtiolla ei ole riskiä liiketoimintasuunnitelman täytäntöönpanosta. Ranskan mukaan tällainen tuottavuus on erittäin hyvä yksityiselle sijoittajalle (85). Se kuitenkin tarkentaa, ettei se saa mitään tuottoa, jos SNCM:ään sovelletaan akordi- tai konkurssimenettelyä tai jos toiminnan jatkajat soveltavat sopimuksen purkamista koskevaa ehtoa. |
| --- | --- |

(128)

Ranska katsoo toimineensa tässä pääomasijoituksessa asiantuntevan sijoittajan tavoin, koska se toimi samanaikaisesti vähemmistöosakkaana BCP:n ja VT:n rinnalla ja koska tämä sijoitus tuottaa kiinteää pääomakorkoa [...] (60) prosenttia vuodessa, joten valtiolla ei ole riskiä liiketoimintasuunnitelman täytäntöönpanosta. Ranskan mukaan tällainen tuottavuus on erittäin hyvä yksityiselle sijoittajalle (85). Se kuitenkin tarkentaa, ettei se saa mitään tuottoa, jos SNCM:ään sovelletaan akordi- tai konkurssimenettelyä tai jos toiminnan jatkajat soveltavat sopimuksen purkamista koskevaa ehtoa.

3.2.3   Täydentävät sosiaaliset toimenpiteet (henkilötuki)

| (129) | Ranska vetoaa komission päätöksentekokäytäntöön erityisesti asiassa SFP – Société française de production (86) väittäessään, että tässä rahoituksessa on kyse henkilötuesta, joka ei hyödytä yritystä. Näin ollen täydentävien sosiaalisten toimenpiteiden toteuttaminen irtisanottujen hyväksi julkisilla varoilla ilman, että toimenpiteet vähentävät työnantajalle kuuluvia tavallisia maksuja, kuuluu jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikkaan eikä ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(129)

Ranska vetoaa komission päätöksentekokäytäntöön erityisesti asiassa SFP – Société française de production (86) väittäessään, että tässä rahoituksessa on kyse henkilötuesta, joka ei hyödytä yritystä. Näin ollen täydentävien sosiaalisten toimenpiteiden toteuttaminen irtisanottujen hyväksi julkisilla varoilla ilman, että toimenpiteet vähentävät työnantajalle kuuluvia tavallisia maksuja, kuuluu jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikkaan eikä ole valtiontukea.

3.2.4   Vuoden 2003 kumotussa päätöksessä asetettujen rajoitusten poistaminen

| (130) | Ranskan viranomaiset muistuttavat, että kaikki vuoden 2003 päätöksessä asetetut ehdot täytettiin kaudella 2003–2006. Lisäksi Ranskan viranomaiset katsovat, etteivät nämä toimenpiteet ole enää tarpeen kilpailun vääristymisen ehkäisemiseksi ja että niiden jatkaminen olisi vastoin suhteellisuusperiaatetta, kun rakenneuudistustuen määrä on laskenut 15,81 miljoonaan euroon. Ranskan viranomaisten mielestä on erityisesti lakkautettava ehdot, joita voitaisiin vielä soveltaa, eli ne, jotka koskevat kieltoa nykyaikaistaa SNCM:n aluskantaa, hintajohtajuutta koskevan eriaatteen noudattamista hinnoittelussa ja tietyn vuorotiheyden säilyttämistä. |
| --- | --- |

(130)

Ranskan viranomaiset muistuttavat, että kaikki vuoden 2003 päätöksessä asetetut ehdot täytettiin kaudella 2003–2006. Lisäksi Ranskan viranomaiset katsovat, etteivät nämä toimenpiteet ole enää tarpeen kilpailun vääristymisen ehkäisemiseksi ja että niiden jatkaminen olisi vastoin suhteellisuusperiaatetta, kun rakenneuudistustuen määrä on laskenut 15,81 miljoonaan euroon. Ranskan viranomaisten mielestä on erityisesti lakkautettava ehdot, joita voitaisiin vielä soveltaa, eli ne, jotka koskevat kieltoa nykyaikaistaa SNCM:n aluskantaa, hintajohtajuutta koskevan eriaatteen noudattamista hinnoittelussa ja tietyn vuorotiheyden säilyttämistä.

3.3   PÄÄTELMÄT

| (131) | Jos komissio luokittelee uudet toimenpiteet osittain tai kokonaisuudessaan valtiontueksi, Ranska pyytää komissiota ottamaan huomioon, että uusilla toimenpiteillä varmistetaan SNCM:n paluu kannattavaksi yhtiöksi ja siten niillä ylläpidetään kilpailua asianomaisilla markkinoilla, erityisesti Korsikan liikennöinnin markkinoilla. Ranskan mukaan tämä näkökohta vastaa yhtä vaikeuksissa olevan yrityksen pelastamiseksi laadittujen suuntaviivojen periaatetta, kuten komissio (kumotun päätöksen johdanto-osan 283 kappaleessa) ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin 15 päivänä kesäkuuta 2005 antamassaan tuomiossa (117 kohta) ovat tuoneet esiin. Tuomioistuin vielä muistutti, että komissio voi laajan harkintavaltansa puitteissa katsoa, että yrityksen toiminta on tarpeen entistä tiukempien oligopolististen markkinoiden syntymisen estämiseksi. |
| --- | --- |

(131)

Jos komissio luokittelee uudet toimenpiteet osittain tai kokonaisuudessaan valtiontueksi, Ranska pyytää komissiota ottamaan huomioon, että uusilla toimenpiteillä varmistetaan SNCM:n paluu kannattavaksi yhtiöksi ja siten niillä ylläpidetään kilpailua asianomaisilla markkinoilla, erityisesti Korsikan liikennöinnin markkinoilla. Ranskan mukaan tämä näkökohta vastaa yhtä vaikeuksissa olevan yrityksen pelastamiseksi laadittujen suuntaviivojen periaatetta, kuten komissio (kumotun päätöksen johdanto-osan 283 kappaleessa) ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin 15 päivänä kesäkuuta 2005 antamassaan tuomiossa (117 kohta) ovat tuoneet esiin. Tuomioistuin vielä muistutti, että komissio voi laajan harkintavaltansa puitteissa katsoa, että yrityksen toiminta on tarpeen entistä tiukempien oligopolististen markkinoiden syntymisen estämiseksi.

| (132) | Ranska ehdottaa, että komissio ottaa huomioon markkinatilanteen, kun se määrittelee SNCM:n mahdolliset vastasuoritteet. SNCM:n kapasiteetin heikentäminen vahvistaisi CFF:n johtavaa asemaa Korsikan liikennöinnin markkinoilla (87). |
| --- | --- |

(132)

Ranska ehdottaa, että komissio ottaa huomioon markkinatilanteen, kun se määrittelee SNCM:n mahdolliset vastasuoritteet. SNCM:n kapasiteetin heikentäminen vahvistaisi CFF:n johtavaa asemaa Korsikan liikennöinnin markkinoilla (87).

| (133) | Ranskan viranomaisten mukaan rakenneuudistussuunnitelma vastaa nykyisessä muodossaan niitä soveltuvuuskriteerejä, jotka komissio on esittänyt vuosien 1999 ja 2004 suuntaviivoissa. SNCM:n yksityistämisen yhteydessä ilmoitetuilla toimenpiteillä oli viranomaisten mukaan tarkoitus palauttaa SNCM pysyvästi kannattavaksi jo vuoden 2009 lopulla, ja ne rajoittuvat välttämättömiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(133)

Ranskan viranomaisten mukaan rakenneuudistussuunnitelma vastaa nykyisessä muodossaan niitä soveltuvuuskriteerejä, jotka komissio on esittänyt vuosien 1999 ja 2004 suuntaviivoissa. SNCM:n yksityistämisen yhteydessä ilmoitetuilla toimenpiteillä oli viranomaisten mukaan tarkoitus palauttaa SNCM pysyvästi kannattavaksi jo vuoden 2009 lopulla, ja ne rajoittuvat välttämättömiin toimenpiteisiin.

IV   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

4.1   PÄÄTÖS ALOITTAA MUODOLLINEN TUTKINTAMENETTELY VUONNA 2002

4.1.1   Corsica Ferries -yhtiön (CFF) huomautukset

| (134) | Ensinnäkin CFF kiistää, että SNCM olisi suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (88), ja toiseksi se epäilee SNCM:n kykyä palata kannattavaksi muilla kuin tuetuilla reiteillä. CFF toteaa, että toisin kuin rakenneuudistussuunnitelmassa (89) ilmoitetaan, Livornoon liikennöidään edelleen. |
| --- | --- |

(134)

Ensinnäkin CFF kiistää, että SNCM olisi suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (88), ja toiseksi se epäilee SNCM:n kykyä palata kannattavaksi muilla kuin tuetuilla reiteillä. CFF toteaa, että toisin kuin rakenneuudistussuunnitelmassa (89) ilmoitetaan, Livornoon liikennöidään edelleen.

| (135) | Kustannusten vähentämisen osalta CFF valittaa, ettei se ole saanut tiettyjä rakenneuudistussuunnitelman osia, joista sen edustajat ovat esittäneet kritiikkiä (90). |
| --- | --- |

(135)

Kustannusten vähentämisen osalta CFF valittaa, ettei se ole saanut tiettyjä rakenneuudistussuunnitelman osia, joista sen edustajat ovat esittäneet kritiikkiä (90).

| (136) | CFF:n mukaan Ranskan viranomaisten laskelma, jonka tulos on 76 miljoonaa euroa, on täysin kuvitteellinen (91), ja Ranskan viranomaisten esittämä oman pääoman ja rahoituslainojen välinen 79 prosentin suuruinen suhde taas on liioiteltu (92). SNCM:n osakkuuksista CFF tuo esiin, että jotkin tytäryhtiöistä ovat hyödyttömiä meriliikenneyhtiön toiminnan kannalta (93). |
| --- | --- |

(136)

CFF:n mukaan Ranskan viranomaisten laskelma, jonka tulos on 76 miljoonaa euroa, on täysin kuvitteellinen (91), ja Ranskan viranomaisten esittämä oman pääoman ja rahoituslainojen välinen 79 prosentin suuruinen suhde taas on liioiteltu (92). SNCM:n osakkuuksista CFF tuo esiin, että jotkin tytäryhtiöistä ovat hyödyttömiä meriliikenneyhtiön toiminnan kannalta (93).

| (137) | Lopuksi CFF katsoo, että tukihankkeella pyritään kiertämään kabotaasista annettua asetusta ja mitätöimään Marseillen ja Korsikan välistä liikennöintiä koskevan tarjouspyynnön merkitys. CFF painottaa, ettei suunniteltu tuki saa antaa SNCM:lle mahdollisuutta hyökkäävämpään markkinointiin. Se ehdottaa, että rakenneuudistustukea myönnettäisiin vain vuonna 2007 ja vain siinä tapauksessa, että SNCM ei saa vuonna 2006 uutta sopimusta, sillä sen mielestä tämä olisi ainoa tilanne, jossa kyseinen valtion meriliikenneyhtiö olisi todella vaikeuksissa. |
| --- | --- |

(137)

Lopuksi CFF katsoo, että tukihankkeella pyritään kiertämään kabotaasista annettua asetusta ja mitätöimään Marseillen ja Korsikan välistä liikennöintiä koskevan tarjouspyynnön merkitys. CFF painottaa, ettei suunniteltu tuki saa antaa SNCM:lle mahdollisuutta hyökkäävämpään markkinointiin. Se ehdottaa, että rakenneuudistustukea myönnettäisiin vain vuonna 2007 ja vain siinä tapauksessa, että SNCM ei saa vuonna 2006 uutta sopimusta, sillä sen mielestä tämä olisi ainoa tilanne, jossa kyseinen valtion meriliikenneyhtiö olisi todella vaikeuksissa.

4.1.2   STIM:n huomautukset

| (138) | CMN:n pääosakas STIM esittää, että SNCM:n CMN:ssä omistamia osakkeita on arvioitava puhtaasti rahoitusvaroina. STIM:n mukaan CMN ja SNCM ovat toisistaan riippumattomia yrityksiä ja muilla kuin Marseillesta lähtevillä reiteillä toistensa kilpailijoita, vaikka ne ovatkin yhdessä julkisen palvelun tarjoamista koskevan sopimuksen osapuolina. |
| --- | --- |

(138)

CMN:n pääosakas STIM esittää, että SNCM:n CMN:ssä omistamia osakkeita on arvioitava puhtaasti rahoitusvaroina. STIM:n mukaan CMN ja SNCM ovat toisistaan riippumattomia yrityksiä ja muilla kuin Marseillesta lähtevillä reiteillä toistensa kilpailijoita, vaikka ne ovatkin yhdessä julkisen palvelun tarjoamista koskevan sopimuksen osapuolina.

| (139) | Kirjeessä ilmoitetaan, että STIM sitoutuisi ”ostamaan osittain tai kokonaan, mieluummin kokonaan, SNCM:n omistuksessa olevat CMN:n osakkeet”, joiden arvoksi se arvioi 15–17 miljoonaa euroa, jos komissio katsoisi lopullisessa päätöksessään asettamiensa edellytysten mukaisesti, että ”luovutus olisi välttämätön rakenneuudistussuunnitelman tasapainon varmistamiseksi”. |
| --- | --- |

(139)

Kirjeessä ilmoitetaan, että STIM sitoutuisi ”ostamaan osittain tai kokonaan, mieluummin kokonaan, SNCM:n omistuksessa olevat CMN:n osakkeet”, joiden arvoksi se arvioi 15–17 miljoonaa euroa, jos komissio katsoisi lopullisessa päätöksessään asettamiensa edellytysten mukaisesti, että ”luovutus olisi välttämätön rakenneuudistussuunnitelman tasapainon varmistamiseksi”.

4.1.3   Paikallishallinnon edustajien huomautukset

| (140) | Marseillen kaupunginjohtaja, Bouches-du-Rhônen departementin neuvoston puheenjohtaja ja Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueneuvoston puheenjohtaja korostavat SNCM:n taloudellista merkitystä alueella. |
| --- | --- |

(140)

Marseillen kaupunginjohtaja, Bouches-du-Rhônen departementin neuvoston puheenjohtaja ja Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueneuvoston puheenjohtaja korostavat SNCM:n taloudellista merkitystä alueella.

| (141) | Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueneuvoston puheenjohtaja lisää, että SNCM:n rakenneuudistussuunnitelma täyttää edellytykset, joiden mukaan se voi taata yrityksen elinkelpoisuuden. |
| --- | --- |

(141)

Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueneuvoston puheenjohtaja lisää, että SNCM:n rakenneuudistussuunnitelma täyttää edellytykset, joiden mukaan se voi taata yrityksen elinkelpoisuuden.

| (142) | Korsikan parlamentin toimeenpanevan neuvoston puheenjohtaja välitti Korsikan parlamentin 18 päivänä joulukuuta 2002 tekemän päätöksen, jossa se antoi myönteisen lausunnon SNCM:n pääomankorotushankkeesta. |
| --- | --- |

(142)

Korsikan parlamentin toimeenpanevan neuvoston puheenjohtaja välitti Korsikan parlamentin 18 päivänä joulukuuta 2002 tekemän päätöksen, jossa se antoi myönteisen lausunnon SNCM:n pääomankorotushankkeesta.

4.1.4   Korsikan liikenneviraston (OTC) huomautukset

| (143) | OTC tuo esiin, että SNCM on nykyään ainoa yhtiö, joka pystyy täyttämään sopimuksessa asetetut matkustajaliikennettä koskevat vaatimukset, joten sen lakkauttaminen ”johtaisi välittömästi palvelujen vähentymiseen merkittävällä tavalla”. Lisäksi muistutetaan SNCM:n merkityksestä Korsikan talouden kannalta. |
| --- | --- |

(143)

OTC tuo esiin, että SNCM on nykyään ainoa yhtiö, joka pystyy täyttämään sopimuksessa asetetut matkustajaliikennettä koskevat vaatimukset, joten sen lakkauttaminen ”johtaisi välittömästi palvelujen vähentymiseen merkittävällä tavalla”. Lisäksi muistutetaan SNCM:n merkityksestä Korsikan talouden kannalta.

4.2   PÄÄTÖS LAAJENTAA TUTKINTAMENETTELYÄ VUONNA 2006

4.2.1   Corsica Ferries -yhtiön (CFF) huomautukset

| (144) | CFF korostaa, että kyse on merkittävistä rahamääristä, jotka ovat suhteettomia SNCM:n liikevaihtoon nähden ja jotka on maksettu SNCM:lle ennen kuin komissio otti kantaa niiden luokitteluun perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(144)

CFF korostaa, että kyse on merkittävistä rahamääristä, jotka ovat suhteettomia SNCM:n liikevaihtoon nähden ja jotka on maksettu SNCM:lle ennen kuin komissio otti kantaa niiden luokitteluun perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (145) | CFF pyytää komissiota kiinnittämään huomiota siihen, että Ranskan valtion tuella SNCM:lle on strategista merkitystä CFF:n kehitykselle. Näiden luvattomien toimenpiteiden ansiosta SNCM voisi harjoittaa erittäin aggressiivista hintapolitiikkaa reiteillä, joilla CFF on toiminut 10 vuotta ja joilla se menettäisi markkinaosuuksia ensimmäisen kerran toiminnan aloittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(145)

CFF pyytää komissiota kiinnittämään huomiota siihen, että Ranskan valtion tuella SNCM:lle on strategista merkitystä CFF:n kehitykselle. Näiden luvattomien toimenpiteiden ansiosta SNCM voisi harjoittaa erittäin aggressiivista hintapolitiikkaa reiteillä, joilla CFF on toiminut 10 vuotta ja joilla se menettäisi markkinaosuuksia ensimmäisen kerran toiminnan aloittamisen jälkeen.

| (146) | CFF:n mielestä yrityksen luovutukseen liittynyt tarjouskilpailu ei ollut täysin avoin, koska valittu yritys, BCP, ei enää johda SNCM:n toimintaa vaan se on luovuttanut paikkansa VT-konsernille. Lisäksi taloudellinen tilanne on muuttunut paljon suotuisammaksi yrityksen hankkijoille, joten CFF pohtii, noudatettiinko sijoittajien yhdenvertaisen kohtelun periaatetta koko menettelyssä. |
| --- | --- |

(146)

CFF:n mielestä yrityksen luovutukseen liittynyt tarjouskilpailu ei ollut täysin avoin, koska valittu yritys, BCP, ei enää johda SNCM:n toimintaa vaan se on luovuttanut paikkansa VT-konsernille. Lisäksi taloudellinen tilanne on muuttunut paljon suotuisammaksi yrityksen hankkijoille, joten CFF pohtii, noudatettiinko sijoittajien yhdenvertaisen kohtelun periaatetta koko menettelyssä.

| (147) | CFF epäilee 158 miljoonan euron negatiivisen luovutushinnan osalta, sovellettiinko käsiteltävänä olevassa tapauksessa asiantuntevan markkinataloussijoittajan periaatetta. CFF pohtii, voidaanko valtion katsoa toteuttaneen kyseisen toimenpiteen samanaikaisesti ja samankaltaisissa oloissa asianomaisten yksityissijoittajien merkittävän panostamisen kanssa, kun otetaan huomioon, että valtio sijoitti yritykseen pääomaa ennen osakkaiden yhteistä pääomankorotusta ja uutta rakenneuudistussuunnitelmaa. Toisaalta CFF katsoo, että SNCM:n vakavassa taloudellisessa tilanteessa asiantunteva sijoittaja olisi ryhtynyt toimiin jo aikaisemmin, jotta sijoituksen arvo ei olisi päässyt laskemaan (94). |
| --- | --- |

(147)

CFF epäilee 158 miljoonan euron negatiivisen luovutushinnan osalta, sovellettiinko käsiteltävänä olevassa tapauksessa asiantuntevan markkinataloussijoittajan periaatetta. CFF pohtii, voidaanko valtion katsoa toteuttaneen kyseisen toimenpiteen samanaikaisesti ja samankaltaisissa oloissa asianomaisten yksityissijoittajien merkittävän panostamisen kanssa, kun otetaan huomioon, että valtio sijoitti yritykseen pääomaa ennen osakkaiden yhteistä pääomankorotusta ja uutta rakenneuudistussuunnitelmaa. Toisaalta CFF katsoo, että SNCM:n vakavassa taloudellisessa tilanteessa asiantunteva sijoittaja olisi ryhtynyt toimiin jo aikaisemmin, jotta sijoituksen arvo ei olisi päässyt laskemaan (94).

| (148) | CFF:n mielestä viittaus ABX Logistics -asiaan ei ole tarkoituksenmukainen. Kyseisen asian olosuhteita ei voi verrata käsiteltävänä olevan tapauksen olosuhteisiin. Lisäksi CFF korostaa, että kyseisessä asiassa tuensaaja osallistui itse merkittävällä rahoitusosuudella, mitä SNCM ei selvästikään ole tehnyt. Lisäksi CFF toteaa, ettei komissio ottanut vuonna 2006 tekemässään päätöksessä huomioon kustannuksia, jotka liittyvät kanteiden riskiin, kun yritys asetetaan selvitystilaan. Tältä osin CFF katsoo, ettei käsiteltävänä olevassa tapauksessa voida soveltaa kansallista lainsäädäntöä, johon Ranska on vedonnut perustellakseen SNCM:n selvitystilasta aiheutuvia kustannuksia. CFF:n mielestä kassaatiotuomioistuin ei ole Salsignesin kaivoksia ja kemikaaleja koskevassa asiassa maininnut mitenkään valtion suoraa vastuuta osakkeenomistajana, kun yritys, jonka osakkeita se omistaa, asetetaan selvitystilaan. Tuomioistuin on pikemminkin tuonut esiin, että julkista teollisuus- tai liikelaitosta vastaan voidaan nostaa kanne velkojen maksamiseksi henkilöstölle eivätkä tällaisten laitosten johtajat voi väistää velvollisuuksiaan vetoamalla julkisen vallan tukitoimiin. |
| --- | --- |

(148)

CFF:n mielestä viittaus ABX Logistics -asiaan ei ole tarkoituksenmukainen. Kyseisen asian olosuhteita ei voi verrata käsiteltävänä olevan tapauksen olosuhteisiin. Lisäksi CFF korostaa, että kyseisessä asiassa tuensaaja osallistui itse merkittävällä rahoitusosuudella, mitä SNCM ei selvästikään ole tehnyt. Lisäksi CFF toteaa, ettei komissio ottanut vuonna 2006 tekemässään päätöksessä huomioon kustannuksia, jotka liittyvät kanteiden riskiin, kun yritys asetetaan selvitystilaan. Tältä osin CFF katsoo, ettei käsiteltävänä olevassa tapauksessa voida soveltaa kansallista lainsäädäntöä, johon Ranska on vedonnut perustellakseen SNCM:n selvitystilasta aiheutuvia kustannuksia. CFF:n mielestä kassaatiotuomioistuin ei ole Salsignesin kaivoksia ja kemikaaleja koskevassa asiassa maininnut mitenkään valtion suoraa vastuuta osakkeenomistajana, kun yritys, jonka osakkeita se omistaa, asetetaan selvitystilaan. Tuomioistuin on pikemminkin tuonut esiin, että julkista teollisuus- tai liikelaitosta vastaan voidaan nostaa kanne velkojen maksamiseksi henkilöstölle eivätkä tällaisten laitosten johtajat voi väistää velvollisuuksiaan vetoamalla julkisen vallan tukitoimiin.

| (149) | Rouenin muutoksenhakutuomioistuimen asiassa Aspocomp vahvistaman oikeuskäytännön soveltamisesta käsiteltävänä olevassa asiassa CFF toteaa, että mainittu oikeuskäytäntö koski emoyhtiön tuomitsemista maksamaan tytäryhtiön työntekijöille sosiaalisia korvauksia tytäryhtiön tekemän sopimuksen rikkomisesta, mikä on kaukana SNCM:n tapauksesta. Ei siis ole merkittävää riskiä siitä, että CGMF tai valtio joutuisi maksamaan irtisanomiskorvauksia konkurssimenettelyn yhteydessä. Lisäksi CFF epäilee muiden sosiaalisten kustannusten arvioita, jotka vaikuttavat eroavan toisistaan sen mukaan, keneltä asiantuntijalta niitä pyydetään. |
| --- | --- |

(149)

Rouenin muutoksenhakutuomioistuimen asiassa Aspocomp vahvistaman oikeuskäytännön soveltamisesta käsiteltävänä olevassa asiassa CFF toteaa, että mainittu oikeuskäytäntö koski emoyhtiön tuomitsemista maksamaan tytäryhtiön työntekijöille sosiaalisia korvauksia tytäryhtiön tekemän sopimuksen rikkomisesta, mikä on kaukana SNCM:n tapauksesta. Ei siis ole merkittävää riskiä siitä, että CGMF tai valtio joutuisi maksamaan irtisanomiskorvauksia konkurssimenettelyn yhteydessä. Lisäksi CFF epäilee muiden sosiaalisten kustannusten arvioita, jotka vaikuttavat eroavan toisistaan sen mukaan, keneltä asiantuntijalta niitä pyydetään.

| (150) | CFF katsoo, että asioissa Gröditzer ja Hytasa vahvistetun yhteisön oikeuskäytännön soveltaminen käsiteltävänä olevassa tapauksessa johtaa väistämättä sen toteamiseen, ettei valtio ole toiminut yksityissijoittajan tavoin, koska mainitun oikeuskäytännön mukaisesti valtion tekemä pääomasijoitus liittyi siihen, että se myi 75 prosenttia osakkuudestaan SNCM:ssä, mikä heikensi saman verran sen tuotto-odotuksia. |
| --- | --- |

(150)

CFF katsoo, että asioissa Gröditzer ja Hytasa vahvistetun yhteisön oikeuskäytännön soveltaminen käsiteltävänä olevassa tapauksessa johtaa väistämättä sen toteamiseen, ettei valtio ole toiminut yksityissijoittajan tavoin, koska mainitun oikeuskäytännön mukaisesti valtion tekemä pääomasijoitus liittyi siihen, että se myi 75 prosenttia osakkuudestaan SNCM:ssä, mikä heikensi saman verran sen tuotto-odotuksia.

| (151) | Lopuksi CFF katsoo, että selvitystilasta ja pääomankorotuksesta aiheutuvien kustannusten vertailussa pitäisi ottaa huomioon niiden varojen arvo, jotka molemmissa tapauksissa siirtyvät hankkijalle. CFF arvioi toiminnan jatkajille luovutetun varallisuuden arvoksi 640–755 miljoonaa euroa (95), kun otetaan huomioon SNCM:n aluskannan myyntiarvo, joka oli CFF:n arvion mukaan 644–664 miljoonaa euroa elokuussa 2006. |
| --- | --- |

(151)

Lopuksi CFF katsoo, että selvitystilasta ja pääomankorotuksesta aiheutuvien kustannusten vertailussa pitäisi ottaa huomioon niiden varojen arvo, jotka molemmissa tapauksissa siirtyvät hankkijalle. CFF arvioi toiminnan jatkajille luovutetun varallisuuden arvoksi 640–755 miljoonaa euroa (95), kun otetaan huomioon SNCM:n aluskannan myyntiarvo, joka oli CFF:n arvion mukaan 644–664 miljoonaa euroa elokuussa 2006.

| (152) | Vuoden 2002 pääomankorotuksen jälkeen toteutettujen toimenpiteiden määrittelystä rakenneuudistustuiksi CFF toteaa, että jos SNCM:n voidaan katsoa vuoden 2004 suuntaviivojen mukaisesti olleen vaikeuksissa oleva yritys ennen ensimmäistä 142,5 miljoonan euron pääomankorotusta, tämä luonnehdinta on hyvin kyseenalainen toisen 8,75 miljoonan euron pääomankorotuksen jälkeen, kun yrityksen oma pääoma oli muodostettu uudelleen. |
| --- | --- |

(152)

Vuoden 2002 pääomankorotuksen jälkeen toteutettujen toimenpiteiden määrittelystä rakenneuudistustuiksi CFF toteaa, että jos SNCM:n voidaan katsoa vuoden 2004 suuntaviivojen mukaisesti olleen vaikeuksissa oleva yritys ennen ensimmäistä 142,5 miljoonan euron pääomankorotusta, tämä luonnehdinta on hyvin kyseenalainen toisen 8,75 miljoonan euron pääomankorotuksen jälkeen, kun yrityksen oma pääoma oli muodostettu uudelleen.

| (153) | Yrityksen elinkelpoisuuden osalta CFF korostaa, että SNCM:n luovutus on vain osittainen eikä se ole peruuttamaton, sillä toiminnan jatkajien kanssa on neuvoteltu sopimuksen purkamista koskeva ehto. Nämä seikat herättävät vakavan epäilyn toiminnan jatkajien halusta ja kyvystä saneerata SNCM, ja siten ne heikentävät yrityksen kestävän elinkelpoisuuden näkymiä. Lisäksi CFF tuo esiin, että toisin kuin vuoden 2004 suuntaviivoissa vaaditaan, Ranskan viranomaiset eivät ole suunnitelleet luopuvansa toiminnoista, jotka ovat rakenteellisesti tappiollisia vielä rakenneuudistuksen jälkeen (96). Lisäksi CFF suhtautuu epäilevästi kulujenvähennysohjelmaan, kun SNCM:n aluskanta on kasvanut (97), ja henkilöstönvähennysohjelmaan, kun vuoden 2002 sosiaaliohjelma on kariutunut. |
| --- | --- |

(153)

Yrityksen elinkelpoisuuden osalta CFF korostaa, että SNCM:n luovutus on vain osittainen eikä se ole peruuttamaton, sillä toiminnan jatkajien kanssa on neuvoteltu sopimuksen purkamista koskeva ehto. Nämä seikat herättävät vakavan epäilyn toiminnan jatkajien halusta ja kyvystä saneerata SNCM, ja siten ne heikentävät yrityksen kestävän elinkelpoisuuden näkymiä. Lisäksi CFF tuo esiin, että toisin kuin vuoden 2004 suuntaviivoissa vaaditaan, Ranskan viranomaiset eivät ole suunnitelleet luopuvansa toiminnoista, jotka ovat rakenteellisesti tappiollisia vielä rakenneuudistuksen jälkeen (96). Lisäksi CFF suhtautuu epäilevästi kulujenvähennysohjelmaan, kun SNCM:n aluskanta on kasvanut (97), ja henkilöstönvähennysohjelmaan, kun vuoden 2002 sosiaaliohjelma on kariutunut.

| (154) | CFF epäilee uusien tukien rajoittumista vähimmäismäärään, koska sosiaalisten kustannusten sisältö on epäselvä ja koska SNCM:n 28 päivänä huhtikuuta 2006 pidetyn yhtiökokouksen pöytäkirjasta ilmenee, että tuilla on osittain katettu yrityksen liiketappioita vuosina 2006 ja 2007. CFF myös katsoo, etteivät SNCM:n toiminnan jatkajat osallistu merkittävästi yrityksen rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(154)

CFF epäilee uusien tukien rajoittumista vähimmäismäärään, koska sosiaalisten kustannusten sisältö on epäselvä ja koska SNCM:n 28 päivänä huhtikuuta 2006 pidetyn yhtiökokouksen pöytäkirjasta ilmenee, että tuilla on osittain katettu yrityksen liiketappioita vuosina 2006 ja 2007. CFF myös katsoo, etteivät SNCM:n toiminnan jatkajat osallistu merkittävästi yrityksen rakenneuudistukseen.

| (155) | CFF:n mielestä kilpailun kohtuutonta vääristymistä pitäisi ehkäistä muokkaamalla ja tarkentamalla SNCM:lle vuonna 2003 määrättyjä vastasuoritteita sekä määräämällä uusia vastasuoritteita SNCM:n markkinaosuuden pienentämiseksi (98). Lisäksi CFF katsoo, ettei SNCM ole noudattanut joitakin vuoden 2003 päätöksellä määrättyjä toimenpiteitä. CFF väittää, että SNCM on hankkinut uusia aluksia vuoden 2003 komission päätöksen 2 artiklan vastaisesti. SNCM ei myöskään ole luopunut osakkuudestaan CCM:ssä, kuten komission päätöksen 3 artiklassa määrätään. Lopuksi SNCM on rikkonut mainitun päätöksen 4 artiklaa harjoittamalla vuodesta 2003 lähtien aggressiivista hintapolitiikkaa CFF:n hintoja alhaisemmilla hinnoilla (jopa 30 prosenttia halvemmat liput samanlaisilla tai vastaavilla vuoroilla). |
| --- | --- |

(155)

CFF:n mielestä kilpailun kohtuutonta vääristymistä pitäisi ehkäistä muokkaamalla ja tarkentamalla SNCM:lle vuonna 2003 määrättyjä vastasuoritteita sekä määräämällä uusia vastasuoritteita SNCM:n markkinaosuuden pienentämiseksi (98). Lisäksi CFF katsoo, ettei SNCM ole noudattanut joitakin vuoden 2003 päätöksellä määrättyjä toimenpiteitä. CFF väittää, että SNCM on hankkinut uusia aluksia vuoden 2003 komission päätöksen 2 artiklan vastaisesti. SNCM ei myöskään ole luopunut osakkuudestaan CCM:ssä, kuten komission päätöksen 3 artiklassa määrätään. Lopuksi SNCM on rikkonut mainitun päätöksen 4 artiklaa harjoittamalla vuodesta 2003 lähtien aggressiivista hintapolitiikkaa CFF:n hintoja alhaisemmilla hinnoilla (jopa 30 prosenttia halvemmat liput samanlaisilla tai vastaavilla vuoroilla).

| (156) | Toisesta 8,75 miljoonan euron pääomankorotuksesta CFF toteaa, että sen lisäksi, että julkinen ja yksityinen sijoitus on tehtävä samanaikaisesti, yksityisen osuuden on oltava merkittävä ja toteutettu vastaavanlaisissa olosuhteissa, jotta valtion toimenpide olisi perusteltu. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa nämä kaksi edellytystä eivät täyty. Ensinnäkin toiminnan jatkajien osuus, joka on tiukasti sidoksissa ensimmäiseen 142,5 miljoonan euron pääomankorotukseen, ei ole merkittävä. Toiseksi toiminnan jatkajien toimenpidettä ei toteutettu samankaltaisissa olosuhteissa kuin valtion toimenpide, kun otetaan huomioon sopimuksen purkamista koskevat ehdot ja CGMF:n vähemmistöosakkuudesta odotettu tuotto. |
| --- | --- |

(156)

Toisesta 8,75 miljoonan euron pääomankorotuksesta CFF toteaa, että sen lisäksi, että julkinen ja yksityinen sijoitus on tehtävä samanaikaisesti, yksityisen osuuden on oltava merkittävä ja toteutettu vastaavanlaisissa olosuhteissa, jotta valtion toimenpide olisi perusteltu. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa nämä kaksi edellytystä eivät täyty. Ensinnäkin toiminnan jatkajien osuus, joka on tiukasti sidoksissa ensimmäiseen 142,5 miljoonan euron pääomankorotukseen, ei ole merkittävä. Toiseksi toiminnan jatkajien toimenpidettä ei toteutettu samankaltaisissa olosuhteissa kuin valtion toimenpide, kun otetaan huomioon sopimuksen purkamista koskevat ehdot ja CGMF:n vähemmistöosakkuudesta odotettu tuotto.

| (157) | CFF kiistää 38,5 miljoonan euron sosiaalisten toimenpiteiden luokittelun henkilötueksi. Vaikka SNCM:n työntekijät hyötyvät suoraan tästä määrästä, CFF korostaa, että toimenpiteellä voi olla välillisesti suotuisia vaikutuksia SNCM:lle, erityisesti työmarkkinatilanteen rauhoittumisen myötä. |
| --- | --- |

(157)

CFF kiistää 38,5 miljoonan euron sosiaalisten toimenpiteiden luokittelun henkilötueksi. Vaikka SNCM:n työntekijät hyötyvät suoraan tästä määrästä, CFF korostaa, että toimenpiteellä voi olla välillisesti suotuisia vaikutuksia SNCM:lle, erityisesti työmarkkinatilanteen rauhoittumisen myötä.

4.2.2   STIM:n huomautukset

4.2.2.1   Vuoden 2002 pääomankorotuksen jälkeen toteutetut toimenpiteet

| (158) | STIM katsoo, että 158 miljoonan euron negatiivinen luovutushinta ei ole avoimeen ja syrjimättömään tarjouskilpailuun perustuva markkinahinta, koska pääomankorotus toteutettiin olosuhteissa, jotka eivät vastaa yksityissijoittajan tavallisia olosuhteita. STIM:n mukaan uudelleenarvioidun kirjanpidollisen nettovarallisuuden ansiosta valtiolle ei pahimmassa tapauksessa aiheutuisi mitään kustannuksia selvitystilasta tai se voisi jopa saada siitä voittoa, luovutushinta on aivan mitätön suhteessa yrityksen arvoon (STIM arvioi arvoksi 350 miljoonaa euroa) ja tuki on suhteeton yrityksen tarpeisiin nähden. |
| --- | --- |

(158)

STIM katsoo, että 158 miljoonan euron negatiivinen luovutushinta ei ole avoimeen ja syrjimättömään tarjouskilpailuun perustuva markkinahinta, koska pääomankorotus toteutettiin olosuhteissa, jotka eivät vastaa yksityissijoittajan tavallisia olosuhteita. STIM:n mukaan uudelleenarvioidun kirjanpidollisen nettovarallisuuden ansiosta valtiolle ei pahimmassa tapauksessa aiheutuisi mitään kustannuksia selvitystilasta tai se voisi jopa saada siitä voittoa, luovutushinta on aivan mitätön suhteessa yrityksen arvoon (STIM arvioi arvoksi 350 miljoonaa euroa) ja tuki on suhteeton yrityksen tarpeisiin nähden.

| (159) | STIM pyytää komissiota kiinnittämään huomiota yksityiselle sektorille siirrosta tehdyn sopimuksen purkamista koskevan ehdon kohtuuttomuuteen. |
| --- | --- |

(159)

STIM pyytää komissiota kiinnittämään huomiota yksityiselle sektorille siirrosta tehdyn sopimuksen purkamista koskevan ehdon kohtuuttomuuteen.

| (160) | Lisäksi STIM kiistää negatiivisen myyntihinnan perustelemisen sillä epätodennäköisellä oletuksella, että selvitystila aiheuttaisi työmarkkinaongelmia. |
| --- | --- |

(160)

Lisäksi STIM kiistää negatiivisen myyntihinnan perustelemisen sillä epätodennäköisellä oletuksella, että selvitystila aiheuttaisi työmarkkinaongelmia.

| (161) | STIM katsoo, että toinen 8,75 miljoonan euron pääomankorotus ei noudata markkinataloussijoittajaperiaatetta, sillä sijoituksen tuotosta ei ole riittävästi takeita. STIM ei hyväksy väitettä, jonka mukaan pääomankorotus ei ole valtiontukea, koska yksityinen ja julkinen sijoitus on tehty samanaikaisesti. Vaikka tällainen samanaikaisuus voitaisiin osoittaa, se on vain yksi merkki eikä se riitä yksinään perustelemaan luokitusta (99). STIM väittää, että pääomankorotus oli Ranskan hallituksen tae toiminnan jatkajille siitä, että SNCM saisi Korsikan liikennöintiä koskevan julkisen palvelun sopimuksen. |
| --- | --- |

(161)

STIM katsoo, että toinen 8,75 miljoonan euron pääomankorotus ei noudata markkinataloussijoittajaperiaatetta, sillä sijoituksen tuotosta ei ole riittävästi takeita. STIM ei hyväksy väitettä, jonka mukaan pääomankorotus ei ole valtiontukea, koska yksityinen ja julkinen sijoitus on tehty samanaikaisesti. Vaikka tällainen samanaikaisuus voitaisiin osoittaa, se on vain yksi merkki eikä se riitä yksinään perustelemaan luokitusta (99). STIM väittää, että pääomankorotus oli Ranskan hallituksen tae toiminnan jatkajille siitä, että SNCM saisi Korsikan liikennöintiä koskevan julkisen palvelun sopimuksen.

| (162) | STIM katsoo, että 38,5 miljoonan euron henkilötuella on tosiasiallisesti tarkoitus antaa SNCM:lle mahdollisuus toteuttaa jotkin komissiolle esitetyn saneeraussuunnitelman olennaiset kohdat, joita ei ole pantu täytäntöön, kuten henkilöstön vähentäminen. |
| --- | --- |

(162)

STIM katsoo, että 38,5 miljoonan euron henkilötuella on tosiasiallisesti tarkoitus antaa SNCM:lle mahdollisuus toteuttaa jotkin komissiolle esitetyn saneeraussuunnitelman olennaiset kohdat, joita ei ole pantu täytäntöön, kuten henkilöstön vähentäminen.

4.2.2.2   Yhdenmukaisuus vuoden 2004 suuntaviivojen kanssa

| (163) | STIM:n mielestä SNCM:n saamat tuet eivät rajoitu vähimmäismäärään. SNCM:n ja rakenneuudistussuunnitelman mukaisten toiminnan jatkajien rahoitusosuudet eivät täytä vuoden 2004 suuntaviivoissa määrättyjä edellytyksiä, eikä ole osoitettu, että SNCM:n tilanne olisi ollut siinä määrin poikkeuksellinen, että se olisi oikeuttanut alhaisemman oman rahoitusosuuden. STIM korostaa myös, että vuonna 2006 myönnetyt tuet olivat suhteettomia, koska SNCM pystyi niiden avulla muodostamaan varantoja myöhempien tappioiden kattamiseksi. Lopuksi se, ettei SNCM suunnitellut luopuvansa omaisuuseristä, jotka eivät olleet välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, on vastoin vuoden 2004 suuntaviivoissa asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

(163)

STIM:n mielestä SNCM:n saamat tuet eivät rajoitu vähimmäismäärään. SNCM:n ja rakenneuudistussuunnitelman mukaisten toiminnan jatkajien rahoitusosuudet eivät täytä vuoden 2004 suuntaviivoissa määrättyjä edellytyksiä, eikä ole osoitettu, että SNCM:n tilanne olisi ollut siinä määrin poikkeuksellinen, että se olisi oikeuttanut alhaisemman oman rahoitusosuuden. STIM korostaa myös, että vuonna 2006 myönnetyt tuet olivat suhteettomia, koska SNCM pystyi niiden avulla muodostamaan varantoja myöhempien tappioiden kattamiseksi. Lopuksi se, ettei SNCM suunnitellut luopuvansa omaisuuseristä, jotka eivät olleet välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, on vastoin vuoden 2004 suuntaviivoissa asetettuja vaatimuksia.

| (164) | STIM katsoo, että määrät maksettiin vuoden 2004 suuntaviivoissa vahvistetun kertaluontoisuuden periaatteen vastaisesti. Yrityksen taloudellisen tilanteen heikkeneminen ja työmarkkinaosapuolten väliset konfliktit eivät ole poikkeuksellisia ja odottamattomia tilanteita, joista tuensaajayritys ei itse ole vastuussa. |
| --- | --- |

(164)

STIM katsoo, että määrät maksettiin vuoden 2004 suuntaviivoissa vahvistetun kertaluontoisuuden periaatteen vastaisesti. Yrityksen taloudellisen tilanteen heikkeneminen ja työmarkkinaosapuolten väliset konfliktit eivät ole poikkeuksellisia ja odottamattomia tilanteita, joista tuensaajayritys ei itse ole vastuussa.

| (165) | Näin ollen STIM vaatii, että SNCM suorittaa puolta tuen määrästä (98,25 miljoonaa euroa) vastaavat ylimääräiset korvaukset luopumalla vielä yhdestä aluksesta sekä suorista ja välillisistä osakkuuksistaan CMN:ssä. Tässä yhteydessä STIM toteaa, etteivät kyseiset osakkuudet ole rakenneuudistustukia koskevissa vuoden 2004 suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla strategisia, koska ne eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta eivätkä ne ole omaisuuseriä, joita ei voida luovuttaa. |
| --- | --- |

(165)

Näin ollen STIM vaatii, että SNCM suorittaa puolta tuen määrästä (98,25 miljoonaa euroa) vastaavat ylimääräiset korvaukset luopumalla vielä yhdestä aluksesta sekä suorista ja välillisistä osakkuuksistaan CMN:ssä. Tässä yhteydessä STIM toteaa, etteivät kyseiset osakkuudet ole rakenneuudistustukia koskevissa vuoden 2004 suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla strategisia, koska ne eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta eivätkä ne ole omaisuuseriä, joita ei voida luovuttaa.

| (166) | STIM tuo vielä esiin, ettei SNCM:n ja CMN:n välillä ole väitettyä synergiaa, koska SNCM:llä ei ole mitään tosiasiallista roolia CMN:n johtamisessa ja kehittämisessä. Lopuksi STIM korostaa, ettei näiden kahden yrityksen välillä ole ollut osakassopimusta sen jälkeen, kun CMN purki sen 15 päivänä maaliskuuta 2006, kuten Pariisin muutoksenhakutuomioistuin on todennut. |
| --- | --- |

(166)

STIM tuo vielä esiin, ettei SNCM:n ja CMN:n välillä ole väitettyä synergiaa, koska SNCM:llä ei ole mitään tosiasiallista roolia CMN:n johtamisessa ja kehittämisessä. Lopuksi STIM korostaa, ettei näiden kahden yrityksen välillä ole ollut osakassopimusta sen jälkeen, kun CMN purki sen 15 päivänä maaliskuuta 2006, kuten Pariisin muutoksenhakutuomioistuin on todennut.

4.2.3   SNCM:n huomautukset

| (167) | SNCM toimitti komissiolle selvityksen talous- ja kilpailutilanteestaan sekä sen mukana oikeudellisen lausunnon, jossa arvioitiin riskiä siitä, että selvitystilamenettelyn yhteydessä valtion katsotaan oikeudellisesti toimineen yrityksen tosiasiallisena johtajana yksityistämistä edeltäneenä aikana. |
| --- | --- |

(167)

SNCM toimitti komissiolle selvityksen talous- ja kilpailutilanteestaan sekä sen mukana oikeudellisen lausunnon, jossa arvioitiin riskiä siitä, että selvitystilamenettelyn yhteydessä valtion katsotaan oikeudellisesti toimineen yrityksen tosiasiallisena johtajana yksityistämistä edeltäneenä aikana.

| (168) | SNCM:n konsultoima asianajotoimisto Baker & McKenzie päättelee, että kun otetaan huomioon yhtiön työntekijöitä koskevat asiakirjat sekä sen kirjeenvaihto ja valvontaelinten toimet ja selonteot, valtio [...] (60) päätöstä (100) [...] (60) elimet (101), [...] (60) yritysten hallintoelimet (102). Raportissa korostetaan, että [...] (60) SNCM (103). Lopuksi samassa raportissa esitetään, että [...] (60) SNCM. |
| --- | --- |

(168)

SNCM:n konsultoima asianajotoimisto Baker & McKenzie päättelee, että kun otetaan huomioon yhtiön työntekijöitä koskevat asiakirjat sekä sen kirjeenvaihto ja valvontaelinten toimet ja selonteot, valtio [...] (60) päätöstä (100) [...] (60) elimet (101), [...] (60) yritysten hallintoelimet (102). Raportissa korostetaan, että [...] (60) SNCM (103). Lopuksi samassa raportissa esitetään, että [...] (60) SNCM.

| (169) | Tämän perusteella SNCM:n asiantuntija toteaa, että Marseillen kauppatuomioistuin olisi erittäin todennäköisesti katsonut Ranskan valtion toimineen tosiasiallisena johtajana. |
| --- | --- |

(169)

Tämän perusteella SNCM:n asiantuntija toteaa, että Marseillen kauppatuomioistuin olisi erittäin todennäköisesti katsonut Ranskan valtion toimineen tosiasiallisena johtajana.

| (170) | Muun muassa tilintarkastustuomioistuimen kertomuksissa esitetyistä seikoista tulee lisäksi esiin, että tietyt liikkeenjohdolliset virheet, joista Ranskan valtio SNCM:n tosiasiallisena johtajana on vastuussa, ovat vaikuttaneet todettuun SNCM:n varojen riittämättömyyteen. Raportissa tuodaan esiin muun muassa seuraavat liikkeenjohdolliset virheet: liiketoiminnalliset [...] (60) valinnat. Valtion tekemistä liikkeenjohdollisista virheistä aiheutuneen haitan arvo on [...] (60). |
| --- | --- |

(170)

Muun muassa tilintarkastustuomioistuimen kertomuksissa esitetyistä seikoista tulee lisäksi esiin, että tietyt liikkeenjohdolliset virheet, joista Ranskan valtio SNCM:n tosiasiallisena johtajana on vastuussa, ovat vaikuttaneet todettuun SNCM:n varojen riittämättömyyteen. Raportissa tuodaan esiin muun muassa seuraavat liikkeenjohdolliset virheet: liiketoiminnalliset [...] (60) valinnat. Valtion tekemistä liikkeenjohdollisista virheistä aiheutuneen haitan arvo on [...] (60).

| (171) | Tässä tilanteessa SNCM:n asiantuntija katsoo, ettei ole mitään epäilystä siitä, että Ranska tuomittaisiin vastaamaan osittain tai kokonaan varojen riittämättömyydestä korvauskanteen yhteydessä, kun otetaan huomioon valtion tiivis osallistuminen SNCM:n johtamiseen, sen ilmeiset liikkeenjohdolliset virheet ja sen suuret taloudelliset resurssit. |
| --- | --- |

(171)

Tässä tilanteessa SNCM:n asiantuntija katsoo, ettei ole mitään epäilystä siitä, että Ranska tuomittaisiin vastaamaan osittain tai kokonaan varojen riittämättömyydestä korvauskanteen yhteydessä, kun otetaan huomioon valtion tiivis osallistuminen SNCM:n johtamiseen, sen ilmeiset liikkeenjohdolliset virheet ja sen suuret taloudelliset resurssit.

| (172) | Asiaa koskevan oikeuskäytännön perusteella SNCM:n asiantuntija toteaa, että jos SNCM olisi asetettu selvitystilaan, valtio olisi hyvin todennäköisesti tuomittu vastaamaan kaikista SNCM:n työntekijöihin liittyvistä korvauksista. Valtion vastuulle osakkeenomistajana olisi kuulunut 85–100 prosenttia todetusta varojen riittämättömyydestä (316,6–385,7 miljoonaa euroa). Näin ollen Ranskan valtio toimi asiantuntevan sijoittajan tavoin, kun se päätti yksityistää SNCM:n vahvistettuaan ensin sen omaa pääomaa 158 miljoonalla eurolla. |
| --- | --- |

(172)

Asiaa koskevan oikeuskäytännön perusteella SNCM:n asiantuntija toteaa, että jos SNCM olisi asetettu selvitystilaan, valtio olisi hyvin todennäköisesti tuomittu vastaamaan kaikista SNCM:n työntekijöihin liittyvistä korvauksista. Valtion vastuulle osakkeenomistajana olisi kuulunut 85–100 prosenttia todetusta varojen riittämättömyydestä (316,6–385,7 miljoonaa euroa). Näin ollen Ranskan valtio toimi asiantuntevan sijoittajan tavoin, kun se päätti yksityistää SNCM:n vahvistettuaan ensin sen omaa pääomaa 158 miljoonalla eurolla.

V   RANSKAN VIRANOMAISTEN KOMMENTIT ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSIIN

5.1   RANSKAN VIRANOMAISTEN KOMMENTIT ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSIIN, JOTKA KOSKEVAT PÄÄTÖSTÄ ALOITTAA MUODOLLINEN TUTKINTAMENETTELY VUONNA 2002

5.1.1   CFF:n huomautukset

| (173) | Ranskan viranomaiset ovat tuoneet esiin, että tietyt CFF:n esittämät tiedot SNCM:n tarjonnasta ovat virheellisiä. |
| --- | --- |

(173)

Ranskan viranomaiset ovat tuoneet esiin, että tietyt CFF:n esittämät tiedot SNCM:n tarjonnasta ovat virheellisiä.

| (174) | Valtio katsoo, että toisin kuin CFF väittää, rakenneuudistussuunnitelma on laadittu siten, että sen avulla voidaan palauttaa SNCM:n kannattavuus mitä pikimmin ja luoda keskipitkän ja pitkän aikavälin elinkelpoisuuden edellyttämät olosuhteet. Ranskan viranomaiset täsmentävät, että kulujenvähennysohjelmasta on jo pantu täytäntöön merkittävä osa. Merenkulkukalustoa on vähennetty ja omaisuudenluovutusohjelmaa toteutetaan liiketoimintasuunnitelman mukaisesti. Liikenneyhteyksiä on järjestelty uudelleen ja välituotekäytön vähentämistä koskeva toimintaohjelma on tuottanut ensimmäiset tuloksensa. Liiketoimintasuunnitelman työpaikkoihin liittyvää osa-aluetta pannaan asteittain täytäntöön. Lisäksi SNCM varasi 21,3 miljoonaa euroa vuonna 2001 rakenneuudistustoimenpiteitä ja erityisesti työpaikkojen säilyttämistä koskevaa ohjelmaa varten. |
| --- | --- |

(174)

Valtio katsoo, että toisin kuin CFF väittää, rakenneuudistussuunnitelma on laadittu siten, että sen avulla voidaan palauttaa SNCM:n kannattavuus mitä pikimmin ja luoda keskipitkän ja pitkän aikavälin elinkelpoisuuden edellyttämät olosuhteet. Ranskan viranomaiset täsmentävät, että kulujenvähennysohjelmasta on jo pantu täytäntöön merkittävä osa. Merenkulkukalustoa on vähennetty ja omaisuudenluovutusohjelmaa toteutetaan liiketoimintasuunnitelman mukaisesti. Liikenneyhteyksiä on järjestelty uudelleen ja välituotekäytön vähentämistä koskeva toimintaohjelma on tuottanut ensimmäiset tuloksensa. Liiketoimintasuunnitelman työpaikkoihin liittyvää osa-aluetta pannaan asteittain täytäntöön. Lisäksi SNCM varasi 21,3 miljoonaa euroa vuonna 2001 rakenneuudistustoimenpiteitä ja erityisesti työpaikkojen säilyttämistä koskevaa ohjelmaa varten.

| (175) | Tuen määrän määrittelyn osalta Ranskan viranomaiset vakuuttavat, että oman pääoman ja yleisen velkaantumisen välinen suhde 0,79 on hyvinkin yleinen useimpien meriliikenneyhtiöiden taseissa tavanomaisissa olosuhteissa. Sen sijaan CFF:n ilmoittama CMN:n suhdeluku 0,497 vuodelta 2001 on Ranskan viranomaisten mukaan virheellinen, sillä siinä ei oteta huomioon taseen käytettävissä olevia rahavaroja. Kun tämä laiminlyönti korjataan, CMN:n suhdeluvuksi saadaan 0,557. Ranskan viranomaisten mukaan suhdeluku on sittenkin riittämätön CMN:lle, mistä on osoituksena CMN:n vaikea kassatilanne vuonna 2002. CMN joutui lainaamaan STIM:ltä jopa 8 miljoonaa euroa rahoittaakseen kassavajeen, jota pankit eivät kattaneet. |
| --- | --- |

(175)

Tuen määrän määrittelyn osalta Ranskan viranomaiset vakuuttavat, että oman pääoman ja yleisen velkaantumisen välinen suhde 0,79 on hyvinkin yleinen useimpien meriliikenneyhtiöiden taseissa tavanomaisissa olosuhteissa. Sen sijaan CFF:n ilmoittama CMN:n suhdeluku 0,497 vuodelta 2001 on Ranskan viranomaisten mukaan virheellinen, sillä siinä ei oteta huomioon taseen käytettävissä olevia rahavaroja. Kun tämä laiminlyönti korjataan, CMN:n suhdeluvuksi saadaan 0,557. Ranskan viranomaisten mukaan suhdeluku on sittenkin riittämätön CMN:lle, mistä on osoituksena CMN:n vaikea kassatilanne vuonna 2002. CMN joutui lainaamaan STIM:ltä jopa 8 miljoonaa euroa rahoittaakseen kassavajeen, jota pankit eivät kattaneet.

5.1.2   STIM:n esittämät huomautukset

| (176) | Ranskan viranomaiset vakuuttavat, ettei SNCM:n osakkuutta CMN:n pääomasta voida analysoida puhtaasti rahoitusvaroina, kuten STIM väittää. Ranska puolustaa kantaa, jonka mukaan SNCM:n osakkuudella CMN:ssä on erittäin strateginen merkitys. Osakkeiden luovutus olisi sen mukaan elinkeinotoiminnan kannalta perusteetonta ja lisäksi paha strateginen virhe. |
| --- | --- |

(176)

Ranskan viranomaiset vakuuttavat, ettei SNCM:n osakkuutta CMN:n pääomasta voida analysoida puhtaasti rahoitusvaroina, kuten STIM väittää. Ranska puolustaa kantaa, jonka mukaan SNCM:n osakkuudella CMN:ssä on erittäin strateginen merkitys. Osakkeiden luovutus olisi sen mukaan elinkeinotoiminnan kannalta perusteetonta ja lisäksi paha strateginen virhe.

5.1.3   Paikallishallinnon edustajien huomautukset

| (177) | Ranska pitää yleisesti ottaen oikeana Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueneuvoston puheenjohtajan kirjeen sisältöä, mutta se tuo kuitenkin esiin, että toisin kuin kirjeen (104) 2 kohdassa väitetään, Manner-Ranskan ja Korsikan välisten liikenneyhteyksien tarjonta ei ole ylimitoitettua kysyntään nähden, ja SNCM:n hinnoittelupolitiikka noudattaa yhtiön tekemiä sitoumuksia, joiden mukaan se ei aloita hintasotaa eikä pyri hintajohtajaksi. |
| --- | --- |

(177)

Ranska pitää yleisesti ottaen oikeana Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueneuvoston puheenjohtajan kirjeen sisältöä, mutta se tuo kuitenkin esiin, että toisin kuin kirjeen (104) 2 kohdassa väitetään, Manner-Ranskan ja Korsikan välisten liikenneyhteyksien tarjonta ei ole ylimitoitettua kysyntään nähden, ja SNCM:n hinnoittelupolitiikka noudattaa yhtiön tekemiä sitoumuksia, joiden mukaan se ei aloita hintasotaa eikä pyri hintajohtajaksi.

5.2   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET VUODEN 2006 PÄÄTÖKSESTÄ

| (178) | Ranska panee merkille, että yleisesti ottaen STIM ja CFF ovat toistaneet paljon samoja huomautuksia, jotka ne esittivät komissiolle jo vuonna 2003. Se korostaa erityisesti, että CFF:n huomautukset on käsitelty ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa komission 9 päivänä heinäkuuta 2003 tekemän päätöksen kumoamiskanteen yhteydessä ja sekä komissio että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on hylännyt niistä suurimman osan. |
| --- | --- |

(178)

Ranska panee merkille, että yleisesti ottaen STIM ja CFF ovat toistaneet paljon samoja huomautuksia, jotka ne esittivät komissiolle jo vuonna 2003. Se korostaa erityisesti, että CFF:n huomautukset on käsitelty ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa komission 9 päivänä heinäkuuta 2003 tekemän päätöksen kumoamiskanteen yhteydessä ja sekä komissio että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on hylännyt niistä suurimman osan.

5.2.1   Ensimmäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ja sen muutetuissa versioissa esitettyjen toimenpiteiden ennenaikainen täytäntöönpano

| (179) | Yleiseen huomioon, joka koskee tuiksi luokiteltavien toimenpiteiden ennenaikaista täytäntöönpanoa, Ranskan viranomaiset vastaavat, että tällainen täytäntöönpano johtuu menettelyn erityispiirteistä eli siitä, että komission 9 päivänä heinäkuuta 2003 tekemä hyväksymispäätös kumottiin vuonna 2005, eikä siitä, että Ranskan viranomaiset haluaisivat kiertää EY:n perustamissopimuksen mukaisia velvoitteitaan. Ranska lisää vielä tiedottaneensa aina komissiolle asian etenemisestä ja erilaisista tammikuun 2005 jälkeen sovituista toimenpiteistä jäsenvaltioiden ja komission vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(179)

Yleiseen huomioon, joka koskee tuiksi luokiteltavien toimenpiteiden ennenaikaista täytäntöönpanoa, Ranskan viranomaiset vastaavat, että tällainen täytäntöönpano johtuu menettelyn erityispiirteistä eli siitä, että komission 9 päivänä heinäkuuta 2003 tekemä hyväksymispäätös kumottiin vuonna 2005, eikä siitä, että Ranskan viranomaiset haluaisivat kiertää EY:n perustamissopimuksen mukaisia velvoitteitaan. Ranska lisää vielä tiedottaneensa aina komissiolle asian etenemisestä ja erilaisista tammikuun 2005 jälkeen sovituista toimenpiteistä jäsenvaltioiden ja komission vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti.

| (180) | Ranska katsoo, että koska viimeksi mainitut toimenpiteet eivät ole tukia, niihin ei sovelleta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa, ja että näin ollen ei ole mitään syytä lykätä niiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(180)

Ranska katsoo, että koska viimeksi mainitut toimenpiteet eivät ole tukia, niihin ei sovelleta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa, ja että näin ollen ei ole mitään syytä lykätä niiden täytäntöönpanoa.

5.2.2   Vuoden 2002 pääomankorotuksen jälkeen toteutetut toimenpiteet

| (181) | Ranska tarkentaa luovutusmenettelystä, että se aikoi alusta lähtien soveltaa perinteisiä valintaperusteita, joissa otetaan ensisijaisesti huomioon SNCM:n osakkeista tarjottava hinta ja toissijaisesti muita tekijöitä (liiketoimintasuunnitelma, henkilöstösuunnitelma jne.), joihin kuuluu määrä, jonka ehdokas on valmis sijoittamaan yhtiöön pääomankorotuksen muodossa. Ranska kiistää jyrkästi kolmansien osapuolien väitteen, jonka mukaan myyntimenettely ei olisi ollut läpinäkyvä, ja se muistuttaa, että käsiteltävänä olevassa tapauksessa se on mennyt jopa valtion osakkuuksien luovutuksiin sovellettavia lakisääteisiä ja sääntömääräisiä velvoitteitaan pidemmälle, vaikka nekin ovat ankaria ja pakottavia. Ranska muistuttaa, että tapahtumat, jotka seurasivat BCP:n tarjousta hankkia 100 prosenttia SNCM:n osakkeista, sijoittuivat erittäin vaikeaa taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen, eikä VT:n liittyminen BCP:n tarjoukseen muuttanut toimen kaupallisia ja taloudellisia ehtoja (pääoman jakoa lukuun ottamatta). |
| --- | --- |

(181)

Ranska tarkentaa luovutusmenettelystä, että se aikoi alusta lähtien soveltaa perinteisiä valintaperusteita, joissa otetaan ensisijaisesti huomioon SNCM:n osakkeista tarjottava hinta ja toissijaisesti muita tekijöitä (liiketoimintasuunnitelma, henkilöstösuunnitelma jne.), joihin kuuluu määrä, jonka ehdokas on valmis sijoittamaan yhtiöön pääomankorotuksen muodossa. Ranska kiistää jyrkästi kolmansien osapuolien väitteen, jonka mukaan myyntimenettely ei olisi ollut läpinäkyvä, ja se muistuttaa, että käsiteltävänä olevassa tapauksessa se on mennyt jopa valtion osakkuuksien luovutuksiin sovellettavia lakisääteisiä ja sääntömääräisiä velvoitteitaan pidemmälle, vaikka nekin ovat ankaria ja pakottavia. Ranska muistuttaa, että tapahtumat, jotka seurasivat BCP:n tarjousta hankkia 100 prosenttia SNCM:n osakkeista, sijoittuivat erittäin vaikeaa taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen, eikä VT:n liittyminen BCP:n tarjoukseen muuttanut toimen kaupallisia ja taloudellisia ehtoja (pääoman jakoa lukuun ottamatta).

| (182) | Ranska muistuttaa 158 miljoonan euron negatiivisesta hinnasta, että kun otetaan huomioon SNCM:n taloudellinen tilanne 30 päivänä syyskuuta 2005, yritys myytiin markkinahintaan ja myynti oli taloudellisesti kannattavampi vaihtoehto kuin yrityksen asettaminen selvitystilaan. Tässä yhteydessä Ranskan viranomaiset tarkentavat, että selvitystilan partaalla olevan yrityksen luovutuksen yhteydessä yksityissijoittajan periaatteen soveltamisella ei ole tarkoitus hakea julkisen toimen tuottavuutta vaan ehkäistä merkittävämpiä tappioita, joita osakkaille aiheutuisi kalliimmasta selvitystilasta. |
| --- | --- |

(182)

Ranska muistuttaa 158 miljoonan euron negatiivisesta hinnasta, että kun otetaan huomioon SNCM:n taloudellinen tilanne 30 päivänä syyskuuta 2005, yritys myytiin markkinahintaan ja myynti oli taloudellisesti kannattavampi vaihtoehto kuin yrityksen asettaminen selvitystilaan. Tässä yhteydessä Ranskan viranomaiset tarkentavat, että selvitystilan partaalla olevan yrityksen luovutuksen yhteydessä yksityissijoittajan periaatteen soveltamisella ei ole tarkoitus hakea julkisen toimen tuottavuutta vaan ehkäistä merkittävämpiä tappioita, joita osakkaille aiheutuisi kalliimmasta selvitystilasta.

| (183) | Ranska kiistää väitteen, jonka mukaan SNCM:stä maksettu hinta ei vastannut sen todellista arvoa. Ranska erityisesti torjuu STIM:n yrityksen arvosta esittämän arvion, joka on lähes 350 miljoonaa euroa. Määrässä otetaan huomioon vain ne taseen osat, jotka nostavat arvoa kirjanpidollisen oman pääoman pohjalta (poikkeukselliset poistot, alusten jäljelle jäävä myyntivoitto jne.) eikä siinä oteta huomioon niitä velkoja, jotka laskisivat arvoa. Tämä puhtaasti kirjanpidollinen laskentamenetelmä ei vastaa SNCM:n kaltaisen meriliikenneyhtiön taloudellista todellisuutta, koska yhtiöllä on taseessa näkyvien omaisuuserien lisäksi merkittäviä taseen ulkopuolisia velkoja ja vain rajallinen tuottavuus. |
| --- | --- |

(183)

Ranska kiistää väitteen, jonka mukaan SNCM:stä maksettu hinta ei vastannut sen todellista arvoa. Ranska erityisesti torjuu STIM:n yrityksen arvosta esittämän arvion, joka on lähes 350 miljoonaa euroa. Määrässä otetaan huomioon vain ne taseen osat, jotka nostavat arvoa kirjanpidollisen oman pääoman pohjalta (poikkeukselliset poistot, alusten jäljelle jäävä myyntivoitto jne.) eikä siinä oteta huomioon niitä velkoja, jotka laskisivat arvoa. Tämä puhtaasti kirjanpidollinen laskentamenetelmä ei vastaa SNCM:n kaltaisen meriliikenneyhtiön taloudellista todellisuutta, koska yhtiöllä on taseessa näkyvien omaisuuserien lisäksi merkittäviä taseen ulkopuolisia velkoja ja vain rajallinen tuottavuus.

| (184) | Ranskan viranomaiset torjuvat myös CFF:n väitteen, että Ranska aliarvioi SNCM:n aluskannan myyntiarvon, joka on CFF:n mukaan 406,5–426,5 miljoonaa euroa. Ranskan viranomaisten mukaan kaikki CFF:n laskelmaan sisällytetyt alukset eivät olleet SNCM:n yksinomistuksessa 30 päivänä syyskuuta 2005. Tilannetta, jossa mahdollinen omaisuuden realisointi olisi toteutettu, ei mietitty, kun alusten myyntiarvoon ei ole sovellettu hinnanalennuksia, ja myyntiarvon laskennassa käytetty ajankohta, elokuu 2006, ei ole SNCM:n realisoinnin kannalta asianmukainen, vaan viitepäivämäärä on 30 päivä syyskuuta 2005. Lisäksi Ranska panee merkille, että jos CFF:n ehdottama laskelma hyväksyttäisiin, negatiivinen hinta olisi kolme kertaa alhaisempi kuin asian Gröditzer oikeuskäytännössä vaadittu pääoman realisointiarvo, mikä olisi suotuisampi tilanne kuin oletukset, joita Ranskan viranomaiset ovat esittäneet komissiolle. |
| --- | --- |

(184)

Ranskan viranomaiset torjuvat myös CFF:n väitteen, että Ranska aliarvioi SNCM:n aluskannan myyntiarvon, joka on CFF:n mukaan 406,5–426,5 miljoonaa euroa. Ranskan viranomaisten mukaan kaikki CFF:n laskelmaan sisällytetyt alukset eivät olleet SNCM:n yksinomistuksessa 30 päivänä syyskuuta 2005. Tilannetta, jossa mahdollinen omaisuuden realisointi olisi toteutettu, ei mietitty, kun alusten myyntiarvoon ei ole sovellettu hinnanalennuksia, ja myyntiarvon laskennassa käytetty ajankohta, elokuu 2006, ei ole SNCM:n realisoinnin kannalta asianmukainen, vaan viitepäivämäärä on 30 päivä syyskuuta 2005. Lisäksi Ranska panee merkille, että jos CFF:n ehdottama laskelma hyväksyttäisiin, negatiivinen hinta olisi kolme kertaa alhaisempi kuin asian Gröditzer oikeuskäytännössä vaadittu pääoman realisointiarvo, mikä olisi suotuisampi tilanne kuin oletukset, joita Ranskan viranomaiset ovat esittäneet komissiolle.

| (185) | Ranskan viranomaiset vastaavat CFF:n väitteeseen, jolla se kyseenalaistaa asian Gröditzer oikeuskäytännön soveltamisen sen perusteella, että valtion SNCM:ään tekemä pääomasijoitus oli sidoksissa siihen, että se myi 75 prosenttia osakkeistaan, jolloin se heikensi saman verran tuotto-odotuksiaan. Viranomaisten mukaan 158 miljoonan euron negatiivinen luovutushinta vastasi koko SNCM:n pääoman luovutusta, jonka jälkeen valtio sijoitti uudelleen 25 prosenttia, josta se sai tuottoa [...] (60) prosenttia vuodessa. Näin ollen Ranska katsoo, että sijoituksen tuotto on edelleen taattu, kun se omistaa 25 prosenttia yhtiön osakkeista, sillä näiden osakkeiden tuottotakuu on erittäin korkea. |
| --- | --- |

(185)

Ranskan viranomaiset vastaavat CFF:n väitteeseen, jolla se kyseenalaistaa asian Gröditzer oikeuskäytännön soveltamisen sen perusteella, että valtion SNCM:ään tekemä pääomasijoitus oli sidoksissa siihen, että se myi 75 prosenttia osakkeistaan, jolloin se heikensi saman verran tuotto-odotuksiaan. Viranomaisten mukaan 158 miljoonan euron negatiivinen luovutushinta vastasi koko SNCM:n pääoman luovutusta, jonka jälkeen valtio sijoitti uudelleen 25 prosenttia, josta se sai tuottoa [...] (60) prosenttia vuodessa. Näin ollen Ranska katsoo, että sijoituksen tuotto on edelleen taattu, kun se omistaa 25 prosenttia yhtiön osakkeista, sillä näiden osakkeiden tuottotakuu on erittäin korkea.

| (186) | Ranska kiistää CFF:n väitteen, ettei käsiteltävänä olevassa tapauksessa voisi soveltaa päätöksen ABX lähestymistapaa, joka perustuu erityisesti SNCM:n selvitystilasta aiheutuvien kustannusten analyysiin ja valtion riskiin joutua vastaamaan yrityksen veloista korvauskanteen yhteydessä siten, kuin siitä määrätään Ranskan yleistäytäntöönpanomenettelyissä ja se vahvistetaan kansallisessa oikeuskäytännössä (Rouenin muutoksenhakutuomioistuimen 22 päivänä maaliskuuta 2005 antama tuomio). Ranskan viranomaiset katsovat, että vaikka niiden käyttäytymistä SNCM:n johtajana ei voida korvauskanteen käsittelyn yhteydessä luonnehtia moitittavaksi, on erittäin suuri riski, että kansallinen tuomioistuin tuomitsee valtion vastaamaan SNCM:n varojen riittämättömyydestä, kun otetaan huomioon, että kauppalain L. 651–2 §:ään perustuva liikkeenjohdollisen virheen määritelmä on hyvin joustava, ja kun otetaan huomioon edellä mainittu oikeuskäytäntö, jota voidaan soveltaa käsiteltävänä olevassa tapauksessa. |
| --- | --- |

(186)

Ranska kiistää CFF:n väitteen, ettei käsiteltävänä olevassa tapauksessa voisi soveltaa päätöksen ABX lähestymistapaa, joka perustuu erityisesti SNCM:n selvitystilasta aiheutuvien kustannusten analyysiin ja valtion riskiin joutua vastaamaan yrityksen veloista korvauskanteen yhteydessä siten, kuin siitä määrätään Ranskan yleistäytäntöönpanomenettelyissä ja se vahvistetaan kansallisessa oikeuskäytännössä (Rouenin muutoksenhakutuomioistuimen 22 päivänä maaliskuuta 2005 antama tuomio). Ranskan viranomaiset katsovat, että vaikka niiden käyttäytymistä SNCM:n johtajana ei voida korvauskanteen käsittelyn yhteydessä luonnehtia moitittavaksi, on erittäin suuri riski, että kansallinen tuomioistuin tuomitsee valtion vastaamaan SNCM:n varojen riittämättömyydestä, kun otetaan huomioon, että kauppalain L. 651–2 §:ään perustuva liikkeenjohdollisen virheen määritelmä on hyvin joustava, ja kun otetaan huomioon edellä mainittu oikeuskäytäntö, jota voidaan soveltaa käsiteltävänä olevassa tapauksessa.

| (187) | Ranska muistuttaa, että toisin kuin CFF ja STIM väittävät, 8,75 miljoonan euron pääomankorotus ei ole valtiontukea, koska sijoitus oli samanaikainen, sen merkintäehdot olivat samankaltaiset ja valtio sai keskimääräistä korkeamman korvauksen CGMF:n kautta. |
| --- | --- |

(187)

Ranska muistuttaa, että toisin kuin CFF ja STIM väittävät, 8,75 miljoonan euron pääomankorotus ei ole valtiontukea, koska sijoitus oli samanaikainen, sen merkintäehdot olivat samankaltaiset ja valtio sai keskimääräistä korkeamman korvauksen CGMF:n kautta.

| (188) | Ranskan viranomaiset tarkentavat erityisesti, etteivät sopimuksen purkamista koskevat ehdot vaaranna sijoittajien yhdenvertaisuuden periaatetta, koska ne sovittiin SNCM:n sataprosenttisen luovutuksen yhteydessä eikä sitä seuranneen 35 miljoonan euron suuruisen pääomankorotuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(188)

Ranskan viranomaiset tarkentavat erityisesti, etteivät sopimuksen purkamista koskevat ehdot vaaranna sijoittajien yhdenvertaisuuden periaatetta, koska ne sovittiin SNCM:n sataprosenttisen luovutuksen yhteydessä eikä sitä seuranneen 35 miljoonan euron suuruisen pääomankorotuksen yhteydessä.

| (189) | Lisäksi Ranska muistuttaa, että sen sijoitus on paljon alhaisempi kuin toiminnan jatkajien, sillä toiminnan jatkajien sijoitukseen (26,25 miljoonaa euroa) on verrattava vain 8,75 miljoonan euron määrää. Ensimmäistä 142,5 miljoonan euron pääomankorotusta tulisi tarkastella vain vertailussa selvitystilan hinnan kanssa. |
| --- | --- |

(189)

Lisäksi Ranska muistuttaa, että sen sijoitus on paljon alhaisempi kuin toiminnan jatkajien, sillä toiminnan jatkajien sijoitukseen (26,25 miljoonaa euroa) on verrattava vain 8,75 miljoonan euron määrää. Ensimmäistä 142,5 miljoonan euron pääomankorotusta tulisi tarkastella vain vertailussa selvitystilan hinnan kanssa.

| (190) | Lopuksi Ranska kiistää STIM:n väitteen, jonka mukaan pääomankorotus olisi yksityisille toiminnan jatkajille annettu tae siitä, että SNCM saa Korsikan liikennöintiä koskevan julkisen palvelun sopimuksen. Ranskan viranomaisten mukaan pääomankorotus on järkevä ja yrityksen tuloksesta riippumaton eikä julkisen palvelun sopimuksen myöntäminen SNCM:lle parantaisi sijoituksesta odotettavaa tuottoa. |
| --- | --- |

(190)

Lopuksi Ranska kiistää STIM:n väitteen, jonka mukaan pääomankorotus olisi yksityisille toiminnan jatkajille annettu tae siitä, että SNCM saa Korsikan liikennöintiä koskevan julkisen palvelun sopimuksen. Ranskan viranomaisten mukaan pääomankorotus on järkevä ja yrityksen tuloksesta riippumaton eikä julkisen palvelun sopimuksen myöntäminen SNCM:lle parantaisi sijoituksesta odotettavaa tuottoa.

| (191) | Ranska toistaa, että 38,5 miljoonan euron sosiaaliset toimenpiteet ovat henkilötukia eikä niiden siirtymisen valtion vastuulle voida katsoa tuovan yritykselle välillistä etua, koska ne toteutetaan SNCM:n lakisääteisten ja sopimusperusteisten velvollisuuksien lisäksi. Ranska myös muistuttaa, ettei näiden toimenpiteiden turvin voida irtisanoa työntekijöitä, jotka ilman niitä jäisivät SNCM:n vastuulle. |
| --- | --- |

(191)

Ranska toistaa, että 38,5 miljoonan euron sosiaaliset toimenpiteet ovat henkilötukia eikä niiden siirtymisen valtion vastuulle voida katsoa tuovan yritykselle välillistä etua, koska ne toteutetaan SNCM:n lakisääteisten ja sopimusperusteisten velvollisuuksien lisäksi. Ranska myös muistuttaa, ettei näiden toimenpiteiden turvin voida irtisanoa työntekijöitä, jotka ilman niitä jäisivät SNCM:n vastuulle.

| (192) | Ranskan viranomaiset tarkentavat, että toisin kuin CFF väittää, kyseistä 38,5 miljoonan euron summaa ei käytetä vuoden 2003 sosiaaliohjelmassa esitettyjen henkilöstövähennysten toteuttamiseen, sillä kyseiset vähennykset on viiveestä huolimatta jo pantu täytäntöön. Uudella sosiaaliohjelmalla täydennetään näin ollen vuoden 2003 sosiaalisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(192)

Ranskan viranomaiset tarkentavat, että toisin kuin CFF väittää, kyseistä 38,5 miljoonan euron summaa ei käytetä vuoden 2003 sosiaaliohjelmassa esitettyjen henkilöstövähennysten toteuttamiseen, sillä kyseiset vähennykset on viiveestä huolimatta jo pantu täytäntöön. Uudella sosiaaliohjelmalla täydennetään näin ollen vuoden 2003 sosiaalisia toimenpiteitä.

5.2.3   Yhdenmukaisuus suuntaviivojen kanssa

| (193) | Edellä esitetyn perusteella Ranska katsoo, että tarkasteltava tuen määrä on 15,81 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(193)

Edellä esitetyn perusteella Ranska katsoo, että tarkasteltava tuen määrä on 15,81 miljoonaa euroa.

| (194) | Toisin kuin CFF väittää, ensimmäinen pääomankorotus antoi kyllä SNCM:lle mahdollisuuden muodostaa uudelleen oman pääoman, mutta se ei muuttanut sen vuoden 2004 suuntaviivojen 11 kohdan mukaista asemaa vaikeuksissa olevana yrityksenä, koska pääomankorotuksen tarkoituksena oli varmistaa yhtiön toiminnan jatkuminen. |
| --- | --- |

(194)

Toisin kuin CFF väittää, ensimmäinen pääomankorotus antoi kyllä SNCM:lle mahdollisuuden muodostaa uudelleen oman pääoman, mutta se ei muuttanut sen vuoden 2004 suuntaviivojen 11 kohdan mukaista asemaa vaikeuksissa olevana yrityksenä, koska pääomankorotuksen tarkoituksena oli varmistaa yhtiön toiminnan jatkuminen.

| (195) | Ranska torjuu CFF:n väitteet, joiden mukaan sen ei olisi pitänyt myöntää yritykselle enempää rahoitusta, sillä SNCM olisi voinut ottaa pankkilainaa. Tässä yhteydessä Ranskan viranomaiset muistuttavat, että pankit olivat 24 päivänä elokuuta 2005 kieltäytyneet myöntämästä SNCM:lle enempää luottolimiittiä, joten ainoat vaihtoehdot olivat yksityistäminen ja selvitystila. |
| --- | --- |

(195)

Ranska torjuu CFF:n väitteet, joiden mukaan sen ei olisi pitänyt myöntää yritykselle enempää rahoitusta, sillä SNCM olisi voinut ottaa pankkilainaa. Tässä yhteydessä Ranskan viranomaiset muistuttavat, että pankit olivat 24 päivänä elokuuta 2005 kieltäytyneet myöntämästä SNCM:lle enempää luottolimiittiä, joten ainoat vaihtoehdot olivat yksityistäminen ja selvitystila.

| (196) | Ranska kiistää CFF:n ja STIM:n väitteet vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelman epäonnistumisesta, sillä suunnitelma pantiin viivästymisestä huolimatta täytäntöön ja se tuotti tavoitellut tulokset vuonna 2005. SNCM:n talous- ja rahoitustilanteen heikkeneminen yrityksestä riippumattomista syistä pakotti pidentämään vuonna 2002 ilmoitetun suunnitelman täytäntöönpanoa ja ottamaan käyttöön uusia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(196)

Ranska kiistää CFF:n ja STIM:n väitteet vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelman epäonnistumisesta, sillä suunnitelma pantiin viivästymisestä huolimatta täytäntöön ja se tuotti tavoitellut tulokset vuonna 2005. SNCM:n talous- ja rahoitustilanteen heikkeneminen yrityksestä riippumattomista syistä pakotti pidentämään vuonna 2002 ilmoitetun suunnitelman täytäntöönpanoa ja ottamaan käyttöön uusia toimenpiteitä.

| (197) | Ranskan mielestä SNCM:n saneerausnäkymät ovat hyvät ja uusien osakkaiden suunnittelemat toimenpiteet, erityisesti sosiaaliohjelman täytäntöönpano, reittien muokkaus ja tiettyjen alusten uudistaminen, mahdollistavat yrityksen paluun kannattavaksi. Tässä yhteydessä Ranska tuo esiin, että kun otetaan huomioon julkisen palvelun sopimuksesta saatavat tuotot (noin [50–70] (60) prosenttia SNCM:n liikevaihdosta), kiinteiden kulujen korkea taso ja Marseille–Korsika-linjalla käytettyjen kuuden aluksen siirtoon liittyvät vaikeudet, julkisen palvelun sopimus on olennainen yrityksen strategian ja elinkelpoisuuden kannalta. |
| --- | --- |

(197)

Ranskan mielestä SNCM:n saneerausnäkymät ovat hyvät ja uusien osakkaiden suunnittelemat toimenpiteet, erityisesti sosiaaliohjelman täytäntöönpano, reittien muokkaus ja tiettyjen alusten uudistaminen, mahdollistavat yrityksen paluun kannattavaksi. Tässä yhteydessä Ranska tuo esiin, että kun otetaan huomioon julkisen palvelun sopimuksesta saatavat tuotot (noin [50–70] (60) prosenttia SNCM:n liikevaihdosta), kiinteiden kulujen korkea taso ja Marseille–Korsika-linjalla käytettyjen kuuden aluksen siirtoon liittyvät vaikeudet, julkisen palvelun sopimus on olennainen yrityksen strategian ja elinkelpoisuuden kannalta.

| (198) | Tuen rajoittumisesta vähimmäismäärään Ranska toteaa, että se on rajoittanut rakenneuudistuksen kustannukset rakenneuudistuksen toteuttamisen edellyttämään vähimmäismäärään. Ranskan viranomaiset muistuttavat, että kuten komissio myönsi vuoden 2003 päätöksessään, yritys on itse osallistunut rakenneuudistussuunnitelmaan riittävästi omilla varoillaan, kun se on luovuttanut omaisuuttaan yhteensä 30,2 miljoonan euron arvosta. Kun otetaan vielä huomioon SNCM:n muut luovutukset, joiden kokonaissumma on 12,2 miljoonaa euroa, yrityksen oma rahoitusosuus on yhteensä 42,38 miljoonaa euroa. Ranskan mielestä määrä on huomattavasti suurempi kuin rakenneuudistustukien hyväksymiseen tarvittava oma rahoitusosuus, kun näiden tukien määräksi jää 15,81 miljoonaa euroa, jos muita toimenpiteitä ei katsota valtiontuiksi. |
| --- | --- |

(198)

Tuen rajoittumisesta vähimmäismäärään Ranska toteaa, että se on rajoittanut rakenneuudistuksen kustannukset rakenneuudistuksen toteuttamisen edellyttämään vähimmäismäärään. Ranskan viranomaiset muistuttavat, että kuten komissio myönsi vuoden 2003 päätöksessään, yritys on itse osallistunut rakenneuudistussuunnitelmaan riittävästi omilla varoillaan, kun se on luovuttanut omaisuuttaan yhteensä 30,2 miljoonan euron arvosta. Kun otetaan vielä huomioon SNCM:n muut luovutukset, joiden kokonaissumma on 12,2 miljoonaa euroa, yrityksen oma rahoitusosuus on yhteensä 42,38 miljoonaa euroa. Ranskan mielestä määrä on huomattavasti suurempi kuin rakenneuudistustukien hyväksymiseen tarvittava oma rahoitusosuus, kun näiden tukien määräksi jää 15,81 miljoonaa euroa, jos muita toimenpiteitä ei katsota valtiontuiksi.

5.2.4   Komission vuoden 2003 päätöksessä asetetut ehdot ja mahdolliset uudet vastasuoritteet

| (199) | Ranskan viranomaiset vakuuttavat, että toisin kuin STIM ja CFF väittävät, ne ovat täyttäneet kaikki vuoden 2003 päätöksessä vahvistetut edellytykset, jotka sitoivat niitä vuoden 2006 loppuun asti, ja ne ovat erityisesti säilyttäneet aluskannan 11 aluksessa ja soveltaneet alhaisempia hintoja kuin kilpailijat. |
| --- | --- |

(199)

Ranskan viranomaiset vakuuttavat, että toisin kuin STIM ja CFF väittävät, ne ovat täyttäneet kaikki vuoden 2003 päätöksessä vahvistetut edellytykset, jotka sitoivat niitä vuoden 2006 loppuun asti, ja ne ovat erityisesti säilyttäneet aluskannan 11 aluksessa ja soveltaneet alhaisempia hintoja kuin kilpailijat.

| (200) | Lisäksi Ranska katsoo, että uudessa lopullisessa päätöksessä SNCM:lle määrättävät vastasuoritteet tulisi mukauttaa siihen, että rakenneuudistustuen määrä on enää 15,81 miljoonaa euroa 69,3 miljoonan euron sijasta. |
| --- | --- |

(200)

Lisäksi Ranska katsoo, että uudessa lopullisessa päätöksessä SNCM:lle määrättävät vastasuoritteet tulisi mukauttaa siihen, että rakenneuudistustuen määrä on enää 15,81 miljoonaa euroa 69,3 miljoonan euron sijasta.

| (201) | Tässä yhteydessä Ranska torjuu STIM:n väitteet, jotka koskevat komission mahdollisuutta määrätä SNCM vastasuoritteena luopumaan osakkuudestaan CMN:ssä. Ranska kiistää myös STIM:n väitteen, jonka mukaan vuoden 2004 suuntaviivoissa olisi kyseenalaistettu vuoden 1999 suuntaviivojen mukainen strategisten omaisuuserien määritelmä. |
| --- | --- |

(201)

Tässä yhteydessä Ranska torjuu STIM:n väitteet, jotka koskevat komission mahdollisuutta määrätä SNCM vastasuoritteena luopumaan osakkuudestaan CMN:ssä. Ranska kiistää myös STIM:n väitteen, jonka mukaan vuoden 2004 suuntaviivoissa olisi kyseenalaistettu vuoden 1999 suuntaviivojen mukainen strategisten omaisuuserien määritelmä.

| (202) | Toimenpiteistä, joilla CFF:n mukaan voitaisiin pienentää SNCM:n markkinaosuutta, Ranskan viranomaiset täsmentävät, että kuten komissio totesi vuoden 2003 päätöksessään (johdanto-osan 87 kappale), kyseisillä markkinoilla (liikennöinti Manner-Ranskasta Korsikaan ja Pohjois-Afrikkaan) ei ole ylikapasiteettia ja Korsikaan julkisen palvelun sopimuksen nojalla ja sen ulkopuolella liikennöitävien linjojen uudistaminen vaarantaisi yrityksen elinkelpoisuuden. |
| --- | --- |

(202)

Toimenpiteistä, joilla CFF:n mukaan voitaisiin pienentää SNCM:n markkinaosuutta, Ranskan viranomaiset täsmentävät, että kuten komissio totesi vuoden 2003 päätöksessään (johdanto-osan 87 kappale), kyseisillä markkinoilla (liikennöinti Manner-Ranskasta Korsikaan ja Pohjois-Afrikkaan) ei ole ylikapasiteettia ja Korsikaan julkisen palvelun sopimuksen nojalla ja sen ulkopuolella liikennöitävien linjojen uudistaminen vaarantaisi yrityksen elinkelpoisuuden.

| (203) | CFF:n väitteestä, jonka mukaan edellä kuvailtujen toimenpiteiden toteuttamisesta SNCM:n hyväksi aiheutuu vakava riski, että SNCM:n pääasiallinen kilpailija, CFF, katoaa Manner-Ranskan ja Korsikan välisen liikennöinnin markkinoilta, Ranskan viranomaiset tuovat esiin, että kun otetaan huomioon nykyinen tilanne kyseisillä markkinoilla, joilla CFF on hallitsevassa asemassa, kilpailun säilyminen edellyttää, että SNCM:n rakenneuudistussuunnitelma hyväksytään ja että SNCM jatkaa toimintaansa kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(203)

CFF:n väitteestä, jonka mukaan edellä kuvailtujen toimenpiteiden toteuttamisesta SNCM:n hyväksi aiheutuu vakava riski, että SNCM:n pääasiallinen kilpailija, CFF, katoaa Manner-Ranskan ja Korsikan välisen liikennöinnin markkinoilta, Ranskan viranomaiset tuovat esiin, että kun otetaan huomioon nykyinen tilanne kyseisillä markkinoilla, joilla CFF on hallitsevassa asemassa, kilpailun säilyminen edellyttää, että SNCM:n rakenneuudistussuunnitelma hyväksytään ja että SNCM jatkaa toimintaansa kyseisillä markkinoilla.

VI   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

6.1   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN TUEN OLEMASSAOLO

| (204) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(204)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

| (205) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan kansallinen toimenpide luokitellaan valtiontueksi vain, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät: 1) toimenpiteellä myönnetään valikoiva taloudellinen etu; 2) tämä etu rahoitetaan valtion varoista; 3) etu vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua; ja 4) toimenpide on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (105). |
| --- | --- |

(205)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan kansallinen toimenpide luokitellaan valtiontueksi vain, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät: 1) toimenpiteellä myönnetään valikoiva taloudellinen etu; 2) tämä etu rahoitetaan valtion varoista; 3) etu vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua; ja 4) toimenpide on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (105).

| (206) | Komissio toteaa, että SNCM:lle on myönnetty Ranskan valtion kokonaan omistaman CGMF:n kautta yhteensä 274,54 miljoonaa euroa (106) valtion varoja. |
| --- | --- |

(206)

Komissio toteaa, että SNCM:lle on myönnetty Ranskan valtion kokonaan omistaman CGMF:n kautta yhteensä 274,54 miljoonaa euroa (106) valtion varoja.

| (207) | Koska SNCM toimii meriliikennealalla, joka on avoinna Euroopan sisäiselle kilpailulle, sen saama mahdollinen taloudellinen etu vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(207)

Koska SNCM toimii meriliikennealalla, joka on avoinna Euroopan sisäiselle kilpailulle, sen saama mahdollinen taloudellinen etu vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (208) | Asetusta (ETY) N:o 3577/92 oltiin väliaikaisesti soveltamatta 1 päivään tammikuuta 1999 asti saarikabotaasiin Välimerellä. Tämän perusteella ei voida lähtökohtaisesti sulkea pois mahdollisuutta siihen, että Välimerellä harjoitetun saarikabotaasin turvaamiseksi julkisen palvelun sopimuksen mukaisesti maksetut tuet ovat saattaneet vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(208)

Asetusta (ETY) N:o 3577/92 oltiin väliaikaisesti soveltamatta 1 päivään tammikuuta 1999 asti saarikabotaasiin Välimerellä. Tämän perusteella ei voida lähtökohtaisesti sulkea pois mahdollisuutta siihen, että Välimerellä harjoitetun saarikabotaasin turvaamiseksi julkisen palvelun sopimuksen mukaisesti maksetut tuet ovat saattaneet vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua.

| (209) | Vaikka on mahdollista, etteivät kabotaasiliikenteen turvaamiseksi myönnetyt tuet vaikuttaneet kauppaan ja ettei niistä aiheutunut kilpailunvääristymiä ennen 1 päivää tammikuuta 1999, tilanne on joka tapauksessa muuttunut kyseisen ajankohdan jälkeen, koska asetuksen N:o 3577/92 mukaisesti kabotaasitoiminta on vastaisuudessa avoinna kaikille Euroopan unionin toimijoille. On myös syytä korostaa, että kabotaasiliikenteen harjoittamisen lisäksi SNCM toimii kansainvälisillä meriliikennemarkkinoilla, jotka on vapautettu neuvoston asetuksella (ETY) N:o 4055/86 (107). |
| --- | --- |

(209)

Vaikka on mahdollista, etteivät kabotaasiliikenteen turvaamiseksi myönnetyt tuet vaikuttaneet kauppaan ja ettei niistä aiheutunut kilpailunvääristymiä ennen 1 päivää tammikuuta 1999, tilanne on joka tapauksessa muuttunut kyseisen ajankohdan jälkeen, koska asetuksen N:o 3577/92 mukaisesti kabotaasitoiminta on vastaisuudessa avoinna kaikille Euroopan unionin toimijoille. On myös syytä korostaa, että kabotaasiliikenteen harjoittamisen lisäksi SNCM toimii kansainvälisillä meriliikennemarkkinoilla, jotka on vapautettu neuvoston asetuksella (ETY) N:o 4055/86 (107).

| (210) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa tämän päätöksen johdanto-osan 205 kappaleessa mainitut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kolme viimeistä arviointiperustetta täyttyvät. Tästä syystä komission on tarkasteltava 11 päivänä syyskuuta 2012 annetun tuomion mukaisesti erikseen kutakin toimenpidettä sen arvioimiseksi, onko kyseessä valikoiva taloudellinen etu. |
| --- | --- |

(210)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa tämän päätöksen johdanto-osan 205 kappaleessa mainitut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kolme viimeistä arviointiperustetta täyttyvät. Tästä syystä komission on tarkasteltava 11 päivänä syyskuuta 2012 annetun tuomion mukaisesti erikseen kutakin toimenpidettä sen arvioimiseksi, onko kyseessä valikoiva taloudellinen etu.

6.1.1   Analyysin viiteajankohta

| (211) | Tuomioistuimen oikeuskäytännön (108) mukaan komission on päätöksensä kumoamisen jälkeen käytettävä uuden analyysinsa lähtökohtana ainoastaan tietoja, jotka olivat sen käytettävissä kumotun päätöksen hyväksymisajankohtana. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa kyseessä on siis 8 päivä heinäkuuta 2008. |
| --- | --- |

(211)

Tuomioistuimen oikeuskäytännön (108) mukaan komission on päätöksensä kumoamisen jälkeen käytettävä uuden analyysinsa lähtökohtana ainoastaan tietoja, jotka olivat sen käytettävissä kumotun päätöksen hyväksymisajankohtana. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa kyseessä on siis 8 päivä heinäkuuta 2008.

| (212) | Kyseisen ajankohdan eli 8 päivän heinäkuuta 2008 jälkeisiä tapahtumia ei siis voida ottaa huomioon. Markkinatilanteen muutokset ja kehitys tai tuensaajayrityksen tilanteen muutokset on siis jätettävä analyysin ulkopuolelle. Komissio ei myöskään ota huomioon rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista heinäkuun 2008 jälkeen (109). |
| --- | --- |

(212)

Kyseisen ajankohdan eli 8 päivän heinäkuuta 2008 jälkeisiä tapahtumia ei siis voida ottaa huomioon. Markkinatilanteen muutokset ja kehitys tai tuensaajayrityksen tilanteen muutokset on siis jätettävä analyysin ulkopuolelle. Komissio ei myöskään ota huomioon rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista heinäkuun 2008 jälkeen (109).

| (213) | Komissiolla ei ole velvoitetta käynnistää uudelleen asian tutkintaa edes sen täydentämiseksi uusilla teknisillä asiantuntijaselvityksillä (110). Vaikka päätös eri vaiheita sisältävän hallinnollisen menettelyn lopettamisesta kumottaisiin, se ei välttämättä merkitse, että koko menettely kumotaan. Jos komission tekemä analyysi osoittautuu puutteelliseksi huolimatta tutkintatoimista, jotka mahdollistavat tuen sisämarkkinoille soveltuvuuden kattavan analysoinnin (kuten käsiteltävänä olevassa tapauksessa), ja johtaa näin siihen, että päätös kumotaan, kyseisen päätöksen korvaamiseen tähtäävässä menettelyssä voidaan ottaa lähtökohdaksi jo toteutettuja tutkintatoimia (111). |
| --- | --- |

(213)

Komissiolla ei ole velvoitetta käynnistää uudelleen asian tutkintaa edes sen täydentämiseksi uusilla teknisillä asiantuntijaselvityksillä (110). Vaikka päätös eri vaiheita sisältävän hallinnollisen menettelyn lopettamisesta kumottaisiin, se ei välttämättä merkitse, että koko menettely kumotaan. Jos komission tekemä analyysi osoittautuu puutteelliseksi huolimatta tutkintatoimista, jotka mahdollistavat tuen sisämarkkinoille soveltuvuuden kattavan analysoinnin (kuten käsiteltävänä olevassa tapauksessa), ja johtaa näin siihen, että päätös kumotaan, kyseisen päätöksen korvaamiseen tähtäävässä menettelyssä voidaan ottaa lähtökohdaksi jo toteutettuja tutkintatoimia (111).

| (214) | Koska komission on käytettävä uuden analyysinsa lähtökohtana pelkästään niitä tietoja, jotka sillä oli käytettävissään heinäkuussa 2008 ja joista Ranskan viranomaiset ja SNCM ovat jo esittäneet huomautuksensa, niitä ei ole tarpeen kuulla uudelleen (112). Kolmansien osapuolten oikeus esittää huomautuksensa on turvattu sillä, että menettelyn aloittamisesta tehty päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (113). Asetuksen (EY) N:o 659/1999 säännöksissä ei edellytetä, että kolmansille olisi annettava tämä mahdollisuus uudelleen, jos alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa muutetaan tutkinnan aikana (114). |
| --- | --- |

(214)

Koska komission on käytettävä uuden analyysinsa lähtökohtana pelkästään niitä tietoja, jotka sillä oli käytettävissään heinäkuussa 2008 ja joista Ranskan viranomaiset ja SNCM ovat jo esittäneet huomautuksensa, niitä ei ole tarpeen kuulla uudelleen (112). Kolmansien osapuolten oikeus esittää huomautuksensa on turvattu sillä, että menettelyn aloittamisesta tehty päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (113). Asetuksen (EY) N:o 659/1999 säännöksissä ei edellytetä, että kolmansille olisi annettava tämä mahdollisuus uudelleen, jos alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa muutetaan tutkinnan aikana (114).

| (215) | Tämän vuoksi tämä päätös perustuu ensisijaisesti ainoastaan 8 päivänä heinäkuuta 2008 käytettävissä olleisiin tietoihin. Komissio osoittaa kuitenkin toissijaisesti, että sen päätelmät eivät muuttuisi, vaikka Ranskan viranomaisten 16 päivänä toukokuuta 2013 toimittamat tiedot, jotka koskevat ennen 8 päivää heinäkuuta 2008 esitettyjä tosiseikkoja, ja SNCM:n 27 päivänä elokuuta 2013 toimittamat tiedot otettaisiin huomioon |
| --- | --- |

(215)

Tämän vuoksi tämä päätös perustuu ensisijaisesti ainoastaan 8 päivänä heinäkuuta 2008 käytettävissä olleisiin tietoihin. Komissio osoittaa kuitenkin toissijaisesti, että sen päätelmät eivät muuttuisi, vaikka Ranskan viranomaisten 16 päivänä toukokuuta 2013 toimittamat tiedot, jotka koskevat ennen 8 päivää heinäkuuta 2008 esitettyjä tosiseikkoja, ja SNCM:n 27 päivänä elokuuta 2013 toimittamat tiedot otettaisiin huomioon

6.1.2   SNCM:n luovutus 158 miljoonan euron negatiiviseen myyntihintaan

| (216) | Käsiteltävänä olevassa asiassa komission on selvitettävä, voidaanko todeta, ettei 158 miljoonan euron pääomansiirtoon, jonka valtio teki ennen SNCM:n yksityistämistä, toisin sanoen viime kädessä yrityksen vastaavansuuruiseen negatiiviseen myyntihintaan, sisälly valtiontuelle ominaisia piirteitä. |
| --- | --- |

(216)

Käsiteltävänä olevassa asiassa komission on selvitettävä, voidaanko todeta, ettei 158 miljoonan euron pääomansiirtoon, jonka valtio teki ennen SNCM:n yksityistämistä, toisin sanoen viime kädessä yrityksen vastaavansuuruiseen negatiiviseen myyntihintaan, sisälly valtiontuelle ominaisia piirteitä.

| (217) | Avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön julkinen valintamenettely, jonka päätteeksi valtio luovuttaa yrityksen etukäteen toteutetun pääomankorotuksen (jonka määrä on suurempi kuin myyntihinta) jälkeen, ei välttämättä riitä sulkemaan pois mahdollisuutta siihen, että kyseessä on tuki, joka saattaa hyödyttää samanaikaisesti sekä yksityistettyä yritystä että sen ostajaa (115). |
| --- | --- |

(217)

Avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön julkinen valintamenettely, jonka päätteeksi valtio luovuttaa yrityksen etukäteen toteutetun pääomankorotuksen (jonka määrä on suurempi kuin myyntihinta) jälkeen, ei välttämättä riitä sulkemaan pois mahdollisuutta siihen, että kyseessä on tuki, joka saattaa hyödyttää samanaikaisesti sekä yksityistettyä yritystä että sen ostajaa (115).

| (218) | Selvittääkseen, onko yritys hyötynyt valtion pääomansiirtoon liittyvästä taloudellisesta edusta, komissio soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta, jos edunsaajaa ei ole vaadittu maksamaan takaisin muita valtiontukia ja kyseistä pääomansiirtoa voidaan analysoida tämän edellytyksen perusteella. Markkinataloussijoittajaperiaate on ilmaus SEUT-sopimuksen 345 artiklaan sisältyvästä julkisen ja yksityisen sektorin yhdenvertaisen kohtelun periaatteesta. Tämän periaatteen mukaan pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön tavanomaisia markkinaehtoja vastaavilla ehdoilla, ei voida pitää valtiontukina (116). |
| --- | --- |

(218)

Selvittääkseen, onko yritys hyötynyt valtion pääomansiirtoon liittyvästä taloudellisesta edusta, komissio soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta, jos edunsaajaa ei ole vaadittu maksamaan takaisin muita valtiontukia ja kyseistä pääomansiirtoa voidaan analysoida tämän edellytyksen perusteella. Markkinataloussijoittajaperiaate on ilmaus SEUT-sopimuksen 345 artiklaan sisältyvästä julkisen ja yksityisen sektorin yhdenvertaisen kohtelun periaatteesta. Tämän periaatteen mukaan pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön tavanomaisia markkinaehtoja vastaavilla ehdoilla, ei voida pitää valtiontukina (116).

| (219) | Tätä varten komissio voi erityisesti arvioida, onko varojen myöntäjä toiminut sellaisen yksityisen sijoittajan tavoin, joka noudattaa kokonaisvaltaista tai alakohtaista rakennepolitiikkaa, joka perustuu sijoitetun pääoman pitkän aikavälin tuotto-odotuksiin. Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut tämän lähestymistavan asianmukaisuuden useiden asioiden yhteydessä (117). |
| --- | --- |

(219)

Tätä varten komissio voi erityisesti arvioida, onko varojen myöntäjä toiminut sellaisen yksityisen sijoittajan tavoin, joka noudattaa kokonaisvaltaista tai alakohtaista rakennepolitiikkaa, joka perustuu sijoitetun pääoman pitkän aikavälin tuotto-odotuksiin. Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut tämän lähestymistavan asianmukaisuuden useiden asioiden yhteydessä (117).

| (220) | Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan pääomasijoitus, jonka julkisoikeudellinen sijoittaja tekee odottamatta tuottoa edes pitkällä aikavälillä, on valtiontukea (118). |
| --- | --- |

(220)

Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan pääomasijoitus, jonka julkisoikeudellinen sijoittaja tekee odottamatta tuottoa edes pitkällä aikavälillä, on valtiontukea (118).

| (221) | Euroopan unionin tuomioistuin on lisäksi todennut, että yksityinen sijoittaja, joka noudattaa kokonaisvaltaista tai alakohtaista rakennepolitiikkaa, joka perustuu pitkän aikavälin tuotto-odotuksiin, ei kuitenkaan voi järkevästi ajatellen toimia siten, että se tekisi yhtämittaisesti vuosien ajan jatkuneiden tappiollisten kausien jälkeen pääomasijoituksen, joka taloudelliselta kannalta katsoen ei ainoastaan osoittaudu yrityksen omaisuuden realisointia kalliimmaksi, vaan lisäksi liittyy yrityksen myyntiin, joka vie tältä sijoittajalta kaikki voiton saamisen mahdollisuudet myös pitkällä aikavälillä (119) |
| --- | --- |

(221)

Euroopan unionin tuomioistuin on lisäksi todennut, että yksityinen sijoittaja, joka noudattaa kokonaisvaltaista tai alakohtaista rakennepolitiikkaa, joka perustuu pitkän aikavälin tuotto-odotuksiin, ei kuitenkaan voi järkevästi ajatellen toimia siten, että se tekisi yhtämittaisesti vuosien ajan jatkuneiden tappiollisten kausien jälkeen pääomasijoituksen, joka taloudelliselta kannalta katsoen ei ainoastaan osoittaudu yrityksen omaisuuden realisointia kalliimmaksi, vaan lisäksi liittyy yrityksen myyntiin, joka vie tältä sijoittajalta kaikki voiton saamisen mahdollisuudet myös pitkällä aikavälillä (119)

| (222) | Asiassa Gröditzer antamassaan tuomiossa tuomioistuin totesi, että sen ratkaisemiseksi, sisältyykö yrityksen yksityistämiseen negatiivisella myyntihinnalla valtiontukea ”on arvioitava, olisiko kooltaan julkista sektoria hoitaviin organisaatioihin rinnastettavissa oleva yksityinen sijoittaja saattanut tehdä samanlaisissa olosuhteissa yhtä suuria pääomasijoituksia mainitun yrityksen myynnin yhteydessä vai olisiko se päättänyt purkaa yrityksen.” (120) |
| --- | --- |

(222)

Asiassa Gröditzer antamassaan tuomiossa tuomioistuin totesi, että sen ratkaisemiseksi, sisältyykö yrityksen yksityistämiseen negatiivisella myyntihinnalla valtiontukea ”on arvioitava, olisiko kooltaan julkista sektoria hoitaviin organisaatioihin rinnastettavissa oleva yksityinen sijoittaja saattanut tehdä samanlaisissa olosuhteissa yhtä suuria pääomasijoituksia mainitun yrityksen myynnin yhteydessä vai olisiko se päättänyt purkaa yrityksen.” (120)

| (223) | Sen ratkaisemiseksi, onko kysymyksessä oleva toimenpide luonteeltaan tuki, komission on ”arvioitava, onko valtion valitsema ratkaisu edullisin myös muihin ratkaisuihin (mukaan luettuna tukitoimien toteuttamatta jättäminen) verrattuna. Jos näin on, päädytään johtopäätökseen, jonka mukaan valtio on toiminut yksityisen sijoittajan tavoin” (121). |
| --- | --- |

(223)

Sen ratkaisemiseksi, onko kysymyksessä oleva toimenpide luonteeltaan tuki, komission on ”arvioitava, onko valtion valitsema ratkaisu edullisin myös muihin ratkaisuihin (mukaan luettuna tukitoimien toteuttamatta jättäminen) verrattuna. Jos näin on, päädytään johtopäätökseen, jonka mukaan valtio on toiminut yksityisen sijoittajan tavoin” (121).

| (224) | Toisin sanoen komission on varmistettava, että näin huomattavan pääomansiirron toteuttaminen on todellakin edullisempi vaihtoehto kuin selvitystila. |
| --- | --- |

(224)

Toisin sanoen komission on varmistettava, että näin huomattavan pääomansiirron toteuttaminen on todellakin edullisempi vaihtoehto kuin selvitystila.

6.1.2.1   Selvitystilan kustannusten arviointi

a)   Täydentävien irtisanomiskorvausten maksamisen ottaminen huomioon

| (225) | Kun määritetään selvitystilan osakkaalle aiheuttamia kustannuksia, Ranskan viranomaiset katsovat, että suuret yritysryhmät eivät voi tällä hetkellä sulkiessaan tuotantolaitoksia tai asettaessaan tytäryhtiöitä selvitystilaan olla välittämättä niistä yhteiskunnallisista seurauksista, joita sulkemiseen tai selvitystilaan asettamiseen liittyy. Tämän vuoksi ne toteuttavat yleensä sosiaaliohjelmia, joihin saattaa sisältyä sellaisia henkilöstön uudelleenkoulutustoimia, työnhaun tukemista, erorahoja ja jopa paikalliseen taloudelliseen rakenteeseen kohdistuvia toimia, jotka ylittävät sen, mitä lainsäädännössä ja työehtosopimuksissa edellytetään. |
| --- | --- |

(225)

Kun määritetään selvitystilan osakkaalle aiheuttamia kustannuksia, Ranskan viranomaiset katsovat, että suuret yritysryhmät eivät voi tällä hetkellä sulkiessaan tuotantolaitoksia tai asettaessaan tytäryhtiöitä selvitystilaan olla välittämättä niistä yhteiskunnallisista seurauksista, joita sulkemiseen tai selvitystilaan asettamiseen liittyy. Tämän vuoksi ne toteuttavat yleensä sosiaaliohjelmia, joihin saattaa sisältyä sellaisia henkilöstön uudelleenkoulutustoimia, työnhaun tukemista, erorahoja ja jopa paikalliseen taloudelliseen rakenteeseen kohdistuvia toimia, jotka ylittävät sen, mitä lainsäädännössä ja työehtosopimuksissa edellytetään.

| (226) | Ranskan viranomaiset ovat esittäneet, että vuoden 2002 sosiaaliohjelmaan pohjautuvan vuoden 2005 sosiaaliohjelman perusteella esitettävä arvio vaihteluvälistä on [90 000–100 000] (60)–[120 000–130 000] (60) euroa työntekijää kohti, toisin sanoen yhteensä [200–210] (60)–[250–260] (60) miljoonaa euroa. Ranskan viranomaiset täsmentävät, että edellä mainitun vaihteluvälin alarajan osalta on otettu huomioon se, että sosiaaliohjelman kuluja nostaa eläkeikää lähestyvien työntekijöiden erittäin suuri osuus, sillä heidän poistumisensa yrityksestä tapahtuu erittäin edullisissa olosuhteissa. Lisäksi on otettu huomioon, että yhtiön selvitystila ja koko henkilökunnan irtisanominen ei ole verrattavissa tilanteeseen, jossa toimintaa voidaan jatkaa työvoiman uudelleenjärjestelyn ansiosta, kuten viitteenä olevan sosiaaliohjelman tapauksessa. |
| --- | --- |

(226)

Ranskan viranomaiset ovat esittäneet, että vuoden 2002 sosiaaliohjelmaan pohjautuvan vuoden 2005 sosiaaliohjelman perusteella esitettävä arvio vaihteluvälistä on [90 000–100 000] (60)–[120 000–130 000] (60) euroa työntekijää kohti, toisin sanoen yhteensä [200–210] (60)–[250–260] (60) miljoonaa euroa. Ranskan viranomaiset täsmentävät, että edellä mainitun vaihteluvälin alarajan osalta on otettu huomioon se, että sosiaaliohjelman kuluja nostaa eläkeikää lähestyvien työntekijöiden erittäin suuri osuus, sillä heidän poistumisensa yrityksestä tapahtuu erittäin edullisissa olosuhteissa. Lisäksi on otettu huomioon, että yhtiön selvitystila ja koko henkilökunnan irtisanominen ei ole verrattavissa tilanteeseen, jossa toimintaa voidaan jatkaa työvoiman uudelleenjärjestelyn ansiosta, kuten viitteenä olevan sosiaaliohjelman tapauksessa.

| (227) | Ranskan viranomaiset katsovat lisäksi, että vaikka sovellettaisiin tuomioistuimen 15 päivänä syyskuuta 2012 antamassa tuomiossa määriteltyä menetelmää, SNCM:n määräysvallan luovutus 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan ei sisällä valtiontukea. Viranomaiset katsovat, että komissiolla on käytettävissään kaikki tarvittavat tiedot, jotta se voi vastata tuomioistuimen esittämään arvosteluun. |
| --- | --- |

(227)

Ranskan viranomaiset katsovat lisäksi, että vaikka sovellettaisiin tuomioistuimen 15 päivänä syyskuuta 2012 antamassa tuomiossa määriteltyä menetelmää, SNCM:n määräysvallan luovutus 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan ei sisällä valtiontukea. Viranomaiset katsovat, että komissiolla on käytettävissään kaikki tarvittavat tiedot, jotta se voi vastata tuomioistuimen esittämään arvosteluun.

| (228) | Komissio ei ole samaa mieltä Ranskan viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

(228)

Komissio ei ole samaa mieltä Ranskan viranomaisten kanssa.

| (229) | Tuomioistuimen tuomion (122) mukaan täydentävien irtisanomiskorvausten maksaminen voi periaatteessa olla olosuhteista riippuen laillinen ja tarkoituksenmukainen käytäntö työmarkkinaosapuolten välisen rauhanomaisen vuoropuhelun edistämiseksi sekä yhtiön tai konsernin yrityskuvan ylläpitämiseksi. Myös jäsenvaltioille on yksityisen ja julkisen sektorin yhdenvertaista kohtelua koskevan periaatteen (ks. edellä johdanto-osan 75 kappale) nojalla annettu oikeus maksaa täydentäviä irtisanomiskorvauksia, kun julkinen yritys asetetaan selvitystilaan, vaikka niiden velvoitteet eivät lähtökohtaisesti saakaan ylittää lakisääteistä ja sopimusperusteista ehdotonta vähimmäismäärää. Tuomioistuin täsmentää kuitenkin, että ”sillä, että kyseisistä lisäkustannuksista päätetään vastata legitiimien huolenaiheiden vuoksi, ei kuitenkaan saa pyrkiä yksinomaan sosiaaliseen tai poliittiseen päämäärään, sillä muussa tapauksessa [...] yksityistä sijoittajaa koskevaa arviointiperustetta ei voida enää soveltaa. Jos taloudellista järkevyyttä ei ole lainkaan edes pitkällä tähtäimellä, lakisääteisiä ja sopimusperusteisia ehdottomia velvoitteita pidemmälle menevien velvoitteiden vastattavaksi ottamista on siis pidettävä EY 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena.” (123) |
| --- | --- |

(229)

Tuomioistuimen tuomion (122) mukaan täydentävien irtisanomiskorvausten maksaminen voi periaatteessa olla olosuhteista riippuen laillinen ja tarkoituksenmukainen käytäntö työmarkkinaosapuolten välisen rauhanomaisen vuoropuhelun edistämiseksi sekä yhtiön tai konsernin yrityskuvan ylläpitämiseksi. Myös jäsenvaltioille on yksityisen ja julkisen sektorin yhdenvertaista kohtelua koskevan periaatteen (ks. edellä johdanto-osan 75 kappale) nojalla annettu oikeus maksaa täydentäviä irtisanomiskorvauksia, kun julkinen yritys asetetaan selvitystilaan, vaikka niiden velvoitteet eivät lähtökohtaisesti saakaan ylittää lakisääteistä ja sopimusperusteista ehdotonta vähimmäismäärää. Tuomioistuin täsmentää kuitenkin, että ”sillä, että kyseisistä lisäkustannuksista päätetään vastata legitiimien huolenaiheiden vuoksi, ei kuitenkaan saa pyrkiä yksinomaan sosiaaliseen tai poliittiseen päämäärään, sillä muussa tapauksessa [...] yksityistä sijoittajaa koskevaa arviointiperustetta ei voida enää soveltaa. Jos taloudellista järkevyyttä ei ole lainkaan edes pitkällä tähtäimellä, lakisääteisiä ja sopimusperusteisia ehdottomia velvoitteita pidemmälle menevien velvoitteiden vastattavaksi ottamista on siis pidettävä EY 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena.” (123)

| (230) | Kun tarkastellaan Ranskan viranomaisten esiin nostamaa valtion imagoa, tuomioistuin katsoo, että ”markkinataloudessa maailmanlaajuisena sijoittajana toimivan jäsenvaltion imagon säilyttäminen ei voi erityisiä olosuhteita lukuun ottamatta ja ilman erityisen vakuuttavaa perustelua muodostaa riittävää oikeuttamisperustetta sen osoittamiseksi, että täydentävien irtisanomiskorvausten kaltaisista lisäkustannuksista vastattavaksi ottaminen on pitkällä tähtäimellä taloudellista järkevää.” (124) Käsiteltävänä olevassa tapauksessa ei kuitenkaan ole tällaisia erityisiä olosuhteita. |
| --- | --- |

(230)

Kun tarkastellaan Ranskan viranomaisten esiin nostamaa valtion imagoa, tuomioistuin katsoo, että ”markkinataloudessa maailmanlaajuisena sijoittajana toimivan jäsenvaltion imagon säilyttäminen ei voi erityisiä olosuhteita lukuun ottamatta ja ilman erityisen vakuuttavaa perustelua muodostaa riittävää oikeuttamisperustetta sen osoittamiseksi, että täydentävien irtisanomiskorvausten kaltaisista lisäkustannuksista vastattavaksi ottaminen on pitkällä tähtäimellä taloudellista järkevää.” (124) Käsiteltävänä olevassa tapauksessa ei kuitenkaan ole tällaisia erityisiä olosuhteita.

| (231) | Komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset eivät ole määritelleet taloudellisen toiminnan aloittamisen jälkeen valtion toimenpiteiden pitkän aikavälin taloudellista kannattavuutta etenkään maantieteellisellä ja toimialakohtaisella tasolla. Viranomaiset ovat kuitenkin todenneet 16 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä kirjeessään, että valtion toimintaa tulisi verrata monialaiseen holdingyhtiöön, joka pyrkii maksimoimaan voittonsa ja suojaamaan imagoaan maailmanlaajuisena teollisuustoimijana etenkin henkilöstöhallinnon osalta. |
| --- | --- |

(231)

Komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset eivät ole määritelleet taloudellisen toiminnan aloittamisen jälkeen valtion toimenpiteiden pitkän aikavälin taloudellista kannattavuutta etenkään maantieteellisellä ja toimialakohtaisella tasolla. Viranomaiset ovat kuitenkin todenneet 16 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä kirjeessään, että valtion toimintaa tulisi verrata monialaiseen holdingyhtiöön, joka pyrkii maksimoimaan voittonsa ja suojaamaan imagoaan maailmanlaajuisena teollisuustoimijana etenkin henkilöstöhallinnon osalta.

| (232) | Kun tarkastellaan CGMF:n yrityskuvaa, komissio toteaa, että sillä ei ole SNCM:n lisäksi muita omaisuuseriä meriliikennealalla. Tästä syystä tämä perustelu ei voi koskea sitä. |
| --- | --- |

(232)

Kun tarkastellaan CGMF:n yrityskuvaa, komissio toteaa, että sillä ei ole SNCM:n lisäksi muita omaisuuseriä meriliikennealalla. Tästä syystä tämä perustelu ei voi koskea sitä.

| (233) | Kun tarkastellaan valtion imagoa osakkaana, Ranskan viranomaiset ovat esittäneet, että valtion määräysvallassa olevissa yrityksissä on suuri työmarkkinaosapuolten välisten konfliktien riski sekä maantieteellisesti lähellä SNCM:n toiminta-aluetta sijaitsevissa yrityksissä että kaikilla toimialoilla ja erityisesti liikennealalla. Komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että riski konfliktin leviämisestä kaikkiin valtionyrityksiin olisi todellinen. Viranomaiset eivät ole myöskään osoittaneet, että näiden täydentävien korvausten maksu olisi estänyt uusien lakkojen esiintymisen. Komission mielestä pelkästään sosiaalisen perustelun esittäminen sille, että valtio otti vastattavakseen nämä täydentävät korvaukset, ei ole riittävä estämään sitä, että kyseessä voisi olla valtiontuki. |
| --- | --- |

(233)

Kun tarkastellaan valtion imagoa osakkaana, Ranskan viranomaiset ovat esittäneet, että valtion määräysvallassa olevissa yrityksissä on suuri työmarkkinaosapuolten välisten konfliktien riski sekä maantieteellisesti lähellä SNCM:n toiminta-aluetta sijaitsevissa yrityksissä että kaikilla toimialoilla ja erityisesti liikennealalla. Komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että riski konfliktin leviämisestä kaikkiin valtionyrityksiin olisi todellinen. Viranomaiset eivät ole myöskään osoittaneet, että näiden täydentävien korvausten maksu olisi estänyt uusien lakkojen esiintymisen. Komission mielestä pelkästään sosiaalisen perustelun esittäminen sille, että valtio otti vastattavakseen nämä täydentävät korvaukset, ei ole riittävä estämään sitä, että kyseessä voisi olla valtiontuki.

| (234) | Komissio katsoo lisäksi, että Ranskan viranomaiset eivät ole esittäneet riittävän objektiivisia ja tarkistettavissa olevia tietoja, joilla voitaisiin osoittaa, että täydentävien irtisanomiskorvausten maksu olisi vastaavanlaisissa olosuhteissa saman toimialan yksityisyritysten vakiintunut toimintatapa. Komissio toteaa, että pelkkä viittaus muutamiin sosiaaliohjelmiin ei riitä osoittamaan, että kyseessä olisi riittävän vakiintunut käytäntö tätä tapausta vastaavissa tilanteissa. Ranskan viranomaisten mainitsemat sosiaaliohjelmat liittyvät mieluumminkin rakenneuudistussuunnitelmiin kuin selvitystilaan. Pääosa niistä koskee toimialoja, joilla ei ole mitään yhteistä liikenneinfrastruktuurien kanssa, kuten kosmetiikkateollisuus (Yves Saint-Laurent Haute couture), elintarviketeollisuus (Danone) tai elektroniikkateollisuus (Hewlett Packard). Ranskan viranomaisten 16 päivänä toukokuuta 2013 päivättyyn viestiin sisältyy taulukko, jossa luetellaan sosiaaliohjelmia. Näistä kuusi ohjelmaa sijoittuu SNCM:n yksityistämisen jälkeiseen aikaan, eikä niitä siis voida ottaa huomioon perusteltaessa täydentävien irtisanomiskorvausten maksun ottamista valtion vastuulle. |
| --- | --- |

(234)

Komissio katsoo lisäksi, että Ranskan viranomaiset eivät ole esittäneet riittävän objektiivisia ja tarkistettavissa olevia tietoja, joilla voitaisiin osoittaa, että täydentävien irtisanomiskorvausten maksu olisi vastaavanlaisissa olosuhteissa saman toimialan yksityisyritysten vakiintunut toimintatapa. Komissio toteaa, että pelkkä viittaus muutamiin sosiaaliohjelmiin ei riitä osoittamaan, että kyseessä olisi riittävän vakiintunut käytäntö tätä tapausta vastaavissa tilanteissa. Ranskan viranomaisten mainitsemat sosiaaliohjelmat liittyvät mieluumminkin rakenneuudistussuunnitelmiin kuin selvitystilaan. Pääosa niistä koskee toimialoja, joilla ei ole mitään yhteistä liikenneinfrastruktuurien kanssa, kuten kosmetiikkateollisuus (Yves Saint-Laurent Haute couture), elintarviketeollisuus (Danone) tai elektroniikkateollisuus (Hewlett Packard). Ranskan viranomaisten 16 päivänä toukokuuta 2013 päivättyyn viestiin sisältyy taulukko, jossa luetellaan sosiaaliohjelmia. Näistä kuusi ohjelmaa sijoittuu SNCM:n yksityistämisen jälkeiseen aikaan, eikä niitä siis voida ottaa huomioon perusteltaessa täydentävien irtisanomiskorvausten maksun ottamista valtion vastuulle.

| (235) | SNCM toimitti 27 päivänä elokuuta 2013 päivätyssä viestissään uuden luettelon viidestä sosiaaliohjelmasta. Komissio arvioi, että tämän luettelon avulla ei pystytä osoittamaan, että täydentävien irtisanomiskorvausten maksaminen olisi vastaavanlaisissa olosuhteissa saman toimialan yksityisyritysten vakiintunut toimintatapa. Komissio toteaa ensiksi, että viidestä mainitusta ohjelmasta kaksi koski SNCM:ää ja niistä toinen on tämän päätöksen kohteena. Näitä kahta ohjelmaa ei siis voida pitää objektiivisina vertailukohtina seuraavista syistä. SNCM ei voi vedota omiin aikaisempiin käytäntöihinsä tällä alalla perustellakseen riittävällä tavalla kyseisen toimintatavan vakiintuneisuutta. Vuoden 2002 sosiaaliohjelma liittyy ajanjaksoon, jolloin SNCM oli edelleen valtionyhtiö. Tuomioistuin asetti kuitenkin vertailukohdaksi saman toimialan yksityisyritykset. Tämän vuoksi komissio toteaa, että Marseillen sataman sosiaaliohjelmaa ei voida ottaa huomioon, sillä vuonna 2004 satama oli julkinen laitos eikä yksityinen yritys. Kun tarkastellaan kahta jäljellä olevaa sosiaaliohjelmaa eli Air Libin ja Eurostarin ohjelmaa, komissio toteaa, että kyse on rakenneuudistussuunnitelmista eikä selvitystilasuunnitelmista. Lisäksi komissio toteaa, että näiden kahden ohjelman mukaiset täydentävät korvaukset ovat keskimäärin puolet alhaisempia kuin SNCM:n keskimääräiset täydentävät korvaukset. |
| --- | --- |

(235)

SNCM toimitti 27 päivänä elokuuta 2013 päivätyssä viestissään uuden luettelon viidestä sosiaaliohjelmasta. Komissio arvioi, että tämän luettelon avulla ei pystytä osoittamaan, että täydentävien irtisanomiskorvausten maksaminen olisi vastaavanlaisissa olosuhteissa saman toimialan yksityisyritysten vakiintunut toimintatapa. Komissio toteaa ensiksi, että viidestä mainitusta ohjelmasta kaksi koski SNCM:ää ja niistä toinen on tämän päätöksen kohteena. Näitä kahta ohjelmaa ei siis voida pitää objektiivisina vertailukohtina seuraavista syistä. SNCM ei voi vedota omiin aikaisempiin käytäntöihinsä tällä alalla perustellakseen riittävällä tavalla kyseisen toimintatavan vakiintuneisuutta. Vuoden 2002 sosiaaliohjelma liittyy ajanjaksoon, jolloin SNCM oli edelleen valtionyhtiö. Tuomioistuin asetti kuitenkin vertailukohdaksi saman toimialan yksityisyritykset. Tämän vuoksi komissio toteaa, että Marseillen sataman sosiaaliohjelmaa ei voida ottaa huomioon, sillä vuonna 2004 satama oli julkinen laitos eikä yksityinen yritys. Kun tarkastellaan kahta jäljellä olevaa sosiaaliohjelmaa eli Air Libin ja Eurostarin ohjelmaa, komissio toteaa, että kyse on rakenneuudistussuunnitelmista eikä selvitystilasuunnitelmista. Lisäksi komissio toteaa, että näiden kahden ohjelman mukaiset täydentävät korvaukset ovat keskimäärin puolet alhaisempia kuin SNCM:n keskimääräiset täydentävät korvaukset.

| (236) | Lopuksi komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että Ranskan valtion toiminta olisi ollut perusteltua siksi, että se olisi saanut kohtuullisella todennäköisyydellä välillistä aineellista hyötyä edes pitkällä aikavälillä välttämällä yrityksen työmarkkinailmapiirin heikentymisen, koska selvitystilan tapauksessa yrityksen toiminnan odotetaan nimenomaan päättyvän. Väitettä laajemmasta hyödystä muiden valtionyhtiöiden työntekijöiden keskuudessa ei perustella riittävästi. Tämä käsitys vahvistuu entisestään jopa Ranskan viranomaisten esittämän maailmanlaajuista sijoittajaa koskevan perustelun myötä. Jos yritys maksaa erittäin suuria irtisanomiskorvauksia työntekijöilleen, se voi monimutkaistaa muiden samalle sijoittajalle kuuluvien yritysten mahdollisia rakenneuudistuksia. Ranskan viranomaiset eivät ole kvantifioineet niiden mahdollisten merkittävien työmarkkinakustannusten määrää, joihin ne vetoavat täydentävien irtisanomiskustannusten maksamisen perusteluna. |
| --- | --- |

(236)

Lopuksi komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että Ranskan valtion toiminta olisi ollut perusteltua siksi, että se olisi saanut kohtuullisella todennäköisyydellä välillistä aineellista hyötyä edes pitkällä aikavälillä välttämällä yrityksen työmarkkinailmapiirin heikentymisen, koska selvitystilan tapauksessa yrityksen toiminnan odotetaan nimenomaan päättyvän. Väitettä laajemmasta hyödystä muiden valtionyhtiöiden työntekijöiden keskuudessa ei perustella riittävästi. Tämä käsitys vahvistuu entisestään jopa Ranskan viranomaisten esittämän maailmanlaajuista sijoittajaa koskevan perustelun myötä. Jos yritys maksaa erittäin suuria irtisanomiskorvauksia työntekijöilleen, se voi monimutkaistaa muiden samalle sijoittajalle kuuluvien yritysten mahdollisia rakenneuudistuksia. Ranskan viranomaiset eivät ole kvantifioineet niiden mahdollisten merkittävien työmarkkinakustannusten määrää, joihin ne vetoavat täydentävien irtisanomiskustannusten maksamisen perusteluna.

| (237) | Ranskan viranomaiset ovat myös esittäneet, että selvitystilamenettely olisi kestänyt pidempään ja ollut mahdollisesti riskialttiimpi valtiolle osakkaana verrattuna SNCM:n luovuttamiseen negatiiviseen hintaan. Komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset eivät ole toimittaneet todisteita tästä riskistä. Ne eivät ole selittäneet, miksi yksityinen osakas olisi ottanut huomioon selvitystilamenettelyn keston. Ranskan viranomaisten mainitsema Frucona Kosice -asia (125) ei ole merkityksellinen käsiteltävänä olevassa tapauksessa, koska siinä kyse on yksityisen velkojan testistä. Selvitystilamenettelyn keston arviointi on merkityksellistä silloin, kun valtio Frucona Kosicen velkojana maksimoi saataviensa saannin hyväksymällä niiden osittaisen mutta välittömän takaisinmaksun, sillä muuten sen olisi pitänyt odottaa yrityksen selvitystilamenettelyn lopputulosta. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa tilanne on erilainen, sillä valtio on SNCM:n osakas eikä sen yksityinen velkoja. Koska SNCM:n selvitystilan tapauksessa varat eivät selvästikään riittäisi kattamaan velkoja, valtion olisi mahdotonta saada takaisin pääomasijoitustaan. Tästä syystä selvitystilamenettelyn kestolla ei ole merkitystä käsiteltävänä olevassa asiassa. |
| --- | --- |

(237)

Ranskan viranomaiset ovat myös esittäneet, että selvitystilamenettely olisi kestänyt pidempään ja ollut mahdollisesti riskialttiimpi valtiolle osakkaana verrattuna SNCM:n luovuttamiseen negatiiviseen hintaan. Komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset eivät ole toimittaneet todisteita tästä riskistä. Ne eivät ole selittäneet, miksi yksityinen osakas olisi ottanut huomioon selvitystilamenettelyn keston. Ranskan viranomaisten mainitsema Frucona Kosice -asia (125) ei ole merkityksellinen käsiteltävänä olevassa tapauksessa, koska siinä kyse on yksityisen velkojan testistä. Selvitystilamenettelyn keston arviointi on merkityksellistä silloin, kun valtio Frucona Kosicen velkojana maksimoi saataviensa saannin hyväksymällä niiden osittaisen mutta välittömän takaisinmaksun, sillä muuten sen olisi pitänyt odottaa yrityksen selvitystilamenettelyn lopputulosta. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa tilanne on erilainen, sillä valtio on SNCM:n osakas eikä sen yksityinen velkoja. Koska SNCM:n selvitystilan tapauksessa varat eivät selvästikään riittäisi kattamaan velkoja, valtion olisi mahdotonta saada takaisin pääomasijoitustaan. Tästä syystä selvitystilamenettelyn kestolla ei ole merkitystä käsiteltävänä olevassa asiassa.

| (238) | Ranskan viranomaiset eivät siis ole osoittaneet, että olisi perusteltua, että valtio ottaisi täydentävien korvausten aiheuttamat kustannukset vastattavakseen, kun se toimisi yksityisenä sijoittajana selvitystilamenettelyssä. |
| --- | --- |

(238)

Ranskan viranomaiset eivät siis ole osoittaneet, että olisi perusteltua, että valtio ottaisi täydentävien korvausten aiheuttamat kustannukset vastattavakseen, kun se toimisi yksityisenä sijoittajana selvitystilamenettelyssä.

| (239) | Tutkinnan tässä vaiheessa komission on määritettävä SNCM:n likvidaatioarvo ilman täydentäviä irtisanomiskorvauksia. |
| --- | --- |

(239)

Tutkinnan tässä vaiheessa komission on määritettävä SNCM:n likvidaatioarvo ilman täydentäviä irtisanomiskorvauksia.

b)   SNCM:n likvidaatioarvo

| (240) | Jälleenhankinta-arvoihin perustuvaa varojen arvoa koskevan menetelmän mukaan varat todetaan riittämättömiksi, kun reaalivarallisuuden taloudellinen arvo (joka on yleensä suurempi kuin nettomääräinen kirjanpitoarvo) ei kata todellisten velkojen taloudellista arvoa. |
| --- | --- |

(240)

Jälleenhankinta-arvoihin perustuvaa varojen arvoa koskevan menetelmän mukaan varat todetaan riittämättömiksi, kun reaalivarallisuuden taloudellinen arvo (joka on yleensä suurempi kuin nettomääräinen kirjanpitoarvo) ei kata todellisten velkojen taloudellista arvoa.

| (241) | Jotta varojen riittämättömyys voidaan todeta, komissio on käsiteltävänä olevassa asiassa asiantuntijansa (126) avustuksella vahvistanut, ettei SNCM:n omaisuuden arvo 30 päivänä syyskuuta 2005 riittänyt saatavien suorittamiseen etuoikeutetuille ja etuoikeudettomille velkojille. |
| --- | --- |

(241)

Jotta varojen riittämättömyys voidaan todeta, komissio on käsiteltävänä olevassa asiassa asiantuntijansa (126) avustuksella vahvistanut, ettei SNCM:n omaisuuden arvo 30 päivänä syyskuuta 2005 riittänyt saatavien suorittamiseen etuoikeutetuille ja etuoikeudettomille velkojille.

| (242) | Komissio katsoo, että nettovarallisuuden arvioiminen on yleisesti käytetty menetelmä arvioitaessa meriliikennealan yhtiöitä. Lisäksi se katsoo, että tämä menetelmä soveltuu erittäin hyvin SNCM:n tilanteeseen, koska sen pääosakkaalle yrityksen luovutuksen ainoana vaihtoehtona on selvitystilaan asetetun yrityksen hakeminen konkurssiin. |
| --- | --- |

(242)

Komissio katsoo, että nettovarallisuuden arvioiminen on yleisesti käytetty menetelmä arvioitaessa meriliikennealan yhtiöitä. Lisäksi se katsoo, että tämä menetelmä soveltuu erittäin hyvin SNCM:n tilanteeseen, koska sen pääosakkaalle yrityksen luovutuksen ainoana vaihtoehtona on selvitystilaan asetetun yrityksen hakeminen konkurssiin.

| (243) | Muiden arviointimenetelmien, erityisesti vapaiden operationaalisten diskontattujen kassavirtojen menetelmän, osalta komissio katsoo, että kyseisellä menetelmällä ei ole merkitystä tarkasteltavana olevassa SNCM:n mahdollisen selvitystilan tapauksessa, koska siinä oletetaan yrityksen toiminnan jatkuvan. |
| --- | --- |

(243)

Muiden arviointimenetelmien, erityisesti vapaiden operationaalisten diskontattujen kassavirtojen menetelmän, osalta komissio katsoo, että kyseisellä menetelmällä ei ole merkitystä tarkasteltavana olevassa SNCM:n mahdollisen selvitystilan tapauksessa, koska siinä oletetaan yrityksen toiminnan jatkuvan.

| (244) | Komissio pitää 30 päivää syyskuuta 2005 SNCM:n arvioinnin viitepäivänä, koska se on päivä, jona valinta ostotarjouksen hyväksymisen ja yrityksen selvitystilan välillä tosiasiallisesti suoritettiin. BCP:n valinnasta päätettiin 27 päivänä syyskuuta 2005. |
| --- | --- |

(244)

Komissio pitää 30 päivää syyskuuta 2005 SNCM:n arvioinnin viitepäivänä, koska se on päivä, jona valinta ostotarjouksen hyväksymisen ja yrityksen selvitystilan välillä tosiasiallisesti suoritettiin. BCP:n valinnasta päätettiin 27 päivänä syyskuuta 2005.

i)   SNCM:n omaisuuserien arvo

| 245. | Komissio panee erityisesti merkille, että SNCM:n osakas määritti yhdessä Ernst & Young -toimiston kanssa yrityksen selvitystilasta aiheutuvat kustannukset 30 päivänä syyskuuta 2005 (edellä mainittu CGMF:n raportti), ja Oddo Corporate Finance ja Paul Hastings laativat asiasta oman raporttinsa. Komissio muistuttaa, että Oddo-Hastingsin raportissa SNCM:n omaisuuden arvoksi esitetään 190,3 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

245.

Komissio panee erityisesti merkille, että SNCM:n osakas määritti yhdessä Ernst & Young -toimiston kanssa yrityksen selvitystilasta aiheutuvat kustannukset 30 päivänä syyskuuta 2005 (edellä mainittu CGMF:n raportti), ja Oddo Corporate Finance ja Paul Hastings laativat asiasta oman raporttinsa. Komissio muistuttaa, että Oddo-Hastingsin raportissa SNCM:n omaisuuden arvoksi esitetään 190,3 miljoonaa euroa.

| 246. | Laivoihin erikoistunut välittäjä, BRS, arvioi SNCM:n omistamien alusten (127) bruttomyyntiarvoksi 224 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2005. Oddon raportissa SNCM:n aluskannan arvoksi esitettiin 150,7 miljoonaa euroa hinnanalennusten (128), välityspalkkion (129) ja ennakoimattomien oikeudellisten kulujen (130) jälkeen.

  Taulukko 3


  Arvioita SNCM:n omaisuuserien arvosta 30 päivänä syyskuuta 2005 | Omaisuuden arvo
  Oddon raportissa
  miljoonina euroina | Omaisuuden arvo
  komission asiantuntijan mukaan
  miljoonina euroina |
| --- | --- | --- | --- |
| Aineettomat hyödykkeet | — | — |
| Aineelliset hyödykkeet | | |
| omistetut alukset | 150,7 | 151,7 |
| kiinteistöt

   (131) | 11,2 | 11,2 |
| Rahoitusomaisuus

   (132) | 32,7 | 38,3 |
| Käyttöomaisuus | 194,6 | 201,2 |
| Varastot | — | — |
| Ennakkomaksut | — | — |
| Saatavat asiakkailta | 0,8 | 0,8 |
| Muut saatavat

   (133) | 9,4 | 9,4 |
| Nettokassavarat | –14,5 | — |
| Siirtovelat ja ennakkomaksut | — | — |
| Muut omaisuuserät | –4,3 | 10,20 |
| Omaisuuserät yhteensä | 190,3 | 211,4 |
| Lähteet: | Oddo-Hastingsin raportti, komission asiantuntijan raportti |

246.

Laivoihin erikoistunut välittäjä, BRS, arvioi SNCM:n omistamien alusten (127) bruttomyyntiarvoksi 224 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2005. Oddon raportissa SNCM:n aluskannan arvoksi esitettiin 150,7 miljoonaa euroa hinnanalennusten (128), välityspalkkion (129) ja ennakoimattomien oikeudellisten kulujen (130) jälkeen.

Taulukko 3

Arvioita SNCM:n omaisuuserien arvosta 30 päivänä syyskuuta 2005

Omaisuuden arvo

Oddon raportissa

miljoonina euroina

Omaisuuden arvo

komission asiantuntijan mukaan

miljoonina euroina

Aineettomat hyödykkeet

—

—

Aineelliset hyödykkeet

omistetut alukset

150,7

151,7

kiinteistöt

   (131)

11,2

11,2

Rahoitusomaisuus

   (132)

32,7

38,3

Käyttöomaisuus

194,6

201,2

Varastot

—

—

Ennakkomaksut

—

—

Saatavat asiakkailta

0,8

0,8

Muut saatavat

   (133)

9,4

9,4

Nettokassavarat

–14,5

—

Siirtovelat ja ennakkomaksut

—

—

Muut omaisuuserät

–4,3

10,20

Omaisuuserät yhteensä

190,3

211,4

Lähteet:

Oddo-Hastingsin raportti, komission asiantuntijan raportti

| (247) | Yllä olevasta taulukosta komissio panee merkille, että aluskanta muodostaa merkittävimmän osan yrityksen omaisuuden arvosta. Komission asiantuntija totesi vertailuanalyysin (niissä kohdin, joissa se oli mahdollinen) perusteella, että alusten bruttomyyntiarvoon sovellettava hinnanalennus ja ennakoimattomat oikeudelliset kulut olivat asianmukaisia. Näin ollen asiantuntija ei nähnyt mitään syytä hylätä Ranskan viranomaisten esittämää arviota aluskannan arvosta. |
| --- | --- |

(247)

Yllä olevasta taulukosta komissio panee merkille, että aluskanta muodostaa merkittävimmän osan yrityksen omaisuuden arvosta. Komission asiantuntija totesi vertailuanalyysin (niissä kohdin, joissa se oli mahdollinen) perusteella, että alusten bruttomyyntiarvoon sovellettava hinnanalennus ja ennakoimattomat oikeudelliset kulut olivat asianmukaisia. Näin ollen asiantuntija ei nähnyt mitään syytä hylätä Ranskan viranomaisten esittämää arviota aluskannan arvosta.

| (248) | Komissio pitää hinnanalennusta yhdenmukaisena niiden alennusten kanssa, joita aluksista myönnetään, kun ne myydään konkurssin yhteydessä. Komission asiantuntijan mukaan esimerkiksi Oostende–Ramsgate -linjalla liikennöivä belgialainen Régie des Transports Maritimes luopui vuonna 1997 kahdesta autolautasta noin 35 prosentin ja 45 prosentin hinnanalennuksella. Tuoreempana esimerkkinä Festival Cruises luopui kolmesta risteilyaluksesta keskimäärin 20 prosentin hinnanalennuksella. Samankaltaisissa tilanteissa todetut hinnanalennukset ovat siis samansuuruisia kuin ne, joita Ranskan viranomaiset ovat soveltaneet käsiteltävänä olevassa tapauksessa. |
| --- | --- |

(248)

Komissio pitää hinnanalennusta yhdenmukaisena niiden alennusten kanssa, joita aluksista myönnetään, kun ne myydään konkurssin yhteydessä. Komission asiantuntijan mukaan esimerkiksi Oostende–Ramsgate -linjalla liikennöivä belgialainen Régie des Transports Maritimes luopui vuonna 1997 kahdesta autolautasta noin 35 prosentin ja 45 prosentin hinnanalennuksella. Tuoreempana esimerkkinä Festival Cruises luopui kolmesta risteilyaluksesta keskimäärin 20 prosentin hinnanalennuksella. Samankaltaisissa tilanteissa todetut hinnanalennukset ovat siis samansuuruisia kuin ne, joita Ranskan viranomaiset ovat soveltaneet käsiteltävänä olevassa tapauksessa.

| (249) | Koska markkinoilla ei ole tehty mitään vastaavaa liiketoimea, komissio katsoo, että ennakoimattomien oikeudellisten kulujen perustelut ovat yhdenmukaisia sen kanssa, että melko tarkoin rajattuun käyttöön tarkoitettujen alusten markkinat ovat kapeat. |
| --- | --- |

(249)

Koska markkinoilla ei ole tehty mitään vastaavaa liiketoimea, komissio katsoo, että ennakoimattomien oikeudellisten kulujen perustelut ovat yhdenmukaisia sen kanssa, että melko tarkoin rajattuun käyttöön tarkoitettujen alusten markkinat ovat kapeat.

| (250) | Komissio panee myös merkille, että sen riippumaton asiantuntija on tarkistanut ylöspäin rahoitusomaisuuden arvoa, erityisesti SNCM:n osakkuutta CMN:ssä (21,8 miljoonasta eurosta 28 miljoonaan euroon). Kun otetaan huomioon, että Stef-TFE on esittänyt komissiolle tämän tutkinnan yhteydessä tarjouksen ostaa kyseiset osakkeet 35,2 miljoonalla eurolla, komissio katsoo, että yhtiön selvitystilan yhteydessä on kohtuullista arvioida SNCM:n CMN:ssä omistamien osakkeiden arvoksi 28 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(250)

Komissio panee myös merkille, että sen riippumaton asiantuntija on tarkistanut ylöspäin rahoitusomaisuuden arvoa, erityisesti SNCM:n osakkuutta CMN:ssä (21,8 miljoonasta eurosta 28 miljoonaan euroon). Kun otetaan huomioon, että Stef-TFE on esittänyt komissiolle tämän tutkinnan yhteydessä tarjouksen ostaa kyseiset osakkeet 35,2 miljoonalla eurolla, komissio katsoo, että yhtiön selvitystilan yhteydessä on kohtuullista arvioida SNCM:n CMN:ssä omistamien osakkeiden arvoksi 28 miljoonaa euroa.

| (251) | Komission asiantuntija ei esittänyt erityisiä huomioita muista omaisuuseristä esitetyistä arvioista. Hän ei kuitenkaan hyväksynyt omaisuuden kohtaa ”nettokassavarat”, koska se osoittaa tappiota. Komissio on samaa mieltä siitä, että kyseinen kohta kuuluu SNCM:n vastuisiin. |
| --- | --- |

(251)

Komission asiantuntija ei esittänyt erityisiä huomioita muista omaisuuseristä esitetyistä arvioista. Hän ei kuitenkaan hyväksynyt omaisuuden kohtaa ”nettokassavarat”, koska se osoittaa tappiota. Komissio on samaa mieltä siitä, että kyseinen kohta kuuluu SNCM:n vastuisiin.

| (252) | Mukautusten jälkeen komissio arvioi, että SNCM:n omaisuuden arvo oli 211,4 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2005. |
| --- | --- |

(252)

Mukautusten jälkeen komissio arvioi, että SNCM:n omaisuuden arvo oli 211,4 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2005.

ii)   SNCM:n vastuiden arviointi

| (253) | Komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset esittävät etuoikeutettujen saatavien määräksi 153,8 miljoonaa euroa ja muiden saatavien määräksi 170,9 miljoonaa euroa (lukuun ottamatta täydentäviä irtisanomiskorvauksia). |
| --- | --- |

(253)

Komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset esittävät etuoikeutettujen saatavien määräksi 153,8 miljoonaa euroa ja muiden saatavien määräksi 170,9 miljoonaa euroa (lukuun ottamatta täydentäviä irtisanomiskorvauksia).

| (254) | Kun tarkastellaan erityisesti työmarkkinavastuita, Ranskan viranomaiset ovat arvioineet sopimusperusteisen sosiaaliohjelman kustannuksiksi [70–80] (60) miljoonaa euroa. Sopimusperusteiset sosiaaliohjelmaan liittyvät kustannukset on laskettu yksilökohtaisesti kunkin palkansaajan osalta työsopimuksen luonteen (toistaiseksi voimassa oleva työsopimus, määräaikainen työsopimus), sovellettavien määräysten ja työehtosopimusten (laivahenkilöstö, maahenkilöstö ja päällystö), palvelusvuosien, luokituksen ja palkan perusteella. Määrä sisältää erorahat ([20–30] (60) miljoonaa euroa), irtisanomisajan korvaukset ([0–10] (60) miljoonaa euroa), tavanomaiset irtisanomiskorvaukset ([30–40] (60) miljoonaa euroa) ja Delalande-maksun ([0–10] (60) miljoonaa euroa) (134). |
| --- | --- |

(254)

Kun tarkastellaan erityisesti työmarkkinavastuita, Ranskan viranomaiset ovat arvioineet sopimusperusteisen sosiaaliohjelman kustannuksiksi [70–80] (60) miljoonaa euroa. Sopimusperusteiset sosiaaliohjelmaan liittyvät kustannukset on laskettu yksilökohtaisesti kunkin palkansaajan osalta työsopimuksen luonteen (toistaiseksi voimassa oleva työsopimus, määräaikainen työsopimus), sovellettavien määräysten ja työehtosopimusten (laivahenkilöstö, maahenkilöstö ja päällystö), palvelusvuosien, luokituksen ja palkan perusteella. Määrä sisältää erorahat ([20–30] (60) miljoonaa euroa), irtisanomisajan korvaukset ([0–10] (60) miljoonaa euroa), tavanomaiset irtisanomiskorvaukset ([30–40] (60) miljoonaa euroa) ja Delalande-maksun ([0–10] (60) miljoonaa euroa) (134).

| (255) | Sosiaaliohjelman muut kuin sopimusperusteiset kustannukset ovat Ranskan viranomaisten mukaan noin [30–40] (60) miljoonaa euroa. Näihin sosiaaliohjelman kustannuksiin kuuluvat kaikki SNCM:n irtisanomisia koskeviin lakisääteisiin ja sääntömääräisiin velvollisuuksiin liittyvät toimenpiteet (135) ja sopimusperusteiseen sosiaaliohjelmaan liittyvät välilliset kustannukset (136). |
| --- | --- |

(255)

Sosiaaliohjelman muut kuin sopimusperusteiset kustannukset ovat Ranskan viranomaisten mukaan noin [30–40] (60) miljoonaa euroa. Näihin sosiaaliohjelman kustannuksiin kuuluvat kaikki SNCM:n irtisanomisia koskeviin lakisääteisiin ja sääntömääräisiin velvollisuuksiin liittyvät toimenpiteet (135) ja sopimusperusteiseen sosiaaliohjelmaan liittyvät välilliset kustannukset (136).

| (256) | Tärkeimpien käyttösopimusten purkamisen kustannukset liittyvät lähinnä 7,4 miljoonan euron pankkitakaukseen, joka on annettu takeeksi siitä, että SNCM täyttää moitteettomasti julkisen palvelun velvoitteensa, sekä sopimussakkoon, joka on 2 prosenttia 63 miljoonan euron viitekorvauksesta vuonna 2005 eli noin 1,2 miljoonaa euroa, jos sopimuskumppani ei täytä velvoitteitaan. |
| --- | --- |

(256)

Tärkeimpien käyttösopimusten purkamisen kustannukset liittyvät lähinnä 7,4 miljoonan euron pankkitakaukseen, joka on annettu takeeksi siitä, että SNCM täyttää moitteettomasti julkisen palvelun velvoitteensa, sekä sopimussakkoon, joka on 2 prosenttia 63 miljoonan euron viitekorvauksesta vuonna 2005 eli noin 1,2 miljoonaa euroa, jos sopimuskumppani ei täytä velvoitteitaan.

| (257) | Leasing-sopimuksella hankittujen alusten luovutukseen liittyvistä nettovastuista (137) Ranskan viranomaiset korostavat, että laivoihin erikoistunut välittäjä BRS arvioi tiettyjen oletusten (138) perusteella luovutusten nettotuotoksi 144,8 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2005 hinnanalennuksen, välityspalkkion ja kuljetusmaksujen jälkeen. Kun verosäästöt ja pankkivelat ovat yhteensä 193,5 miljoonaa euroa, leasing-sopimuksella hankittuihin aluksiin liittyväksi pankkivelaksi jää 48,7 miljoonaa euroa.

  Taulukko 4


  Arvioita SNCM:n vastuiden arvosta 30 päivänä syyskuuta 2005 | Vastuiden arvo
  Oddon raportissa
  miljoonina euroina | Vastuiden arvo
  komission asiantuntijan mukaan
  miljoonina euroina |
| --- | --- | --- | --- |
| Etuoikeutetut velat: | | |
| työmarkkinakorvaukset ja verovelat | [20–30]* | [20–30]* |
| Velat, joiden vakuutena on omaisuutta

   (139) | 15,9 | 15,9 |
| Sopimusperusteiset sosiaaliohjelman kustannukset | [70–80]* | [70–80]* |
| Eläkerahastojen kustannukset

   (140) | 10,2 | 10,2 |
| Selvitystilasta aiheutuvat kustannukset | 4,7 | 4,7 |
| Toiminnan lisätappiot

   (141) | 26,5 | 26,5 |
| Etuoikeutettujen velkojien saatavien suorittaminen | 153,8 | 153,8 |
| Etuoikeudettomat saatavat

   (142) | 69,7 | 84,2 |
| Sosiaaliohjelman muut kuin sopimusperusteiset kustannukset | [30–40]* | [30–40]* |
| Tärkeimpien käyttösopimusten purkamisen kustannukset | [10–20]* | [10–20]* |
| Leasing-sopimuksella hankittujen alusten luovutuksen lisäkustannukset | 48,7 | 48,7 |
| Etuoikeudettomien velkojien saatavien suorittaminen | 170,9 | 181,1 |
| Lähteet: | Oddo-Hastingsin raportti, komission asiantuntijan raportti |

(257)

Leasing-sopimuksella hankittujen alusten luovutukseen liittyvistä nettovastuista (137) Ranskan viranomaiset korostavat, että laivoihin erikoistunut välittäjä BRS arvioi tiettyjen oletusten (138) perusteella luovutusten nettotuotoksi 144,8 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2005 hinnanalennuksen, välityspalkkion ja kuljetusmaksujen jälkeen. Kun verosäästöt ja pankkivelat ovat yhteensä 193,5 miljoonaa euroa, leasing-sopimuksella hankittuihin aluksiin liittyväksi pankkivelaksi jää 48,7 miljoonaa euroa.

Taulukko 4

Arvioita SNCM:n vastuiden arvosta 30 päivänä syyskuuta 2005

Vastuiden arvo

Oddon raportissa

miljoonina euroina

Vastuiden arvo

komission asiantuntijan mukaan

miljoonina euroina

Etuoikeutetut velat:

työmarkkinakorvaukset ja verovelat

[20–30]*

[20–30]*

Velat, joiden vakuutena on omaisuutta

   (139)

15,9

15,9

Sopimusperusteiset sosiaaliohjelman kustannukset

[70–80]*

[70–80]*

Eläkerahastojen kustannukset

   (140)

10,2

10,2

Selvitystilasta aiheutuvat kustannukset

4,7

4,7

Toiminnan lisätappiot

   (141)

26,5

26,5

Etuoikeutettujen velkojien saatavien suorittaminen

153,8

153,8

Etuoikeudettomat saatavat

   (142)

69,7

84,2

Sosiaaliohjelman muut kuin sopimusperusteiset kustannukset

[30–40]*

[30–40]*

Tärkeimpien käyttösopimusten purkamisen kustannukset

[10–20]*

[10–20]*

Leasing-sopimuksella hankittujen alusten luovutuksen lisäkustannukset

48,7

48,7

Etuoikeudettomien velkojien saatavien suorittaminen

170,9

181,1

Lähteet:

Oddo-Hastingsin raportti, komission asiantuntijan raportti

| (258) | Komissio panee merkille, että työmarkkinakorvaukset muodostavat suurimman osan SNCM:n vastuista. Komission asiantuntija on tarkistanut sosiaaliohjelman kaikkien sopimusperusteisten kustannusten laskentakaavat kyselyjen avulla, eikä hän ole todennut mitään poikkeavuuksia tai virheitä. Tarkistuksen perusteella komissio pitää asianmukaisena [70–80] (60) miljoonan euron määrää, jonka Ranskan viranomaiset ovat esittäneet sosiaaliohjelman sopimusperusteisiksi kustannuksiksi. |
| --- | --- |

(258)

Komissio panee merkille, että työmarkkinakorvaukset muodostavat suurimman osan SNCM:n vastuista. Komission asiantuntija on tarkistanut sosiaaliohjelman kaikkien sopimusperusteisten kustannusten laskentakaavat kyselyjen avulla, eikä hän ole todennut mitään poikkeavuuksia tai virheitä. Tarkistuksen perusteella komissio pitää asianmukaisena [70–80] (60) miljoonan euron määrää, jonka Ranskan viranomaiset ovat esittäneet sosiaaliohjelman sopimusperusteisiksi kustannuksiksi.

| (259) | Komissio pitää toiminnan lisätappioiden arviota varovaisena, kun otetaan huomioon, että kauppalain L.622–10 §:n ja 27 päivänä joulukuuta 1985 annetun asetuksen nro 85–1388 119–2 §:n nojalla kauppatuomioistuin voi määrätä SNCM:n jatkamaan toimintaa kahden kuukauden ajan ja syyttäjän pyynnöstä vielä kahden kuukauden ajan julkisen palvelun velvoitteen johdosta. |
| --- | --- |

(259)

Komissio pitää toiminnan lisätappioiden arviota varovaisena, kun otetaan huomioon, että kauppalain L.622–10 §:n ja 27 päivänä joulukuuta 1985 annetun asetuksen nro 85–1388 119–2 §:n nojalla kauppatuomioistuin voi määrätä SNCM:n jatkamaan toimintaa kahden kuukauden ajan ja syyttäjän pyynnöstä vielä kahden kuukauden ajan julkisen palvelun velvoitteen johdosta.

| (260) | Komission asiantuntija ei ole esittänyt erityisiä vastaväitteitä etuoikeudettomista saatavista. Hän on kuitenkin korjannut 69,7 miljoonan euron määrää 14,5 miljoonan euron nettokassavaroilla, jotka siirrettiin omaisuuserien puolelta. Komission mielestä tämä korjaus vastaa SNCM:n omaisuuserien arvon arvioinnissa tehtyä muutosta. |
| --- | --- |

(260)

Komission asiantuntija ei ole esittänyt erityisiä vastaväitteitä etuoikeudettomista saatavista. Hän on kuitenkin korjannut 69,7 miljoonan euron määrää 14,5 miljoonan euron nettokassavaroilla, jotka siirrettiin omaisuuserien puolelta. Komission mielestä tämä korjaus vastaa SNCM:n omaisuuserien arvon arvioinnissa tehtyä muutosta.

| (261) | Sosiaaliohjelman muiden kuin sopimusperusteisten kustannusten osalta (lukuun ottamatta täydentäviä irtisanomiskorvauksia) komission asiantuntija arvioi oikeudenkäyntien kustannuksiksi [0–5] (60) miljoonaa euroa Ranskan viranomaisten esittämän [0–10] (60) miljoonan euron sijasta. Tässä yhteydessä komissio pitää varmana, että ammattiyhdistykset vaativat määräaikaisten sopimusten muuttamista vakituisiksi työsopimuksiksi (143), mutta lukuun tulisi sen mukaan sisällyttää vain ne määräaikaiset työntekijät, joiden kohdalla tämä riski on lähes varma (eli 150 määräaikaista työntekijää). Kun oletetaan, että ensimmäiseen ryhmään kuuluvien [100–120] (60) määräaikaisen työntekijän bruttokuukausipalkka on [2 000–2 500] (60) euroa ja heille korvataan 9 kuukauden palkka, ja toisen ryhmän [50–70] (60) määräaikaiselle työntekijälle korvataan 6 kuukauden palkka, määräksi saadaan [0–10] (60) miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(261)

Sosiaaliohjelman muiden kuin sopimusperusteisten kustannusten osalta (lukuun ottamatta täydentäviä irtisanomiskorvauksia) komission asiantuntija arvioi oikeudenkäyntien kustannuksiksi [0–5] (60) miljoonaa euroa Ranskan viranomaisten esittämän [0–10] (60) miljoonan euron sijasta. Tässä yhteydessä komissio pitää varmana, että ammattiyhdistykset vaativat määräaikaisten sopimusten muuttamista vakituisiksi työsopimuksiksi (143), mutta lukuun tulisi sen mukaan sisällyttää vain ne määräaikaiset työntekijät, joiden kohdalla tämä riski on lähes varma (eli 150 määräaikaista työntekijää). Kun oletetaan, että ensimmäiseen ryhmään kuuluvien [100–120] (60) määräaikaisen työntekijän bruttokuukausipalkka on [2 000–2 500] (60) euroa ja heille korvataan 9 kuukauden palkka, ja toisen ryhmän [50–70] (60) määräaikaiselle työntekijälle korvataan 6 kuukauden palkka, määräksi saadaan [0–10] (60) miljoonaa euroa.

| (262) | Komissio katsoo, että leasing-sopimuksella hankittujen alusten luovutukseen liittyvien nettovastuiden laskennan pohjana olevat oletukset ovat perusteltuja, erityisesti kun taloudellisten yhteenliittymien sopimuksissa rajoitetaan kolmansien osapuolien tukia SNCM:lle ja asetetaan veroetujen edellytykseksi alusten purjehtiminen Ranskan lipun alla. Leasing-sopimuksella hankittujen alusten yhteydessä ei myöskään voida soveltaa ennakoimattomia oikeudellisia kuluja, koska nämä alukset ovat taloudellisten yhteenliittymien velkojapankkien luovuttamia. Tämän vuoksi komissio katsoo aiheelliseksi, että 30 päivänä syyskuuta 2005 ja aluksen tosiasiallisen luovutuspäivämäärän välisenä aikana otetaan huomioon kuljetusmaksu. |
| --- | --- |

(262)

Komissio katsoo, että leasing-sopimuksella hankittujen alusten luovutukseen liittyvien nettovastuiden laskennan pohjana olevat oletukset ovat perusteltuja, erityisesti kun taloudellisten yhteenliittymien sopimuksissa rajoitetaan kolmansien osapuolien tukia SNCM:lle ja asetetaan veroetujen edellytykseksi alusten purjehtiminen Ranskan lipun alla. Leasing-sopimuksella hankittujen alusten yhteydessä ei myöskään voida soveltaa ennakoimattomia oikeudellisia kuluja, koska nämä alukset ovat taloudellisten yhteenliittymien velkojapankkien luovuttamia. Tämän vuoksi komissio katsoo aiheelliseksi, että 30 päivänä syyskuuta 2005 ja aluksen tosiasiallisen luovutuspäivämäärän välisenä aikana otetaan huomioon kuljetusmaksu.

| (263) | Edellä esitetyn perusteella komissio arvioi, että 30 päivänä syyskuuta 2005 SNCM:n velkojien etuoikeutetut saatavat olivat yhteensä 153,8 miljoonaa euroa ja etuoikeudettomat saatavat 181,1 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(263)

Edellä esitetyn perusteella komissio arvioi, että 30 päivänä syyskuuta 2005 SNCM:n velkojien etuoikeutetut saatavat olivat yhteensä 153,8 miljoonaa euroa ja etuoikeudettomat saatavat 181,1 miljoonaa euroa.

iii)   Omaisuuserien riittämättömyys

| (264) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että 30 päivänä syyskuuta 2005 SNCM:n omaisuuserien arvo (211,4 miljoonaa euroa) ei riittänyt kattamaan etuoikeutettujen velkojien saatavia (153,8 miljoonaa euroa) ja etuoikeudettomien velkojien saatavia (181,1 miljoonaa euroa), sillä velkojen kokonaismäärä oli 334,9 miljoonaa euroa. Omaisuuserien vajaus on siis noin 123,5 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(264)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että 30 päivänä syyskuuta 2005 SNCM:n omaisuuserien arvo (211,4 miljoonaa euroa) ei riittänyt kattamaan etuoikeutettujen velkojien saatavia (153,8 miljoonaa euroa) ja etuoikeudettomien velkojien saatavia (181,1 miljoonaa euroa), sillä velkojen kokonaismäärä oli 334,9 miljoonaa euroa. Omaisuuserien vajaus on siis noin 123,5 miljoonaa euroa.

c)   Vastuiden määrääminen valtion vastattavaksi

| (265) | Komissio tarkasteli myös Ranskan viranomaisten ja SNCM:n väitettä, jonka mukaan valtio voitaisiin enemmistöosakkaana määrätä vastaamaan vastuista, jos yritys asetettaisiin selvitystilaan. Yksi asianomainen osapuoli eli CFF on kiistänyt Ranskan viranomaisten mainitseman kansallisen oikeuskäytännön sovellettavuuden käsiteltävänä olevassa asiassa. CFF katsoo, että kun kyse on Rouenin muutoksenhakutuomioistuimen oikeuskäytännöstä asiassa Aspocom Group Oyj, tuomioistuin tuomitsi suomalaisen emoyhtiön maksamaan selvitystilaan asetetun ranskalaisen tytäryhtiönsä työntekijöille korvauksia, koska näistä korvauksista oli määrätty sosiaaliohjelmassa emoyhtiön vahvistaman yhtiötason työehtosopimuksen perusteella, mutta niitä ei ollut maksettu. |
| --- | --- |

(265)

Komissio tarkasteli myös Ranskan viranomaisten ja SNCM:n väitettä, jonka mukaan valtio voitaisiin enemmistöosakkaana määrätä vastaamaan vastuista, jos yritys asetettaisiin selvitystilaan. Yksi asianomainen osapuoli eli CFF on kiistänyt Ranskan viranomaisten mainitseman kansallisen oikeuskäytännön sovellettavuuden käsiteltävänä olevassa asiassa. CFF katsoo, että kun kyse on Rouenin muutoksenhakutuomioistuimen oikeuskäytännöstä asiassa Aspocom Group Oyj, tuomioistuin tuomitsi suomalaisen emoyhtiön maksamaan selvitystilaan asetetun ranskalaisen tytäryhtiönsä työntekijöille korvauksia, koska näistä korvauksista oli määrätty sosiaaliohjelmassa emoyhtiön vahvistaman yhtiötason työehtosopimuksen perusteella, mutta niitä ei ollut maksettu.

| (266) | Ranskan viranomaiset arvioivat, että Ranskan valtio olisi osakkeenomistajana joutunut vastaamaan CGMF:n kautta yhteensä 321,1–361 miljoonasta eurosta 30 päivänä syyskuuta 2005. Viranomaisten mukaan tässä arviossa otetaan huomioon muun muassa riski siitä, että Ranskan valtio määrätään vastaamaan vastuista, jos tuomioistuin katsoisi sen tosiasiallisesti johtaneen SNCM:ää, ja riski siitä, että valtio tuomitaan maksamaan irtisanotuille työntekijöille täydentäviä irtisanomiskorvauksia. Ranskan viranomaisten mielestä nämä riskit on sisällytettävä SNCM:n mahdollisen selvitystilan kustannusten laskelmaan. |
| --- | --- |

(266)

Ranskan viranomaiset arvioivat, että Ranskan valtio olisi osakkeenomistajana joutunut vastaamaan CGMF:n kautta yhteensä 321,1–361 miljoonasta eurosta 30 päivänä syyskuuta 2005. Viranomaisten mukaan tässä arviossa otetaan huomioon muun muassa riski siitä, että Ranskan valtio määrätään vastaamaan vastuista, jos tuomioistuin katsoisi sen tosiasiallisesti johtaneen SNCM:ää, ja riski siitä, että valtio tuomitaan maksamaan irtisanotuille työntekijöille täydentäviä irtisanomiskorvauksia. Ranskan viranomaisten mielestä nämä riskit on sisällytettävä SNCM:n mahdollisen selvitystilan kustannusten laskelmaan.

| (267) | Näin ollen on arvioitava tosiasialliset kustannukset, jotka SNCM:n konkurssista olisi todennäköisesti aiheutunut Ranskalle osakkeenomistajana, jotta voitaisiin määritellä, olisiko asiantunteva osakkeenomistaja näiden kustannusten suuruuden johdosta mieluummin myynyt välittömästi tytäryhtiönsä 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan kuin ottanut riskin siitä, että hänet tuomitaan maksamaan kyseiset kustannukset. |
| --- | --- |

(267)

Näin ollen on arvioitava tosiasialliset kustannukset, jotka SNCM:n konkurssista olisi todennäköisesti aiheutunut Ranskalle osakkeenomistajana, jotta voitaisiin määritellä, olisiko asiantunteva osakkeenomistaja näiden kustannusten suuruuden johdosta mieluummin myynyt välittömästi tytäryhtiönsä 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan kuin ottanut riskin siitä, että hänet tuomitaan maksamaan kyseiset kustannukset.

| (268) | Ranskan lainsäädännön mukaan konkurssissa olevan yhtiön selvittäjä voi nostaa yhtiön entisiä johtajia vastaan korvauskanteen ja vaatia niitä vastaamaan vastuista, jos pelastamissuunnitelma puretaan tai yritykseen sovelletaan akordi- tai konkurssimenettelyä (144). |
| --- | --- |

(268)

Ranskan lainsäädännön mukaan konkurssissa olevan yhtiön selvittäjä voi nostaa yhtiön entisiä johtajia vastaan korvauskanteen ja vaatia niitä vastaamaan vastuista, jos pelastamissuunnitelma puretaan tai yritykseen sovelletaan akordi- tai konkurssimenettelyä (144).

| (269) | Konkurssissa olevan yhtiön entisiä johtajia vastaan nostetun korvauskanteen perusteena on tarve palauttaa ennalleen yhtiön omaisuus, mikä kuuluu selvittäjän tehtäviin. |
| --- | --- |

(269)

Konkurssissa olevan yhtiön entisiä johtajia vastaan nostetun korvauskanteen perusteena on tarve palauttaa ennalleen yhtiön omaisuus, mikä kuuluu selvittäjän tehtäviin.

| (270) | Ranskan viranomaiset ovat vakuuttaneet useissa komissiolle lähettämissään kirjeissä, että on erittäin todennäköistä, että kansallinen tuomioistuin tuomitsee valtion vastaamaan johtamansa yrityksen vastuista ja että tämä oletus on sisällytettävä SNCM:n mahdollisen selvitystilan kustannusten laskelmaan. |
| --- | --- |

(270)

Ranskan viranomaiset ovat vakuuttaneet useissa komissiolle lähettämissään kirjeissä, että on erittäin todennäköistä, että kansallinen tuomioistuin tuomitsee valtion vastaamaan johtamansa yrityksen vastuista ja että tämä oletus on sisällytettävä SNCM:n mahdollisen selvitystilan kustannusten laskelmaan.

| (271) | SNCM esitti 28 päivänä helmikuuta 2008 toimittamissaan asiakirjoissa Baker & McKenzien raportin, jossa arvioidaan Ranskan valtiota vastaan nostettavan korvauskanteen oikeudellisia seurauksia. Raportissa todetaan, että asiaa käsittelevä kauppatuomioistuin pitäisi erittäin todennäköisesti Ranskaa vastuullisena ja tuomitsisi sen vastaamaan kaikista SNCM:n työmarkkinakorvauksista. |
| --- | --- |

(271)

SNCM esitti 28 päivänä helmikuuta 2008 toimittamissaan asiakirjoissa Baker & McKenzien raportin, jossa arvioidaan Ranskan valtiota vastaan nostettavan korvauskanteen oikeudellisia seurauksia. Raportissa todetaan, että asiaa käsittelevä kauppatuomioistuin pitäisi erittäin todennäköisesti Ranskaa vastuullisena ja tuomitsisi sen vastaamaan kaikista SNCM:n työmarkkinakorvauksista.

| (272) | Asiaa koskevassa lainsäädännössä säädetään, että selvitystilassa olevan yhtiön työmarkkinakorvaukset voidaan siirtää yhtiön entisten tosiasiallisten tai oikeudellisten johtajien vastuulle, jos neljä edellytystä täyttyy. |
| --- | --- |

(272)

Asiaa koskevassa lainsäädännössä säädetään, että selvitystilassa olevan yhtiön työmarkkinakorvaukset voidaan siirtää yhtiön entisten tosiasiallisten tai oikeudellisten johtajien vastuulle, jos neljä edellytystä täyttyy.

i)   Valtion tunnustaminen konkurssimenettelyssä olevan yrityksen lailliseksi tai tosiasialliseksi johtajaksi

| (273) | SNCM:n toimittaman Baker & McKenzien raportin perusteella komissio päättelee, että [...] (60). Edellä mainitussa raportissa pyritään osoittamaan vakiintuneen oikeuskäytännön (145) perusteella, että valtio oli toteuttanut [...] (60) toistuvasti. Kyseisen raportin mukaan valtio on tehnyt [...] (60) päätöksiä. Lisäksi vaikuttaa siltä, että yrityksen johtoelimet [...] (60). Valtio on myös [...] (60). |
| --- | --- |

(273)

SNCM:n toimittaman Baker & McKenzien raportin perusteella komissio päättelee, että [...] (60). Edellä mainitussa raportissa pyritään osoittamaan vakiintuneen oikeuskäytännön (145) perusteella, että valtio oli toteuttanut [...] (60) toistuvasti. Kyseisen raportin mukaan valtio on tehnyt [...] (60) päätöksiä. Lisäksi vaikuttaa siltä, että yrityksen johtoelimet [...] (60). Valtio on myös [...] (60).

| (274) | Lisäksi komissio toteaa, että 28 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyissä kirjeissään Ranskan viranomaiset eivät vastustaneet [...] (60). Ranskan viranomaiset esittävät itse 20 päivänä marraskuuta 2006 päivätyssä kirjeessään, että tuomioistuin [...] (60) yrityksen. |
| --- | --- |

(274)

Lisäksi komissio toteaa, että 28 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyissä kirjeissään Ranskan viranomaiset eivät vastustaneet [...] (60). Ranskan viranomaiset esittävät itse 20 päivänä marraskuuta 2006 päivätyssä kirjeessään, että tuomioistuin [...] (60) yrityksen.

| (275) | Komissio kuitenkin katsoo, ettei Ranskan viranomaisten valtiontukimenettelyn yhteydessä 20 päivänä marraskuuta 2006 esittämää ilmoitusta voida pitää oikeudellisesti riittävänä näyttönä siitä, että tuomioistuin olisi katsonut kansalliset viranomaiset kyseisten toimenpiteiden kohteena olleen yrityksen tosiasiallisiksi johtajiksi, tai siitä, kuinka todennäköistä tämä olisi ollut. |
| --- | --- |

(275)

Komissio kuitenkin katsoo, ettei Ranskan viranomaisten valtiontukimenettelyn yhteydessä 20 päivänä marraskuuta 2006 esittämää ilmoitusta voida pitää oikeudellisesti riittävänä näyttönä siitä, että tuomioistuin olisi katsonut kansalliset viranomaiset kyseisten toimenpiteiden kohteena olleen yrityksen tosiasiallisiksi johtajiksi, tai siitä, kuinka todennäköistä tämä olisi ollut.

| (276) | Erityisesti ei ole näyttöä siitä, että valtion tekemä lopullinen päätös poikkeaisi huomattavasti valtion käytännöstä sen johtaessa osakkuuksiaan. Jopa Baker & McKenzien raportissa muistutetaan siitä, että valtion toivottavan osallistumisen aste osakkuuksien johtamiseen aiheuttaa jatkuvasti kiistaa, ja mainitsee [...] (60) erittäin vahvan roolin. |
| --- | --- |

(276)

Erityisesti ei ole näyttöä siitä, että valtion tekemä lopullinen päätös poikkeaisi huomattavasti valtion käytännöstä sen johtaessa osakkuuksiaan. Jopa Baker & McKenzien raportissa muistutetaan siitä, että valtion toivottavan osallistumisen aste osakkuuksien johtamiseen aiheuttaa jatkuvasti kiistaa, ja mainitsee [...] (60) erittäin vahvan roolin.

| (277) | Valtion ja SNCM:n mainitsemia kansallisen oikeuskäytännön osia ei voida suoraan soveltaa tämäntyyppiseen tilanteeseen. Pääasialliset mainitut tapaukset koskevat paikallisyhteisöjä, ja 6 päivänä helmikuuta 2001 annettu BRGM-tuomio liittyy julkiseen teollisuus- ja liikelaitokseen. |
| --- | --- |

(277)

Valtion ja SNCM:n mainitsemia kansallisen oikeuskäytännön osia ei voida suoraan soveltaa tämäntyyppiseen tilanteeseen. Pääasialliset mainitut tapaukset koskevat paikallisyhteisöjä, ja 6 päivänä helmikuuta 2001 annettu BRGM-tuomio liittyy julkiseen teollisuus- ja liikelaitokseen.

| (278) | Joka tapauksessa ei ole selvää näyttöä siitä, että valtion toimiessa julkisena viranomaisena sitä pidettäisiin yrityksen tosiasiallisena johtajana. |
| --- | --- |

(278)

Joka tapauksessa ei ole selvää näyttöä siitä, että valtion toimiessa julkisena viranomaisena sitä pidettäisiin yrityksen tosiasiallisena johtajana.

ii)   Yksi tai useampi liikkeenjohdollinen virhe, johon Ranskan valtio on syyllistynyt konkurssimenettelyssä olevan yrityksen tosiasiallisena johtajana

| (279) | Komissio huomauttaa, että SNCM:n asiantuntijan raportissa luetellaan joukko tosiseikkoja sen osoittamiseksi, että valtio, [...] (60), on tehnyt liikkeenjohdollisia virheitä. |
| --- | --- |

(279)

Komissio huomauttaa, että SNCM:n asiantuntijan raportissa luetellaan joukko tosiseikkoja sen osoittamiseksi, että valtio, [...] (60), on tehnyt liikkeenjohdollisia virheitä.

| (280) | Se tuo erityisesti esiin, että Ranskan valtio on tehnyt virheitä investoinneissa, jotka liittyvät [...] (60) SNCM:ään. Lisäksi valtio on sen mukaan tehnyt useita liikkeenjohdollisia virheitä laskelmissa [...] (60) SNCM:ään. |
| --- | --- |

(280)

Se tuo erityisesti esiin, että Ranskan valtio on tehnyt virheitä investoinneissa, jotka liittyvät [...] (60) SNCM:ään. Lisäksi valtio on sen mukaan tehnyt useita liikkeenjohdollisia virheitä laskelmissa [...] (60) SNCM:ään.

| (281) | Ranskan viranomaiset pitävät 30 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyssä kirjeessään valtion riskiä tulla tuomituksi vastuuseen hyvin suurena, kun otetaan huomioon kauppalain L. 651–2 §:ssä tarkoitetun liikkeenjohdollisen virheen määrittelyperusteet. |
| --- | --- |

(281)

Ranskan viranomaiset pitävät 30 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyssä kirjeessään valtion riskiä tulla tuomituksi vastuuseen hyvin suurena, kun otetaan huomioon kauppalain L. 651–2 §:ssä tarkoitetun liikkeenjohdollisen virheen määrittelyperusteet.

| (282) | Komissio toteaa uudelleen, ettei tällaista valtiontukimenettelyn yhteydessä 30 päivänä huhtikuuta 2007 annettua ilmoitusta voida pitää oikeudellisesti riittävänä näyttönä siitä, että tuomioistuin olisi katsonut kansallisten viranomaisten syyllistyneen väitettyihin virheisiin, tai siitä, kuinka todennäköistä tämä olisi ollut. Tämä on sitäkin ilmeisempää, koska Ranskan viranomaiset kiistävät syyllistyneensä liikkeenjohdollisiin virheisiin. Virheisiin syyllistyminen on kuitenkin edellytyksenä sille, että valtiota vastaan voitaisiin nostaa korvauskanne. |
| --- | --- |

(282)

Komissio toteaa uudelleen, ettei tällaista valtiontukimenettelyn yhteydessä 30 päivänä huhtikuuta 2007 annettua ilmoitusta voida pitää oikeudellisesti riittävänä näyttönä siitä, että tuomioistuin olisi katsonut kansallisten viranomaisten syyllistyneen väitettyihin virheisiin, tai siitä, kuinka todennäköistä tämä olisi ollut. Tämä on sitäkin ilmeisempää, koska Ranskan viranomaiset kiistävät syyllistyneensä liikkeenjohdollisiin virheisiin. Virheisiin syyllistyminen on kuitenkin edellytyksenä sille, että valtiota vastaan voitaisiin nostaa korvauskanne.

| (283) | Vielä tärkeämpää on huomata, että SNCM ja Ranskan viranomaiset vetoavat pääasiassa hyvin vanhoihin liikkeenjohdollisiin päätöksiin. Näin ollen Baker & McKenzien raportti keskittyy vuoteen 2000 asti toteutettuihin [...] (60). Raportissa viitataan myös tilintarkastustuomioistuimen kertomuksiin tilikausilta 1993–1999. Merkittävimmät väitetyistä liikkeenjohdollisista virheistä sijoittuvat 1990-luvun puoliväliin. SNCM:n velkojille ilmoitettiin tästä liikkeenjohtotavasta silloin, kun ne myönsivät lainaa. Ne siis hyväksyivät ainakin epäsuoraan tähän liikkeenjohtotapaan liittyvät riskit. Mikään ei viittaa siihen, että valtio voitaisiin määrätä vastaamaan vastuista korvauskanteen perusteella tällaisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(283)

Vielä tärkeämpää on huomata, että SNCM ja Ranskan viranomaiset vetoavat pääasiassa hyvin vanhoihin liikkeenjohdollisiin päätöksiin. Näin ollen Baker & McKenzien raportti keskittyy vuoteen 2000 asti toteutettuihin [...] (60). Raportissa viitataan myös tilintarkastustuomioistuimen kertomuksiin tilikausilta 1993–1999. Merkittävimmät väitetyistä liikkeenjohdollisista virheistä sijoittuvat 1990-luvun puoliväliin. SNCM:n velkojille ilmoitettiin tästä liikkeenjohtotavasta silloin, kun ne myönsivät lainaa. Ne siis hyväksyivät ainakin epäsuoraan tähän liikkeenjohtotapaan liittyvät riskit. Mikään ei viittaa siihen, että valtio voitaisiin määrätä vastaamaan vastuista korvauskanteen perusteella tällaisessa tilanteessa.

| (284) | Lisäksi nämä väitetyt liikkeenjohdolliset virheet voidaan selittää viranomaisten tekemillä poliittisilla valinnoilla. Mikään ei myöskään viittaa siihen, että nämä poliittiset valinnat voitaisiin luokitella liikkeenjohdollisiksi virheiksi vastuiden siirtymistä valtion vastattavaksi koskevan oikeuskäytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(284)

Lisäksi nämä väitetyt liikkeenjohdolliset virheet voidaan selittää viranomaisten tekemillä poliittisilla valinnoilla. Mikään ei myöskään viittaa siihen, että nämä poliittiset valinnat voitaisiin luokitella liikkeenjohdollisiksi virheiksi vastuiden siirtymistä valtion vastattavaksi koskevan oikeuskäytännön mukaisesti.

| (285) | Baker & McKenzien raportti ei kuitenkaan ole täysin uskottava erityisesti siltä osin kuin siinä arvioidaan, että SNCM:n tilanne johtuisi ulkoisen viestinnän virheistä, jotka valtio on tehnyt SNCM:n tilanteesta tiedottaessaan. Tästä raportista käy itse asiassa ilmi ainoastaan, että valtio on maininnut asian, joka oli jo yleisesti tunnettu. Valtion toimintaan ei siis vaikuta sisältyvän liikkeenjohdollisia virheitä. |
| --- | --- |

(285)

Baker & McKenzien raportti ei kuitenkaan ole täysin uskottava erityisesti siltä osin kuin siinä arvioidaan, että SNCM:n tilanne johtuisi ulkoisen viestinnän virheistä, jotka valtio on tehnyt SNCM:n tilanteesta tiedottaessaan. Tästä raportista käy itse asiassa ilmi ainoastaan, että valtio on maininnut asian, joka oli jo yleisesti tunnettu. Valtion toimintaan ei siis vaikuta sisältyvän liikkeenjohdollisia virheitä.

iii)   Varojen riittämättömyyden toteaminen

| (286) | Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio toteaa, että varojen riittämättömyyttä 30 päivänä syyskuuta 2005 kuvaavien lukujen osalta Oddo-Hastingsin raportissa mainitaan 134,4 miljoonan euron määrä, johon on päädytty määrittämällä SNCM:n omaisuuserien arvon (190,3 miljoonaa euroa) ja yrityksen vastuiden arvon (etuoikeutettujen velkojen, joiden määräksi arvioitiin 153,8 miljoonaa euroa, ja etuoikeudettomien velkojen, joiden määräksi arvioitiin 170,9 miljoonaa euroa) välinen erotus. |
| --- | --- |

(286)

Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio toteaa, että varojen riittämättömyyttä 30 päivänä syyskuuta 2005 kuvaavien lukujen osalta Oddo-Hastingsin raportissa mainitaan 134,4 miljoonan euron määrä, johon on päädytty määrittämällä SNCM:n omaisuuserien arvon (190,3 miljoonaa euroa) ja yrityksen vastuiden arvon (etuoikeutettujen velkojen, joiden määräksi arvioitiin 153,8 miljoonaa euroa, ja etuoikeudettomien velkojen, joiden määräksi arvioitiin 170,9 miljoonaa euroa) välinen erotus.

| (287) | Komissio arvioi aiemmin, että SNCM:n varojen vajaus oli 123,5 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2005 (ks. johdanto-osan 264 kappale). |
| --- | --- |

(287)

Komissio arvioi aiemmin, että SNCM:n varojen vajaus oli 123,5 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2005 (ks. johdanto-osan 264 kappale).

iv)   Virheiden ja todetun varojen riittämättömyyden välinen syy-yhteys

| (288) | Ranskan viranomaisten mukaan oikeushenkilön johtaja voidaan katsoa kauppalain L. 624–3 §:n nojalla vastuulliseksi, vaikka liikkeenjohdollinen virhe, johon hän on syyllistynyt, olisi ainoastaan yksi varojen riittämättömyyden syistä: Hänet voidaan velvoittaa ottamaan työmarkkinakorvaukset vastattavikseen kokonaisuudessaan tai osittain, vaikka ainoastaan osa niistä johtuisi hänen tekemästään virheestä (146). Ranskan viranomaisten arvioiden mukaan Ranskan valtio velvoitettaisiin korvaamaan 85–100 prosenttia puuttuvista varoista, toisin sanoen 114,3–134,4 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(288)

Ranskan viranomaisten mukaan oikeushenkilön johtaja voidaan katsoa kauppalain L. 624–3 §:n nojalla vastuulliseksi, vaikka liikkeenjohdollinen virhe, johon hän on syyllistynyt, olisi ainoastaan yksi varojen riittämättömyyden syistä: Hänet voidaan velvoittaa ottamaan työmarkkinakorvaukset vastattavikseen kokonaisuudessaan tai osittain, vaikka ainoastaan osa niistä johtuisi hänen tekemästään virheestä (146). Ranskan viranomaisten arvioiden mukaan Ranskan valtio velvoitettaisiin korvaamaan 85–100 prosenttia puuttuvista varoista, toisin sanoen 114,3–134,4 miljoonaa euroa.

| (289) | Tämä analyysi ei pohjaudu asianmukaisiin perusteluihin. Jos väitetyt liikkeenjohdolliset virheet perustuvat 1990-luvun puolivälissä tehtyihin päätöksiin, jotka aiheuttivat SNCM:lle välittömiä lisäkustannuksia, on erittäin vaikeaa katsoa niiden johtaneen varojen riittämättömyyteen vuonna 2005 varsinkin, kun kyseisten ajankohtien välillä on tapahtunut paljon. |
| --- | --- |

(289)

Tämä analyysi ei pohjaudu asianmukaisiin perusteluihin. Jos väitetyt liikkeenjohdolliset virheet perustuvat 1990-luvun puolivälissä tehtyihin päätöksiin, jotka aiheuttivat SNCM:lle välittömiä lisäkustannuksia, on erittäin vaikeaa katsoa niiden johtaneen varojen riittämättömyyteen vuonna 2005 varsinkin, kun kyseisten ajankohtien välillä on tapahtunut paljon.

| (290) | Lisäksi vaikuttaa siltä, että varojen riittämättömyyden vuoksi myönnettyjen korvausten määrän ja johdon liikkeenjohdollisista virheistä (jos ne osoitettaisiin) johtuvan vastuiden lisääntymisen välillä ei ole automaattista yhteyttä. Tämä merkitsee myös sitä, että tuomioistuin voi päättää vahvistaa johdon maksettavaksi tulevan korvauksen määrän huomattavasti pienemmäksi kuin riittämättömäksi todettujen varojen määrä (147). |
| --- | --- |

(290)

Lisäksi vaikuttaa siltä, että varojen riittämättömyyden vuoksi myönnettyjen korvausten määrän ja johdon liikkeenjohdollisista virheistä (jos ne osoitettaisiin) johtuvan vastuiden lisääntymisen välillä ei ole automaattista yhteyttä. Tämä merkitsee myös sitä, että tuomioistuin voi päättää vahvistaa johdon maksettavaksi tulevan korvauksen määrän huomattavasti pienemmäksi kuin riittämättömäksi todettujen varojen määrä (147).

| (291) | Toisin kuin Ranskan viranomaiset (ja SNCM) näyttävät uskovan, mikään ei viittaa siihen, että asiaa käsittelevä tuomioistuin pitäisi kyseisiä päätöksiä niin vakavina, että ne oikeuttaisivat siirtämään merkittävän osan vastuista valtion maksettavaksi. Tarkasteltavina olevien väitteiden perusteella päätökset tehtiin protektionistisista syistä ja osana harjoitettua politiikkaa (useimmiten lisäksi yli kymmenen vuotta aikaisemmin) tai kyse oli uudemmista päätöksistä, jotka tehtiin työntekijöiden säästämiseksi velvoitteelta parantaa tuottavuutta tai osana toimia työmarkkinailmapiirin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(291)

Toisin kuin Ranskan viranomaiset (ja SNCM) näyttävät uskovan, mikään ei viittaa siihen, että asiaa käsittelevä tuomioistuin pitäisi kyseisiä päätöksiä niin vakavina, että ne oikeuttaisivat siirtämään merkittävän osan vastuista valtion maksettavaksi. Tarkasteltavina olevien väitteiden perusteella päätökset tehtiin protektionistisista syistä ja osana harjoitettua politiikkaa (useimmiten lisäksi yli kymmenen vuotta aikaisemmin) tai kyse oli uudemmista päätöksistä, jotka tehtiin työntekijöiden säästämiseksi velvoitteelta parantaa tuottavuutta tai osana toimia työmarkkinailmapiirin parantamiseksi.

v)   Mahdollinen vastuu täydentävistä irtisanomiskorvauksista, jos SNCM joutuu konkurssimenettelyyn

| (292) | Kun otetaan varojen riittämättömyyden lisäksi huomioon asiaa koskeva oikeuskäytäntö (148), tuomioistuin olisi Ranskan viranomaisten mukaan varmasti velvoittanut Ranskan valtion ottamaan vastattavikseen täydentävät irtisanomiskorvaukset (toisin sanoen [200–210] (60)–[250–260] (60) miljoonaa euroa). Ranskan viranomaisten mukaan niiden todellisten kustannusten, jotka Ranskan valtio olisi joutunut osakkeenomistajana ottamaan vastattavikseen, kokonaismäärä olisi ollut 212,1–361 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(292)

Kun otetaan varojen riittämättömyyden lisäksi huomioon asiaa koskeva oikeuskäytäntö (148), tuomioistuin olisi Ranskan viranomaisten mukaan varmasti velvoittanut Ranskan valtion ottamaan vastattavikseen täydentävät irtisanomiskorvaukset (toisin sanoen [200–210] (60)–[250–260] (60) miljoonaa euroa). Ranskan viranomaisten mukaan niiden todellisten kustannusten, jotka Ranskan valtio olisi joutunut osakkeenomistajana ottamaan vastattavikseen, kokonaismäärä olisi ollut 212,1–361 miljoonaa euroa.

| (293) | Ranskan viranomaiset täsmentävät, että viimeaikaisissa tuomioissa Ranskan tuomioistuimet ovat velvoittaneet laillisen tai tosiasiallisen johtajan ottamaan vastattavikseen varojen riittämättömyyden lisäksi myös täydentävät irtisanomiskorvaukset, jotka on määritetty ennen yrityksen selvitystilaan asettamista laaditun sosiaaliohjelman perusteella. |
| --- | --- |

(293)

Ranskan viranomaiset täsmentävät, että viimeaikaisissa tuomioissa Ranskan tuomioistuimet ovat velvoittaneet laillisen tai tosiasiallisen johtajan ottamaan vastattavikseen varojen riittämättömyyden lisäksi myös täydentävät irtisanomiskorvaukset, jotka on määritetty ennen yrityksen selvitystilaan asettamista laaditun sosiaaliohjelman perusteella.

| (294) | Ranskan viranomaiset tuovat esiin erityisesti sen, että asiassa Aspocomp ranskalainen yritys Aspocomp SAS, joka on suomalaisen Aspocomp Group Oyj -yhtiön 99-prosenttinen tytäryhtiö, oli allekirjoittanut 18 päivänä tammikuuta 2002 yritystason työehtosopimuksen, jossa kuvailtiin 210:tä työntekijää (työntekijöiden kokonaismäärä oli 550) koskevan sosiaaliohjelman korvausedellytykset. Sopimuksessa kuvailtiin erityisesti tasoittavien ja täydentävien korvausten määrää sekä vapaaehtoisen lähdön yhteydessä maksettavia etuuksia. Konsernin strategianmuutoksen johdosta emoyhtiö Aspocomp Group Oyj päätti kuitenkin 21 päivänä helmikuuta 2002 olla enää rahoittamatta tytäryhtiötään Aspocomp SAS:aa ja tämä ajautui konkurssiin. Tämä päätös tosiasiallisesti esti yritystä noudattamasta yritystason työehtosopimuksen yhteydessä tehtyjä sitoumuksia ja johti sen kaikkien muiden työntekijöiden irtisanomiseen. |
| --- | --- |

(294)

Ranskan viranomaiset tuovat esiin erityisesti sen, että asiassa Aspocomp ranskalainen yritys Aspocomp SAS, joka on suomalaisen Aspocomp Group Oyj -yhtiön 99-prosenttinen tytäryhtiö, oli allekirjoittanut 18 päivänä tammikuuta 2002 yritystason työehtosopimuksen, jossa kuvailtiin 210:tä työntekijää (työntekijöiden kokonaismäärä oli 550) koskevan sosiaaliohjelman korvausedellytykset. Sopimuksessa kuvailtiin erityisesti tasoittavien ja täydentävien korvausten määrää sekä vapaaehtoisen lähdön yhteydessä maksettavia etuuksia. Konsernin strategianmuutoksen johdosta emoyhtiö Aspocomp Group Oyj päätti kuitenkin 21 päivänä helmikuuta 2002 olla enää rahoittamatta tytäryhtiötään Aspocomp SAS:aa ja tämä ajautui konkurssiin. Tämä päätös tosiasiallisesti esti yritystä noudattamasta yritystason työehtosopimuksen yhteydessä tehtyjä sitoumuksia ja johti sen kaikkien muiden työntekijöiden irtisanomiseen.

| (295) | Tässä tilanteessa Rouenin muutoksenhakutuomioistuimen tuomiossa vahvistettiin Evreux’n työtuomioistuimen tuomio ja Aspocomp Group Oyj -yhtiö, jolla oli 99 prosentin määräysvalta tytäryhtiössään, määrättiin maksamaan i) yritystason työehtosopimuksen piiriin kuuluville työntekijöille kaikki kyseisessä sopimuksessa tarkoitetut tasoittavat ja täydentävät korvaukset ja perusteettomasta irtisanomisesta maksettavat vahingonkorvaukset sekä ii) Aspocompin konkurssin yhteydessä irtisanotuille työntekijöille vastaavat korvaukset, koska emoyhtiö ei ollut noudattanut tehtyjä sitoumuksia ja se oli toiminut epälojaalisti ja piittaamattomasti. |
| --- | --- |

(295)

Tässä tilanteessa Rouenin muutoksenhakutuomioistuimen tuomiossa vahvistettiin Evreux’n työtuomioistuimen tuomio ja Aspocomp Group Oyj -yhtiö, jolla oli 99 prosentin määräysvalta tytäryhtiössään, määrättiin maksamaan i) yritystason työehtosopimuksen piiriin kuuluville työntekijöille kaikki kyseisessä sopimuksessa tarkoitetut tasoittavat ja täydentävät korvaukset ja perusteettomasta irtisanomisesta maksettavat vahingonkorvaukset sekä ii) Aspocompin konkurssin yhteydessä irtisanotuille työntekijöille vastaavat korvaukset, koska emoyhtiö ei ollut noudattanut tehtyjä sitoumuksia ja se oli toiminut epälojaalisti ja piittaamattomasti.

| (296) | Vaikka Ranska vetosi myös kassaatiotuomioistuimen kaupallisen jaoston 19 päivänä huhtikuuta 2005 antamaan tuomioon (149) teoriansa tueksi, komissio ei havaitse tässä tuomiossa mitään ratkaisevaa tekijää, jolla olisi merkitystä käsiteltävänä olevassa riidanalaisessa asiassa. Kassaatiotuomioistuin toteaa pelkästään, että muutoksenhakutuomioistuin ei ole esittänyt riittäviä oikeudellisia perusteluja, joilla olisi voitu ratkaista omaisuuteen emoyhtiön ja sen tytäryhtiön välillä liittyvät epävarmuustekijät. Komissio toteaa, että Aspocomp-oikeuskäytäntöön liittyvät tosiseikat eivät vastaa käsiteltävänä olevaa tapausta. Käsiteltävänä olevassa asiassa CGMF on täyttänyt sitoumuksensa ja maksanut täydentäviä irtisanomiskorvauksia. |
| --- | --- |

(296)

Vaikka Ranska vetosi myös kassaatiotuomioistuimen kaupallisen jaoston 19 päivänä huhtikuuta 2005 antamaan tuomioon (149) teoriansa tueksi, komissio ei havaitse tässä tuomiossa mitään ratkaisevaa tekijää, jolla olisi merkitystä käsiteltävänä olevassa riidanalaisessa asiassa. Kassaatiotuomioistuin toteaa pelkästään, että muutoksenhakutuomioistuin ei ole esittänyt riittäviä oikeudellisia perusteluja, joilla olisi voitu ratkaista omaisuuteen emoyhtiön ja sen tytäryhtiön välillä liittyvät epävarmuustekijät. Komissio toteaa, että Aspocomp-oikeuskäytäntöön liittyvät tosiseikat eivät vastaa käsiteltävänä olevaa tapausta. Käsiteltävänä olevassa asiassa CGMF on täyttänyt sitoumuksensa ja maksanut täydentäviä irtisanomiskorvauksia.

| (297) | On syytä todeta, että niin SNCM kuin Ranskan viranomaiset näyttävät pitävän merkityksellisenä sitä, että sosiaaliohjelma [...] (60). On erittäin epätodennäköistä, että [...] (60) voitaisiin katsoa liikkeenjohdolliseksi virheeksi, joka on omiaan asettamaan valtion vastuuseen työntekijöitä kohtaan [...] (60). Jopa siinä epätodennäköisessä tilanteessa, että [...] (60), valtio olisi ollut vastuussa työntekijöitä kohtaan ja niillä olisi oikeus saada korvausta valtiolta (150), tällaisen oikeuden myöntäminen olisi jo sellaisenaan SNCM:lle myönnetty etu ja katsottava valtiontueksi samoista syistä kuin jäljempänä esitetään 38,5 miljoonan euron henkilötuen osalta. Itse asiassa tällä toimenpiteellä voitiin parantaa hieman yrityksen työmarkkinailmapiiriä. |
| --- | --- |

(297)

On syytä todeta, että niin SNCM kuin Ranskan viranomaiset näyttävät pitävän merkityksellisenä sitä, että sosiaaliohjelma [...] (60). On erittäin epätodennäköistä, että [...] (60) voitaisiin katsoa liikkeenjohdolliseksi virheeksi, joka on omiaan asettamaan valtion vastuuseen työntekijöitä kohtaan [...] (60). Jopa siinä epätodennäköisessä tilanteessa, että [...] (60), valtio olisi ollut vastuussa työntekijöitä kohtaan ja niillä olisi oikeus saada korvausta valtiolta (150), tällaisen oikeuden myöntäminen olisi jo sellaisenaan SNCM:lle myönnetty etu ja katsottava valtiontueksi samoista syistä kuin jäljempänä esitetään 38,5 miljoonan euron henkilötuen osalta. Itse asiassa tällä toimenpiteellä voitiin parantaa hieman yrityksen työmarkkinailmapiiriä.

vi)   Vastuiden siirtymistä valtion vastattavaksi koskevat päätelmät

| (298) | Esitetyt oikeudelliset perustelut eivät riitä osoittamaan riittävällä todennäköisyydellä, että kansallinen tuomioistuin olisi määrännyt Ranskan viranomaiset maksamaan korvauksia varojen riittämättömyyden vuoksi. Vielä vähemmän on näyttöä siitä, että määrättävä korvaus olisi suurempi kuin negatiivinen hinta, jolla SNCM ”myytiin”. |
| --- | --- |

(298)

Esitetyt oikeudelliset perustelut eivät riitä osoittamaan riittävällä todennäköisyydellä, että kansallinen tuomioistuin olisi määrännyt Ranskan viranomaiset maksamaan korvauksia varojen riittämättömyyden vuoksi. Vielä vähemmän on näyttöä siitä, että määrättävä korvaus olisi suurempi kuin negatiivinen hinta, jolla SNCM ”myytiin”.

| (299) | On myös otettava huomioon, että valtion toiminnalla – vaikka oletettaisiin, että se olisi syyllistynyt liikkeenjohdollisiin virheisiin – pyrittiin suojaamaan kansallisia teollisuusyrityksiä ja palveluja, myös SNCM:ää ja sen työntekijöitä, ja välttämään niiden joutuminen tilanteeseen, joka olisi saattanut aiheuttaa sosiaalisia ongelmia. Vaikka julkista elintä, myös valtiota, voidaan todellisuudessa joissakin olosuhteissa pitää yrityksen todellisena johtajana, mikään ei osoita, että vastuiden siirtämistä voidaan käyttää osoittamaan valtion poliittisia valintoja etenkään tällaisissa tilanteissa. Käsiteltävänä olevassa asiassa ollaan etäännytty kauas Aspocomp-asian olosuhteista, joihin ei liity tällaisia ongelmia. |
| --- | --- |

(299)

On myös otettava huomioon, että valtion toiminnalla – vaikka oletettaisiin, että se olisi syyllistynyt liikkeenjohdollisiin virheisiin – pyrittiin suojaamaan kansallisia teollisuusyrityksiä ja palveluja, myös SNCM:ää ja sen työntekijöitä, ja välttämään niiden joutuminen tilanteeseen, joka olisi saattanut aiheuttaa sosiaalisia ongelmia. Vaikka julkista elintä, myös valtiota, voidaan todellisuudessa joissakin olosuhteissa pitää yrityksen todellisena johtajana, mikään ei osoita, että vastuiden siirtämistä voidaan käyttää osoittamaan valtion poliittisia valintoja etenkään tällaisissa tilanteissa. Käsiteltävänä olevassa asiassa ollaan etäännytty kauas Aspocomp-asian olosuhteista, joihin ei liity tällaisia ongelmia.

| (300) | Komissio katsoo kuitenkin, että Ranskan viranomaiset eivät voi nykytilanteessa vedota menneisyyden poliittisiin valintoihin perustellakseen julkisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on korjata aikaisempien toimenpiteiden vaikutuksia. Sen sijaan molempia toimenpiteitä, eli menneitä ja uusia julkisia toimenpiteitä, olisi pidettävä kahtena kumulatiivisena kilpailun vääristämisenä. Jos valtion katsottaisiin olevan vastuussa varojen riittämättömyydestä, se merkitsisi, että valtion katsottaisiin myös syyllistyneen liikkeenjohdollisiin virheisiin, jotta pääomansiirtoa ei katsottaisi valtiontueksi. Tämä olisi kuitenkin uusi kilpailunvääristymä. Valtio käyttäisi siis omia liikkeenjohdollisia virheitään perusteluna ylimääräisen rahoitusosuuden myöntämiselle. Tämä olisi vastoin yleistä periaatetta, jonka mukaan kukaan ei voi vedota omaan lainvastaiseen menettelyynsä (”nemo auditur propriam turpitudinem allegans”) (151). |
| --- | --- |

(300)

Komissio katsoo kuitenkin, että Ranskan viranomaiset eivät voi nykytilanteessa vedota menneisyyden poliittisiin valintoihin perustellakseen julkisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on korjata aikaisempien toimenpiteiden vaikutuksia. Sen sijaan molempia toimenpiteitä, eli menneitä ja uusia julkisia toimenpiteitä, olisi pidettävä kahtena kumulatiivisena kilpailun vääristämisenä. Jos valtion katsottaisiin olevan vastuussa varojen riittämättömyydestä, se merkitsisi, että valtion katsottaisiin myös syyllistyneen liikkeenjohdollisiin virheisiin, jotta pääomansiirtoa ei katsottaisi valtiontueksi. Tämä olisi kuitenkin uusi kilpailunvääristymä. Valtio käyttäisi siis omia liikkeenjohdollisia virheitään perusteluna ylimääräisen rahoitusosuuden myöntämiselle. Tämä olisi vastoin yleistä periaatetta, jonka mukaan kukaan ei voi vedota omaan lainvastaiseen menettelyynsä (”nemo auditur propriam turpitudinem allegans”) (151).

| (301) | Olisi myös täysin keinotekoista erottaa toisistaan valtion toiminta ”huonona johtajana” (jos tämä osoitettaisiin) ja toiminta johtajana, joka tulee pelastamaan huonosti johtamansa yrityksen. Liikkeenjohdollisten virheiden tekeminen ei myöskään ole osa asiantuntevan markkinataloussijoittajan normaalia toimintaa. Näin ollen järjestelyt tällaisten virheiden oikaisemiseksi siirtämällä vastuita eivät myöskään ole sellaista toimintaa. |
| --- | --- |

(301)

Olisi myös täysin keinotekoista erottaa toisistaan valtion toiminta ”huonona johtajana” (jos tämä osoitettaisiin) ja toiminta johtajana, joka tulee pelastamaan huonosti johtamansa yrityksen. Liikkeenjohdollisten virheiden tekeminen ei myöskään ole osa asiantuntevan markkinataloussijoittajan normaalia toimintaa. Näin ollen järjestelyt tällaisten virheiden oikaisemiseksi siirtämällä vastuita eivät myöskään ole sellaista toimintaa.

| (302) | Ranskan viranomaisten ja SNCM:n esittämän näkemyksen hyväksyminen merkitsisi myös sen hyväksymistä, että valtio voisi myöntää takauksen yritykselle tehden tarkoituksellisesti liikkeenjohdollisia virheitä. Tätä ei voida pitää hyväksyttävänä valtiontukisääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(302)

Ranskan viranomaisten ja SNCM:n esittämän näkemyksen hyväksyminen merkitsisi myös sen hyväksymistä, että valtio voisi myöntää takauksen yritykselle tehden tarkoituksellisesti liikkeenjohdollisia virheitä. Tätä ei voida pitää hyväksyttävänä valtiontukisääntöjen perusteella.

| (303) | Käsiteltävänä olevassa asiassa toimet, jotka SNCM:n ja Ranskan viranomaisten puolustaman teorian mukaan johtavat valtion vastuuseen, ovat käytännössä valtion toimintaa julkisena viranomaisena, eikä sen toimintaa osakkeenomistajana. Koska asiantunteva markkinataloussijoittaja ei olisi tehnyt päätöksiä poliittisten ja julkisten näkökohtien perusteella, tällaisista päätöksistä seuraavaa riskiä joutua vastuuseen veloista ei voida ottaa huomioon asiantuntevan markkinataloussijoittajan testissä (152). |
| --- | --- |

(303)

Käsiteltävänä olevassa asiassa toimet, jotka SNCM:n ja Ranskan viranomaisten puolustaman teorian mukaan johtavat valtion vastuuseen, ovat käytännössä valtion toimintaa julkisena viranomaisena, eikä sen toimintaa osakkeenomistajana. Koska asiantunteva markkinataloussijoittaja ei olisi tehnyt päätöksiä poliittisten ja julkisten näkökohtien perusteella, tällaisista päätöksistä seuraavaa riskiä joutua vastuuseen veloista ei voida ottaa huomioon asiantuntevan markkinataloussijoittajan testissä (152).

| (304) | Ranskan viranomaiset muistuttavat, että 7 päivänä joulukuuta 2005 tehdyssä ABX-päätöksessään komissio harkitsi ottavansa huomioon, että ”joissakin kansallisissa lainsäädännöissä säädetään kolmansien mahdollisuudesta vaatia tietyissä poikkeustapauksissa korvausta selvitystilaan asetetulta yhtiöltä, erityisesti, jos nämä osakkeenomistajat voidaan katsoa laillisiksi tai tosiasiallisiksi johtajiksi, jotka ovat tehneet yritystä vahingoittavia liikkeenjohdollisia virheitä” (153). |
| --- | --- |

(304)

Ranskan viranomaiset muistuttavat, että 7 päivänä joulukuuta 2005 tehdyssä ABX-päätöksessään komissio harkitsi ottavansa huomioon, että ”joissakin kansallisissa lainsäädännöissä säädetään kolmansien mahdollisuudesta vaatia tietyissä poikkeustapauksissa korvausta selvitystilaan asetetulta yhtiöltä, erityisesti, jos nämä osakkeenomistajat voidaan katsoa laillisiksi tai tosiasiallisiksi johtajiksi, jotka ovat tehneet yritystä vahingoittavia liikkeenjohdollisia virheitä” (153).

| (305) | Komissio muistuttaa kuitenkin, että tuen käsitettä on arvioitava objektiivisesti. Menettelyn aloittamista samassa asiassa koskevassa päätöksessään komissio täsmensi, että vaikka kaikki kansallisessa lainsäädännössä vastuuseen asettamista [...] koskevat ehdot täyttyisivät, mikä on erittäin epätodennäköistä, se ei kuitenkaan merkitsisi sitä, että nämä toimenpiteet tytäryrityksen hyväksi eivät olisi valtiontukea (154). |
| --- | --- |

(305)

Komissio muistuttaa kuitenkin, että tuen käsitettä on arvioitava objektiivisesti. Menettelyn aloittamista samassa asiassa koskevassa päätöksessään komissio täsmensi, että vaikka kaikki kansallisessa lainsäädännössä vastuuseen asettamista [...] koskevat ehdot täyttyisivät, mikä on erittäin epätodennäköistä, se ei kuitenkaan merkitsisi sitä, että nämä toimenpiteet tytäryrityksen hyväksi eivät olisi valtiontukea (154).

| (306) | Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio katsoo, etteivät Ranskan viranomaiset ole saaneet sitä riittävän vakuuttuneeksi siitä, että SNCM:n osakkeenomistaja olisi katsottu vastuulliseksi. |
| --- | --- |

(306)

Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio katsoo, etteivät Ranskan viranomaiset ole saaneet sitä riittävän vakuuttuneeksi siitä, että SNCM:n osakkeenomistaja olisi katsottu vastuulliseksi.

| (307) | Näissä olosuhteissa ja hylättyään täydentävien irtisanomiskorvausten huomioinnin (ks. johdanto-osan 225 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) komissio päättelee, että SNCM:n selvitystila ei olisi aiheuttanut valtiolle mitään kustannuksia. Komissio katsoo, että valtiolle ei osakkeenomistajana voida siirtää selvitystilan kustannuksia, sillä osakkeenomistajan vastuu perustuu sen osuuden arvoon yhtiön osakepääomasta. |
| --- | --- |

(307)

Näissä olosuhteissa ja hylättyään täydentävien irtisanomiskorvausten huomioinnin (ks. johdanto-osan 225 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) komissio päättelee, että SNCM:n selvitystila ei olisi aiheuttanut valtiolle mitään kustannuksia. Komissio katsoo, että valtiolle ei osakkeenomistajana voida siirtää selvitystilan kustannuksia, sillä osakkeenomistajan vastuu perustuu sen osuuden arvoon yhtiön osakepääomasta.

6.1.2.2   Päätelmät

| (308) | Komissio katsoo näin ollen, että yksityinen sijoittaja olisi suosinut edullisempaa vaihtoehtoa eli SNCM:n asettamista selvitystilaan. Tämän vuoksi komissio päättelee, että 158 miljoonan euron negatiivinen hinta on valtiontukea. |
| --- | --- |

(308)

Komissio katsoo näin ollen, että yksityinen sijoittaja olisi suosinut edullisempaa vaihtoehtoa eli SNCM:n asettamista selvitystilaan. Tämän vuoksi komissio päättelee, että 158 miljoonan euron negatiivinen hinta on valtiontukea.

6.1.3   CGMF:n tekemä 8,75 miljoonan euron pääomansiirto

| (309) | Menettelyn aloittamista seuranneissa huomautuksissaan Ranskan viranomaiset katsovat, että valtion myöntämä 8,75 miljoonan euron pääomankorotus toteutettiin samaan aikaan yksityisten sijoittajien tekemän pääomansiirron kanssa. Viranomaiset selittävät, että samanaikaisuutta korostaa valtion vähemmistöosakkuus, sillä pääosa varoista hankittiin markkinarahoituksena. Lisäksi viranomaiset katsovat, että valtion sijoittamalle pääomalle saatava tuotto – [...] (60) prosenttia vuodessa – takaa yksityisen sijoittajan edellyttämällä tavalla sijoitetun pääoman riittävän tuoton pitkällä aikavälillä. Viranomaiset arvioivat lisäksi 16 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä viestissään, että sopimuksen purkamista koskevaan ehtoon liittyvät riskit kompensoidaan yksityisosakkaille annetulla takaisinosto-optiolla. |
| --- | --- |

(309)

Menettelyn aloittamista seuranneissa huomautuksissaan Ranskan viranomaiset katsovat, että valtion myöntämä 8,75 miljoonan euron pääomankorotus toteutettiin samaan aikaan yksityisten sijoittajien tekemän pääomansiirron kanssa. Viranomaiset selittävät, että samanaikaisuutta korostaa valtion vähemmistöosakkuus, sillä pääosa varoista hankittiin markkinarahoituksena. Lisäksi viranomaiset katsovat, että valtion sijoittamalle pääomalle saatava tuotto – [...] (60) prosenttia vuodessa – takaa yksityisen sijoittajan edellyttämällä tavalla sijoitetun pääoman riittävän tuoton pitkällä aikavälillä. Viranomaiset arvioivat lisäksi 16 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä viestissään, että sopimuksen purkamista koskevaan ehtoon liittyvät riskit kompensoidaan yksityisosakkaille annetulla takaisinosto-optiolla.

| (310) | Valtion pääomansiirtoa on verrattava yksityisten toiminnan jatkajien pääomansiirtoon eli 26,25 miljoonaan euroon. Kuten 6.1.2. jaksossa osoitetaan, valtion pääomasijoitus on 158 miljoonaa euroa. Siihen on lisättävä 38,5 miljoonaa euroa henkilötukea ja 15,81 miljoonaa euroa vuoden 2002 suunnitelman mukaista rahoitusta, kuten 6.1.4. ja 6.1.5. jaksoissa osoitetaan. |
| --- | --- |

(310)

Valtion pääomansiirtoa on verrattava yksityisten toiminnan jatkajien pääomansiirtoon eli 26,25 miljoonaan euroon. Kuten 6.1.2. jaksossa osoitetaan, valtion pääomasijoitus on 158 miljoonaa euroa. Siihen on lisättävä 38,5 miljoonaa euroa henkilötukea ja 15,81 miljoonaa euroa vuoden 2002 suunnitelman mukaista rahoitusta, kuten 6.1.4. ja 6.1.5. jaksoissa osoitetaan.

| (311) | Kaikki vuoden 2006 toimenpiteet sisältyvät sopimuspöytäkirjaan. Pöytäkirjan osapuolet, CGMF, BCP ja VT, sopivat asiakirjassa 158 miljoonan euron pääomansiirrosta, 38,5 miljoonan euron käteisennakosta ja 8,75 miljoonan euron pääomankorotuksesta. Käsiteltävänä olevassa asiassa nämä kolme toimenpidettä ovat osa yhtä ja samaa järjestelyä eli SNCM:n yksityistämistä. Kuten tuomioistuimen 11 päivänä syyskuuta 2012 antaman tuomion 125 kohdasta ilmenee, ”kyseinen pääomasijoitus [8,75 miljoonaa euroa] on toteutettu sellaisen yksiin ainoisiin neuvotteluihin perustuvan kokonaisvaltaisen myyntipöytäkirjan yhteydessä, jossa toiminnan jatkajien sijoitukset ovat vastike Ranskan valtion eri muodoissa antamista raskaista sitoumuksista.” Näitä edellä mainittuja kolmea toimenpidettä on siis tarkasteltava kokonaisuudessaan yhtenä valtion varainsiirtona SNCM:lle ja verrattava sitä yksityisten sijoittajien pääomasijoitukseen, jotta voidaan arvioida kyseisen toimenpiteen merkittävyyttä. |
| --- | --- |

(311)

Kaikki vuoden 2006 toimenpiteet sisältyvät sopimuspöytäkirjaan. Pöytäkirjan osapuolet, CGMF, BCP ja VT, sopivat asiakirjassa 158 miljoonan euron pääomansiirrosta, 38,5 miljoonan euron käteisennakosta ja 8,75 miljoonan euron pääomankorotuksesta. Käsiteltävänä olevassa asiassa nämä kolme toimenpidettä ovat osa yhtä ja samaa järjestelyä eli SNCM:n yksityistämistä. Kuten tuomioistuimen 11 päivänä syyskuuta 2012 antaman tuomion 125 kohdasta ilmenee, ”kyseinen pääomasijoitus [8,75 miljoonaa euroa] on toteutettu sellaisen yksiin ainoisiin neuvotteluihin perustuvan kokonaisvaltaisen myyntipöytäkirjan yhteydessä, jossa toiminnan jatkajien sijoitukset ovat vastike Ranskan valtion eri muodoissa antamista raskaista sitoumuksista.” Näitä edellä mainittuja kolmea toimenpidettä on siis tarkasteltava kokonaisuudessaan yhtenä valtion varainsiirtona SNCM:lle ja verrattava sitä yksityisten sijoittajien pääomasijoitukseen, jotta voidaan arvioida kyseisen toimenpiteen merkittävyyttä.

| (312) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että yksityisten osakkaiden pääomasijoitusta, joka muodostaa 10,6 prosenttia koko pääomankorotuksesta, ei voida pitää merkittävänä. |
| --- | --- |

(312)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että yksityisten osakkaiden pääomasijoitusta, joka muodostaa 10,6 prosenttia koko pääomankorotuksesta, ei voida pitää merkittävänä.

| (313) | Kuten johdanto-osan 311 kappaleessa on jo todettu, kyseiset kolme toimenpidettä ovat osa yhtä yksityistämisjärjestelyä. Komissio katsoo, että julkiset ja yksityiset pääomansiirrot olivat siten samanaikaisia. |
| --- | --- |

(313)

Kuten johdanto-osan 311 kappaleessa on jo todettu, kyseiset kolme toimenpidettä ovat osa yhtä yksityistämisjärjestelyä. Komissio katsoo, että julkiset ja yksityiset pääomansiirrot olivat siten samanaikaisia.

| (314) | Kun tarkastellaan vastaavanlaisissa tilanteissa toteutettuja pääomansiirtoja koskevia arviointiperusteita, komissio toteaa, että asianomaiset osapuolet eli CCF ja STIM ovat epäilleet yksityisen osuuden merkittävyyttä ja erityisesti sitä, olivatko julkisen sijoittajan ja yksityisten sijoittajien ehdot samat sopimuksen purkamista koskevan ehdon vuoksi. |
| --- | --- |

(314)

Kun tarkastellaan vastaavanlaisissa tilanteissa toteutettuja pääomansiirtoja koskevia arviointiperusteita, komissio toteaa, että asianomaiset osapuolet eli CCF ja STIM ovat epäilleet yksityisen osuuden merkittävyyttä ja erityisesti sitä, olivatko julkisen sijoittajan ja yksityisten sijoittajien ehdot samat sopimuksen purkamista koskevan ehdon vuoksi.

| (315) | Komissio katsoo, että tämän pääomankorotuksen ehdot osoittavat jo sellaisinaan, että yksityisten ja julkisten sijoittajien ottamat riskit eivät olleet yhtä suuret. Luovutuksen purkamista koskevan ehdon olemassaolo ja sen edellytykset osoittavat jo sellaisinaan, että yksityisten sijoittajien ja julkisen sijoittajan riskit eivät ole samat, jos ehdossa mainitut edellytykset täyttyvät. Sopimuspöytäkirjan mukaan yksityisillä sijoittajilla on mahdollisuus vetäytyä ja saada rahoitusosuutensa takaisin, jos komissio tai unionin tuomioistuimet tekevät kielteisen päätöksen tai jos julkisen palvelun sopimusta ei uusita. Tämä purkamista koskevan ehdon loppuosa on valtion kannalta erittäin riskialtis, sillä se koskee SNCM:n ydintoimintaa. SNCM on perinteisesti hoitanut Korsikan ja Manner-Ranskan välistä liikennöintiä. Julkisen palvelun hoitaminen Marseillen ja Korsikan välisessä liikenteessä muodostaa kaksi kolmasosaa sen toiminnasta. Purkamista koskeva ehto siis suojaa yksityisiä sijoittajia liiketoimintariskeiltä, jotka liittyvät pääosaan SNCM:n toiminnasta. Näistä riskeistä vastaa yksinomaan valtio. |
| --- | --- |

(315)

Komissio katsoo, että tämän pääomankorotuksen ehdot osoittavat jo sellaisinaan, että yksityisten ja julkisten sijoittajien ottamat riskit eivät olleet yhtä suuret. Luovutuksen purkamista koskevan ehdon olemassaolo ja sen edellytykset osoittavat jo sellaisinaan, että yksityisten sijoittajien ja julkisen sijoittajan riskit eivät ole samat, jos ehdossa mainitut edellytykset täyttyvät. Sopimuspöytäkirjan mukaan yksityisillä sijoittajilla on mahdollisuus vetäytyä ja saada rahoitusosuutensa takaisin, jos komissio tai unionin tuomioistuimet tekevät kielteisen päätöksen tai jos julkisen palvelun sopimusta ei uusita. Tämä purkamista koskevan ehdon loppuosa on valtion kannalta erittäin riskialtis, sillä se koskee SNCM:n ydintoimintaa. SNCM on perinteisesti hoitanut Korsikan ja Manner-Ranskan välistä liikennöintiä. Julkisen palvelun hoitaminen Marseillen ja Korsikan välisessä liikenteessä muodostaa kaksi kolmasosaa sen toiminnasta. Purkamista koskeva ehto siis suojaa yksityisiä sijoittajia liiketoimintariskeiltä, jotka liittyvät pääosaan SNCM:n toiminnasta. Näistä riskeistä vastaa yksinomaan valtio.

| (316) | Edellä mainitun purkamista koskevan ehdon toteutuminen johtaisi siihen, että SNCM:n olisi korvattava kaikki toiminnan jatkajien pääomasijoitukset näille yksityisille sijoittajille. SNCM:n pääoma siirtyisi jälleen kokonaisuudessaan CGMF:n haltuun, ja riski selvitystilasta ja julkisten sijoitusten merkittävän osan menettämisestä kasvaisi tuntuvasti. |
| --- | --- |

(316)

Edellä mainitun purkamista koskevan ehdon toteutuminen johtaisi siihen, että SNCM:n olisi korvattava kaikki toiminnan jatkajien pääomasijoitukset näille yksityisille sijoittajille. SNCM:n pääoma siirtyisi jälleen kokonaisuudessaan CGMF:n haltuun, ja riski selvitystilasta ja julkisten sijoitusten merkittävän osan menettämisestä kasvaisi tuntuvasti.

| (317) | Kun tarkastellaan yksityisten sijoittajien ostolupausta, CGMF ei voi vedota siihen SNCM:n konkurssi- tai selvitystilamenettelyssä. Tämä vahvistaa sen, että vaikeuksien ilmetessä optiota ei voida käyttää ja riskit kohdistuvat pääasiassa CGMF:ään eli valtioon. Komissio siis katsoo, että tätä ostolupausta ei voida pitää vastikkeena purkamista koskevalle ehdolle. |
| --- | --- |

(317)

Kun tarkastellaan yksityisten sijoittajien ostolupausta, CGMF ei voi vedota siihen SNCM:n konkurssi- tai selvitystilamenettelyssä. Tämä vahvistaa sen, että vaikeuksien ilmetessä optiota ei voida käyttää ja riskit kohdistuvat pääasiassa CGMF:ään eli valtioon. Komissio siis katsoo, että tätä ostolupausta ei voida pitää vastikkeena purkamista koskevalle ehdolle.

| (318) | Lisäksi komissio ei voi hyväksyä Ranskan viranomaisten väitettä, jonka mukaan sopimuspöytäkirja sisältäisi joukon takuita valtion sijoituksen suojaamiseksi. Toiminnan jatkajille asetetut velvoitteet eivät muodosta sellaisia riskejä tai ylimääräisiä rasitteita, jotka asettaisivat jatkajat vastaavaan asemaan kuin CGMF:n. Niillä pyritään vain varmistamaan, että sen ajanjakson aikana, jolloin yksityiset toiminnan jatkajat voivat vedota purkamista koskevaan ehtoon, ne eivät tee oikeudellisia muutoksia SNCM:ään eivätkä toteuta muita kuin liiketoimintasuunnitelman ja sosiaaliohjelman edellyttämiä toimia. |
| --- | --- |

(318)

Lisäksi komissio ei voi hyväksyä Ranskan viranomaisten väitettä, jonka mukaan sopimuspöytäkirja sisältäisi joukon takuita valtion sijoituksen suojaamiseksi. Toiminnan jatkajille asetetut velvoitteet eivät muodosta sellaisia riskejä tai ylimääräisiä rasitteita, jotka asettaisivat jatkajat vastaavaan asemaan kuin CGMF:n. Niillä pyritään vain varmistamaan, että sen ajanjakson aikana, jolloin yksityiset toiminnan jatkajat voivat vedota purkamista koskevaan ehtoon, ne eivät tee oikeudellisia muutoksia SNCM:ään eivätkä toteuta muita kuin liiketoimintasuunnitelman ja sosiaaliohjelman edellyttämiä toimia.

| (319) | Kuten tuomioistuin lisäksi korostaa 11 päivänä syyskuuta 2012 antamassaan tuomiossa, pelkän kannattavuusanalyysin perusteella ei voida päätellä, että valtio on tehnyt sijoituksen markkinaehdoin, sillä riskejä ei jaeta tasapuolisesti julkisten ja yksityisten osakkaiden kesken. |
| --- | --- |

(319)

Kuten tuomioistuin lisäksi korostaa 11 päivänä syyskuuta 2012 antamassaan tuomiossa, pelkän kannattavuusanalyysin perusteella ei voida päätellä, että valtio on tehnyt sijoituksen markkinaehdoin, sillä riskejä ei jaeta tasapuolisesti julkisten ja yksityisten osakkaiden kesken.

| (320) | Vaikka tasavertaisin ehdoin tehtyä sijoitusta koskeva edellytys ei täyty, toimenpide voi kuitenkin olla markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Tällöin olisi esimerkiksi sijoituksen kannattavuutta koskevilla ennakkoanalyyseilla osoitettava, että valtion toimenpide vastasi asiantuntevan yksityisen sijoittajan toimintaa vastaavanlaisessa tilanteessa. Ranskan viranomaiset eivät ole kuitenkaan toimittaneet näyttöä tällaisesta ennakkoanalyysista. Ranskan viranomaiset ovat vain todenneet jälkikäteen huomautuksissaan, että [...] (60) prosentin kiinteä korko olisi riittävä yksityiselle sijoittajalle ja verranneet sitä Ranskan valtion obligaation tuottoon, joka oli tuolloin 3,72–3,95 prosenttia. Viranomaiset eivät kuitenkaan ole toimittaneet analyysia, joka osoittaisi, että 10 prosentin korko olisi yksityissijoittajan mielestä hyväksyttävä, kun otetaan huomioon valtion riskit, esimerkiksi purkamista koskeva ehto ja yrityksen tilanne. |
| --- | --- |

(320)

Vaikka tasavertaisin ehdoin tehtyä sijoitusta koskeva edellytys ei täyty, toimenpide voi kuitenkin olla markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Tällöin olisi esimerkiksi sijoituksen kannattavuutta koskevilla ennakkoanalyyseilla osoitettava, että valtion toimenpide vastasi asiantuntevan yksityisen sijoittajan toimintaa vastaavanlaisessa tilanteessa. Ranskan viranomaiset eivät ole kuitenkaan toimittaneet näyttöä tällaisesta ennakkoanalyysista. Ranskan viranomaiset ovat vain todenneet jälkikäteen huomautuksissaan, että [...] (60) prosentin kiinteä korko olisi riittävä yksityiselle sijoittajalle ja verranneet sitä Ranskan valtion obligaation tuottoon, joka oli tuolloin 3,72–3,95 prosenttia. Viranomaiset eivät kuitenkaan ole toimittaneet analyysia, joka osoittaisi, että 10 prosentin korko olisi yksityissijoittajan mielestä hyväksyttävä, kun otetaan huomioon valtion riskit, esimerkiksi purkamista koskeva ehto ja yrityksen tilanne.

| (321) | Kyseistä [...] (60) prosentin korkoa sovelletaan lisäksi vain 8,75 miljoonan euron pääomasijoitukseen, mutta tällaisessa analyysissa olisi pitänyt ottaa huomioon sopimuspöytäkirjan mukainen valtion koko pääomasijoitus. Koska 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan ja 38,5 miljoonan euron käteisennakkoon ei liity minkäänlaista tuottoa, valtion SNCM:ään sen yksityistämisajankohtana vuonna 2006 tekemän koko sijoituksen tuotto olisi ollut selvästi alle Ranskan valtion obligaation tuoton. Sijoitukseen liittyvien riskien vuoksi markkinataloussijoittaja ei olisi hyväksynyt tällaista tuottoa. |
| --- | --- |

(321)

Kyseistä [...] (60) prosentin korkoa sovelletaan lisäksi vain 8,75 miljoonan euron pääomasijoitukseen, mutta tällaisessa analyysissa olisi pitänyt ottaa huomioon sopimuspöytäkirjan mukainen valtion koko pääomasijoitus. Koska 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan ja 38,5 miljoonan euron käteisennakkoon ei liity minkäänlaista tuottoa, valtion SNCM:ään sen yksityistämisajankohtana vuonna 2006 tekemän koko sijoituksen tuotto olisi ollut selvästi alle Ranskan valtion obligaation tuoton. Sijoitukseen liittyvien riskien vuoksi markkinataloussijoittaja ei olisi hyväksynyt tällaista tuottoa.

| (322) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että oikeuskäytännössä esitetyt arviointiperusteet, joiden nojalla voidaan suoralta kädeltä sulkea pois kyseisen toimenpiteen määrittely valtiontueksi, eivät täyty. Tämän vuoksi komissio katsoo, että Ranskan valtion 8,75 miljoonan euron pääomansiirto on SNCM:lle myönnetty taloudellinen etu, koska pääomansiirto tehtiin samanaikaisesti yksityisten pääomansiirtojen kanssa olosuhteissa, jotka eivät ole rinnastettavissa toisiinsa unionin oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla. Tästä syystä kyseessä oleva toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(322)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että oikeuskäytännössä esitetyt arviointiperusteet, joiden nojalla voidaan suoralta kädeltä sulkea pois kyseisen toimenpiteen määrittely valtiontueksi, eivät täyty. Tämän vuoksi komissio katsoo, että Ranskan valtion 8,75 miljoonan euron pääomansiirto on SNCM:lle myönnetty taloudellinen etu, koska pääomansiirto tehtiin samanaikaisesti yksityisten pääomansiirtojen kanssa olosuhteissa, jotka eivät ole rinnastettavissa toisiinsa unionin oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla. Tästä syystä kyseessä oleva toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.1.4   Toimenpiteet, joilla tuetaan yksityishenkilöitä (38,5 miljoonaa euroa)

| (323) | Ranskan viranomaiset katsovat, että tämä rahoitus on henkilötukea, joka ei hyödytä yritystä eikä tämän vuoksi ole valtiontukea. Asianomaiset osapuolet, CCF ja STIM, ovat kiistäneet tämän toimenpiteen luokittelemisen henkilötueksi, koska ne katsovat muun muassa, että toimenpide voi aiheuttaa välillisiä myönteisiä vaikutuksia SNCM:lle. |
| --- | --- |

(323)

Ranskan viranomaiset katsovat, että tämä rahoitus on henkilötukea, joka ei hyödytä yritystä eikä tämän vuoksi ole valtiontukea. Asianomaiset osapuolet, CCF ja STIM, ovat kiistäneet tämän toimenpiteen luokittelemisen henkilötueksi, koska ne katsovat muun muassa, että toimenpide voi aiheuttaa välillisiä myönteisiä vaikutuksia SNCM:lle.

| (324) | Komissio katsoo, että vaikka henkilötuen suorat edunsaajat ovat työntekijöitä, se ei riitä osoittamaan, että toimenpide ei sisällä tukea niiden työnantajalle. Tuomioistuin onkin täsmentänyt seuraavaa: ”se, että henkilötuen suorat edunsaajat ovat työntekijöitä, ei voi riittää osoittamaan, ettei heidän työnantajalleen ole maksettu tukea” (155). |
| --- | --- |

(324)

Komissio katsoo, että vaikka henkilötuen suorat edunsaajat ovat työntekijöitä, se ei riitä osoittamaan, että toimenpide ei sisällä tukea niiden työnantajalle. Tuomioistuin onkin täsmentänyt seuraavaa: ”se, että henkilötuen suorat edunsaajat ovat työntekijöitä, ei voi riittää osoittamaan, ettei heidän työnantajalleen ole maksettu tukea” (155).

| (325) | Tuomioistuimen 11 päivänä syyskuuta 2012 antaman tuomion 138 kohdassa todetaan myös, että ”[t]utkittaessa sitä, ovatko kyseiset henkilötuet EY 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, on [...] määritettävä, saako SNCM sellaista välillistä taloudellista etua, joka vapauttaa sen vastattavaksi tavallisesti kuuluvista kustannuksista ja joka siis estää sen, että markkinavoimilla on tavanomaiset vaikutuksensa”. |
| --- | --- |

(325)

Tuomioistuimen 11 päivänä syyskuuta 2012 antaman tuomion 138 kohdassa todetaan myös, että ”[t]utkittaessa sitä, ovatko kyseiset henkilötuet EY 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, on [...] määritettävä, saako SNCM sellaista välillistä taloudellista etua, joka vapauttaa sen vastattavaksi tavallisesti kuuluvista kustannuksista ja joka siis estää sen, että markkinavoimilla on tavanomaiset vaikutuksensa”.

| (326) | Komissio toteaa myös, että sopimuspöytäkirjan mukaan toimenpide on yksityisille kumppaneille annettu valtion sitoumus rahoittaa se osuus mahdollisista kustannuksista, jotka aiheutuvat vapaaehtoisista irtisanoutumisista tai työsopimusten rikkomisesta (niiden luonteesta riippumatta) ja joka maksetaan kaikkien työnantajan maksettavaksi kuuluvien määrien lisäksi. Kuten tuomioistuin toteaa 11 päivänä syyskuuta 2012 antamansa tuomion 145 kohdassa, se, että tällaiset henkilötuet ovat osa myyntipöytäkirjaa, on omiaan osoittamaan, että niillä luodaan etu. Osapuolet ovat turvautuneet niihin sen vuoksi, että ne saattoivat saada niistä tiettyä hyötyä. |
| --- | --- |

(326)

Komissio toteaa myös, että sopimuspöytäkirjan mukaan toimenpide on yksityisille kumppaneille annettu valtion sitoumus rahoittaa se osuus mahdollisista kustannuksista, jotka aiheutuvat vapaaehtoisista irtisanoutumisista tai työsopimusten rikkomisesta (niiden luonteesta riippumatta) ja joka maksetaan kaikkien työnantajan maksettavaksi kuuluvien määrien lisäksi. Kuten tuomioistuin toteaa 11 päivänä syyskuuta 2012 antamansa tuomion 145 kohdassa, se, että tällaiset henkilötuet ovat osa myyntipöytäkirjaa, on omiaan osoittamaan, että niillä luodaan etu. Osapuolet ovat turvautuneet niihin sen vuoksi, että ne saattoivat saada niistä tiettyä hyötyä.

| (327) | Näin ollen kyseiset tuet ovat omiaan muodostamaan taloudellisen edun SNCM:n hyväksi mahdollistamalla sen, ettei sen tarvinnut vastata kaikista tiettyjen työntekijöiden mahdolliseen lähtöön tulevaisuudessa liittyvistä kustannuksista. Jos valtio vapauttaa jonkin yrityksen tällaisista kustannuksista, toimenpide muodostaa edun yritykselle. Komissio muistuttaa, että tällaisten täydentävien työmarkkinatoimenpiteiden tarkoituksena on helpottaa sellaisten irtisanomissuunnitelmien toteuttamista, jotka ovat tarpeen yrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ne eivät perustu lakisääteiseen velvoitteeseen. Käsiteltävänä olevassa asiassa SNCM:n työntekijöiden toistuva liikehdintä osoittaa, että sosiaaliohjelman toteuttaminen kyseisessä yrityksessä on johtanut lähes järjestelmällisesti lakkoihin ja muuhun ammattiyhdistysliikehdintään. Ei ole epäilystä siitä, että nämä täydentävät sosiaaliset toimenpiteet ovat etu SNCM:lle. |
| --- | --- |

(327)

Näin ollen kyseiset tuet ovat omiaan muodostamaan taloudellisen edun SNCM:n hyväksi mahdollistamalla sen, ettei sen tarvinnut vastata kaikista tiettyjen työntekijöiden mahdolliseen lähtöön tulevaisuudessa liittyvistä kustannuksista. Jos valtio vapauttaa jonkin yrityksen tällaisista kustannuksista, toimenpide muodostaa edun yritykselle. Komissio muistuttaa, että tällaisten täydentävien työmarkkinatoimenpiteiden tarkoituksena on helpottaa sellaisten irtisanomissuunnitelmien toteuttamista, jotka ovat tarpeen yrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ne eivät perustu lakisääteiseen velvoitteeseen. Käsiteltävänä olevassa asiassa SNCM:n työntekijöiden toistuva liikehdintä osoittaa, että sosiaaliohjelman toteuttaminen kyseisessä yrityksessä on johtanut lähes järjestelmällisesti lakkoihin ja muuhun ammattiyhdistysliikehdintään. Ei ole epäilystä siitä, että nämä täydentävät sosiaaliset toimenpiteet ovat etu SNCM:lle.

| (328) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(328)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.1.5   Rakenneuudistustukena vuonna 2002 maksettu 15,81 miljoonan euron määrä

| (329) | Vuoden 2006 toimenpiteillä korotetaan huomattavasti vuoden 2002 suunnitelman pohjalta tarkasteltua 69,29 miljoonan euron rakenneuudistustukea. Ne voidaan katsoa muutoksiksi rakenneuudistussuunnitelmaan ja sen kustannuksiin. Kun yksityistämistä suunniteltiin, rakenneuudistussuunnitelma oli kesken. SNCM ei kuitenkaan saavuttanut suunnitelman tavoitteena ollutta elinkelpoisuuden paluuta. Tuomioistuin on täsmentänyt, että ”on näet korostettava, että vuoden 2006 päätöksessä on ilmaistu täysin selvästi, että jos vuoden 2006 suunnitelmaan sisältyy rakennusuudistustukea, kyseistä tukea on tarkasteltava yhdessä vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvän tuen kanssa [...]” (156). Tuomioistuin korostaa, että kyseinen analyysi on tehty perustellusti. Kyseessä oleva 69,29 miljoonaa euroa muodostuu rakenneuudistussuunnitelman ensimmäisenä eränä vuonna 2002 myönnetystä 66 miljoonasta eurosta ja toisena eränä vuonna 2005 myönnetystä 3,29 miljoonasta eurosta. |
| --- | --- |

(329)

Vuoden 2006 toimenpiteillä korotetaan huomattavasti vuoden 2002 suunnitelman pohjalta tarkasteltua 69,29 miljoonan euron rakenneuudistustukea. Ne voidaan katsoa muutoksiksi rakenneuudistussuunnitelmaan ja sen kustannuksiin. Kun yksityistämistä suunniteltiin, rakenneuudistussuunnitelma oli kesken. SNCM ei kuitenkaan saavuttanut suunnitelman tavoitteena ollutta elinkelpoisuuden paluuta. Tuomioistuin on täsmentänyt, että ”on näet korostettava, että vuoden 2006 päätöksessä on ilmaistu täysin selvästi, että jos vuoden 2006 suunnitelmaan sisältyy rakennusuudistustukea, kyseistä tukea on tarkasteltava yhdessä vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvän tuen kanssa [...]” (156). Tuomioistuin korostaa, että kyseinen analyysi on tehty perustellusti. Kyseessä oleva 69,29 miljoonaa euroa muodostuu rakenneuudistussuunnitelman ensimmäisenä eränä vuonna 2002 myönnetystä 66 miljoonasta eurosta ja toisena eränä vuonna 2005 myönnetystä 3,29 miljoonasta eurosta.

| (330) | Tästä vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti myönnetystä tuesta 53,4 miljoonaa euroa liittyy käytännössä julkisen palvelun velvoitteeseen. Tuomioistuin on 11 päivänä syyskuuta 2012 antamassaan tuomiossa vahvistanut tämän tuen sääntöjenmukaisuuden. Komission on siis tutkittava vuoden 2002 rakenneuudistuksen yhteydessä myönnetyn varsinaisen 15,81 miljoonan euron rakenneuudistustuen sekä kaikkien vuoden 2006 toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(330)

Tästä vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti myönnetystä tuesta 53,4 miljoonaa euroa liittyy käytännössä julkisen palvelun velvoitteeseen. Tuomioistuin on 11 päivänä syyskuuta 2012 antamassaan tuomiossa vahvistanut tämän tuen sääntöjenmukaisuuden. Komission on siis tutkittava vuoden 2002 rakenneuudistuksen yhteydessä myönnetyn varsinaisen 15,81 miljoonan euron rakenneuudistustuen sekä kaikkien vuoden 2006 toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella.

6.2   VUOSINA 2002 JA 2006 MAKSETTUJEN RAKENNEUUDISTUSTUKIEN SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

6.2.1   Huomioon otettavat suuntaviivat

| (331) | Komissio toteaa, että vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelmaa on tarkasteltu vuoden 1999 suuntaviivojen perusteella. Se toteaa myös, että vuoden 2006 uudet toimenpiteet, jotka sisältyvät vuoden 2002 suunnitelmaan, on toteutettu vuoden 2004 uusien suuntaviivojen voimaantulon jälkeen ja ilman komission ennakkohyväksyntää. |
| --- | --- |

(331)

Komissio toteaa, että vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelmaa on tarkasteltu vuoden 1999 suuntaviivojen perusteella. Se toteaa myös, että vuoden 2006 uudet toimenpiteet, jotka sisältyvät vuoden 2002 suunnitelmaan, on toteutettu vuoden 2004 uusien suuntaviivojen voimaantulon jälkeen ja ilman komission ennakkohyväksyntää.

| (332) | Vuoden 2004 suuntaviivojen siirtymämääräysten (157) mukaan kyseisiä suuntaviivoja sovelletaan sellaiseen sääntöjenvastaiseen tukeen, josta osa on myönnetty niiden voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

(332)

Vuoden 2004 suuntaviivojen siirtymämääräysten (157) mukaan kyseisiä suuntaviivoja sovelletaan sellaiseen sääntöjenvastaiseen tukeen, josta osa on myönnetty niiden voimaantulon jälkeen.

| (333) | Koska vuoden 2006 toimenpiteet ovat valtiontukea, ne ovat siis osa vuonna 2002 aloitettuja rakenneuudistustoimenpiteitä ja niitä on tarkasteltava yhdessä niiden kanssa. Kaikkien tukitoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioidaan siis vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(333)

Koska vuoden 2006 toimenpiteet ovat valtiontukea, ne ovat siis osa vuonna 2002 aloitettuja rakenneuudistustoimenpiteitä ja niitä on tarkasteltava yhdessä niiden kanssa. Kaikkien tukitoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioidaan siis vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella.

6.2.2   Onko tuensaaja vaikeuksissa oleva yritys

| (334) | Jotta yritykselle voidaan myöntää rakenneuudistustukea, sitä on voitava pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä. |
| --- | --- |

(334)

Jotta yritykselle voidaan myöntää rakenneuudistustukea, sitä on voitava pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä.

| (335) | Komissio huomauttaa, että se on sekä 17 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä, joka koski SNCM:lle myönnettyä pelastamistukea (158), että 19 päivänä elokuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä, joka koski muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista pääomankorotusta koskevan suunnitelman vuoksi, todennut SNCM:n vuotta 2001 koskevan vuosikirjanpidon perusteella, että tätä arviointiperustetta noudatettiin. |
| --- | --- |

(335)

Komissio huomauttaa, että se on sekä 17 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä, joka koski SNCM:lle myönnettyä pelastamistukea (158), että 19 päivänä elokuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä, joka koski muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista pääomankorotusta koskevan suunnitelman vuoksi, todennut SNCM:n vuotta 2001 koskevan vuosikirjanpidon perusteella, että tätä arviointiperustetta noudatettiin.

| (336) | Tätä päätöstä varten komissio on tarkistanut, että SNCM täytti tämän edellytyksen vuoden 2002 vuosikirjanpidon perusteella. Pakollisten varausten ulkopuolinen oma pääoma (159) oli – 26,5 miljoonaa euroa vuonna 2002, toisin sanoen edelleen negatiivinen, kun se oli ollut – 30,7 miljoonaa euroa vuonna 2001. Tämä taso on osoitus siitä, että yli puolet yrityksen osakepääomasta oli menetetty. Yli neljännes osakepääomasta menetettiin ilmoitusta seuranneiden 12 kuukauden kuluessa, mikä on osoitus suuntaviivojen 5 a kohdassa kuvaillun edellytyksen täyttymisestä. |
| --- | --- |

(336)

Tätä päätöstä varten komissio on tarkistanut, että SNCM täytti tämän edellytyksen vuoden 2002 vuosikirjanpidon perusteella. Pakollisten varausten ulkopuolinen oma pääoma (159) oli – 26,5 miljoonaa euroa vuonna 2002, toisin sanoen edelleen negatiivinen, kun se oli ollut – 30,7 miljoonaa euroa vuonna 2001. Tämä taso on osoitus siitä, että yli puolet yrityksen osakepääomasta oli menetetty. Yli neljännes osakepääomasta menetettiin ilmoitusta seuranneiden 12 kuukauden kuluessa, mikä on osoitus suuntaviivojen 5 a kohdassa kuvaillun edellytyksen täyttymisestä.

| (337) | Osakepääoman kehityksen lisäksi komissio toteaa muun muassa seuraavaa:






  — | vuosina 2001–2002 rahoitustulos, josta ei ole vähennetty veroja, oli –5,1 miljoonaa euroa vuonna 2001, kun vastaava luku vuonna 2002 oli –5,8 miljoonaa euroa; vuoden 2002 nettotappioita lievensi ainoastaan joidenkin alusten myynti, |
| --- | --- | --- |

(337)

Osakepääoman kehityksen lisäksi komissio toteaa muun muassa seuraavaa:

—

vuosina 2001–2002 rahoitustulos, josta ei ole vähennetty veroja, oli –5,1 miljoonaa euroa vuonna 2001, kun vastaava luku vuonna 2002 oli –5,8 miljoonaa euroa; vuoden 2002 nettotappioita lievensi ainoastaan joidenkin alusten myynti,

| — | SNCM:n omarahoituksen bruttomarginaali oli vuoden 2001 lopussa 39,2 miljoonaa euroa ja 35,7 miljoonaa euroa vuoden 2002 lopussa, |
| --- | --- |

—

SNCM:n omarahoituksen bruttomarginaali oli vuoden 2001 lopussa 39,2 miljoonaa euroa ja 35,7 miljoonaa euroa vuoden 2002 lopussa,

| — | nettorahoitusvelkojen määrä ilman leasing-sopimuksia oli 135,8 miljoonaa euroa vuonna 2000 ja 144,8 miljoonaa euroa vuonna 2002, |
| --- | --- |

—

nettorahoitusvelkojen määrä ilman leasing-sopimuksia oli 135,8 miljoonaa euroa vuonna 2000 ja 144,8 miljoonaa euroa vuonna 2002,

| — | rahoituskulut (korkokulut ja niihin rinnastettavat kulut) olivat 7,0 miljoonaa euroa vuonna 2000 ja 9,503 miljoonaa euroa vuonna 2002. |
| --- | --- |

—

rahoituskulut (korkokulut ja niihin rinnastettavat kulut) olivat 7,0 miljoonaa euroa vuonna 2000 ja 9,503 miljoonaa euroa vuonna 2002.

| (338) | Ranskan viranomaiset ovat lisäksi vahvistaneet komissiolle, että pankit eivät enää myöntäneet lainaa SNCM:lle yrityksen velkaantuneisuuden vuoksi siitä huolimatta, että se ehdotti antavansa vakuudeksi viimeisimmät kiinnityksistä tai muista sidonnaisuuksista vapaat aluksensa. |
| --- | --- |

(338)

Ranskan viranomaiset ovat lisäksi vahvistaneet komissiolle, että pankit eivät enää myöntäneet lainaa SNCM:lle yrityksen velkaantuneisuuden vuoksi siitä huolimatta, että se ehdotti antavansa vakuudeksi viimeisimmät kiinnityksistä tai muista sidonnaisuuksista vapaat aluksensa.

| (339) | Julkisen palvelun sopimus ei muuta tätä analyysia millään tavoin. Vaikka tämä sopimus ja rakenneuudistussuunnitelman onnistuminen luovat SNCM:lle edellytykset saavuttaa ajan mittaan myönteisiä tuloksia toiminnassaan, on selvää, että sen omien varojen puute, lisääntyvä velkaantuminen ja rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvien operatiivisten toimien kustannukset todennäköisesti johtavat tietyn ajan kuluessa SNCM:n maksujen lakkaamiseen. |
| --- | --- |

(339)

Julkisen palvelun sopimus ei muuta tätä analyysia millään tavoin. Vaikka tämä sopimus ja rakenneuudistussuunnitelman onnistuminen luovat SNCM:lle edellytykset saavuttaa ajan mittaan myönteisiä tuloksia toiminnassaan, on selvää, että sen omien varojen puute, lisääntyvä velkaantuminen ja rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvien operatiivisten toimien kustannukset todennäköisesti johtavat tietyn ajan kuluessa SNCM:n maksujen lakkaamiseen.

| (340) | Koska rakenneuudistuskausi kattaa vuodet 2002–2006, on tarpeen varmistaa, että SNCM täyttää tämän edellytyksen kyseisen kauden ajan ja erityisesti ajankohtana, jolloin uusista julkisista pääomansiirroista päätettiin. |
| --- | --- |

(340)

Koska rakenneuudistuskausi kattaa vuodet 2002–2006, on tarpeen varmistaa, että SNCM täyttää tämän edellytyksen kyseisen kauden ajan ja erityisesti ajankohtana, jolloin uusista julkisista pääomansiirroista päätettiin.

| (341) | Vuonna 2003 tehdyssä päätöksessä todettiin, että SNCM täytti tämän vaatimuksen tilikaudella 2001 ja 2002 (160). |
| --- | --- |

(341)

Vuonna 2003 tehdyssä päätöksessä todettiin, että SNCM täytti tämän vaatimuksen tilikaudella 2001 ja 2002 (160).

| (342) | Nyt olisi syytä varmistaa, että SNCM täytti edelleen tämän vaatimuksen tilikausilla 2003–2005 eli viimeisellä kokonaisella tilikaudella ennen SNCM:n yksityistämistä koskevien uusien toimenpiteiden toteuttamista vuonna 2006. |
| --- | --- |

(342)

Nyt olisi syytä varmistaa, että SNCM täytti edelleen tämän vaatimuksen tilikausilla 2003–2005 eli viimeisellä kokonaisella tilikaudella ennen SNCM:n yksityistämistä koskevien uusien toimenpiteiden toteuttamista vuonna 2006.

| (343) | Kuten johdanto-osan 73 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on jo todettu, SNCM:n tilanne heikkeni huomattavasti vuosina 2004 ja 2005. SNCM:n tulos rahoituserien jälkeen oli – 32,6 miljoonaa euroa vuonna 2004 ja – 25,8 miljoonaa euroa vuonna 2005. Nettotulos oli puolestaan – 29,7 miljoonaa euroa vuonna 2004 ja – 28,8 miljoonaa euroa vuonna 2005. Oma pääoma vuonna 2005 (– 1,7 miljoonaa) supistui 25,5 miljoonaa vuoteen 2004 verrattuna. Tämä pääoman supistuminen merkitsee, että noin puolet yhtiön osakepääomasta oli menetetty ja yli neljäsosa pääomasta menetettiin 12 viimeksi kuluneen kuukauden aikana. Näin ollen vuoden 2004 suuntaviivojen 10 a kohdassa kuvailtu edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(343)

Kuten johdanto-osan 73 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on jo todettu, SNCM:n tilanne heikkeni huomattavasti vuosina 2004 ja 2005. SNCM:n tulos rahoituserien jälkeen oli – 32,6 miljoonaa euroa vuonna 2004 ja – 25,8 miljoonaa euroa vuonna 2005. Nettotulos oli puolestaan – 29,7 miljoonaa euroa vuonna 2004 ja – 28,8 miljoonaa euroa vuonna 2005. Oma pääoma vuonna 2005 (– 1,7 miljoonaa) supistui 25,5 miljoonaa vuoteen 2004 verrattuna. Tämä pääoman supistuminen merkitsee, että noin puolet yhtiön osakepääomasta oli menetetty ja yli neljäsosa pääomasta menetettiin 12 viimeksi kuluneen kuukauden aikana. Näin ollen vuoden 2004 suuntaviivojen 10 a kohdassa kuvailtu edellytys täyttyy.

| (344) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että SNCM:ää voidaan pitää vuoden 2004 suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä. |
| --- | --- |

(344)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että SNCM:ää voidaan pitää vuoden 2004 suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä.

6.2.2.1   Oma rahoitusosuus

| (345) | Suuntaviivojen 43 kohdan mukaan ”tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen, sen osakkaiden tai yhtymän, johon yritys kuuluu, käytettävissä olevat varat. Tässä arvioinnissa otetaan huomioon aikaisemmin mahdollisesti myönnetty pelastamistuki. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, myös myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Tällainen rahoitusosuus on merkki markkinoiden uskosta elinkelpoisuuden palautumiseen. Rahoitusosuuden on oltava todellinen ja mahdollisimman suuri, eikä siihen voida laskea arvioituja tulevia voittoja, kuten kassavaroja”. |
| --- | --- |

(345)

Suuntaviivojen 43 kohdan mukaan ”tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen, sen osakkaiden tai yhtymän, johon yritys kuuluu, käytettävissä olevat varat. Tässä arvioinnissa otetaan huomioon aikaisemmin mahdollisesti myönnetty pelastamistuki. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, myös myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Tällainen rahoitusosuus on merkki markkinoiden uskosta elinkelpoisuuden palautumiseen. Rahoitusosuuden on oltava todellinen ja mahdollisimman suuri, eikä siihen voida laskea arvioituja tulevia voittoja, kuten kassavaroja”.

| (346) | Suuntaviivojen 44 kohdassa täsmennetään, että ”yleensä komissio pitää seuraavia rakenneuudistuksen rahoitusosuuksia(19) sopivina: pienyritykset vähintään 25 prosenttia, keskisuuret yritykset vähintään 40 prosenttia ja suuret yritykset vähintään 50 prosenttia. Jos jäsenvaltio osoittaa poikkeusolojen ja erityisten vaikeuksien olemassaolon, komissio voi hyväksyä alhaisemman rahoitusosuuden”. |
| --- | --- |

(346)

Suuntaviivojen 44 kohdassa täsmennetään, että ”yleensä komissio pitää seuraavia rakenneuudistuksen rahoitusosuuksia(19) sopivina: pienyritykset vähintään 25 prosenttia, keskisuuret yritykset vähintään 40 prosenttia ja suuret yritykset vähintään 50 prosenttia. Jos jäsenvaltio osoittaa poikkeusolojen ja erityisten vaikeuksien olemassaolon, komissio voi hyväksyä alhaisemman rahoitusosuuden”.

| (347) | Suuntaviivojen 7 kohdassa täsmennetään lisäksi, että ”on tarkoituksenmukaista todeta aiempaa selkeämmin periaate, että [rakenneuudistustuen saajan huomattavan] rahoitusosuuden on oltava todellinen ja tuen ulkopuolelle jäävä. Tuensaajan rahoitusosuudella on kaksinainen merkitys, sillä yhtäältä se osoittaa, että markkinat (omistajat, velkojat) uskovat elinkelpoisuuden palautumiseen kohtuullisessa ajassa, ja toisaalta rahoitusosuudella varmistetaan, että rakenneuudistustuki rajoittuu määrään, joka on välttämätön elinkelpoisuuden palautumiseen, ja että kilpailun vääristymistä rajoitetaan. [...]”. |
| --- | --- |

(347)

Suuntaviivojen 7 kohdassa täsmennetään lisäksi, että ”on tarkoituksenmukaista todeta aiempaa selkeämmin periaate, että [rakenneuudistustuen saajan huomattavan] rahoitusosuuden on oltava todellinen ja tuen ulkopuolelle jäävä. Tuensaajan rahoitusosuudella on kaksinainen merkitys, sillä yhtäältä se osoittaa, että markkinat (omistajat, velkojat) uskovat elinkelpoisuuden palautumiseen kohtuullisessa ajassa, ja toisaalta rahoitusosuudella varmistetaan, että rakenneuudistustuki rajoittuu määrään, joka on välttämätön elinkelpoisuuden palautumiseen, ja että kilpailun vääristymistä rajoitetaan. [...]”.

| (348) | Myös oikeuskäytännössä on korostettu, että oman rahoitusosuuden on osoitettava, että markkinat uskovat elinkelpoisuuden palautumiseen (161). Komissio korostaa, että tämä on erityisen merkityksellistä SNCM:n tapauksessa, kun otetaan huomioon sen tilanne vuodesta 2002 alkaen. Komissio muistuttaa, että vuoden 2002 rakenneuudistuksen ensimmäiset toimenpiteet eivät ole tuottaneet odotettuja tuloksia. Osaa toimenpiteistä ei toteutettu tai tavoitteita ei saavutettu (ks. johdanto-osan 351 kappale). Koska SNCM ei pystynyt panemaan kaikkia näitä ensimmäisiä rakenneuudistustoimenpiteitä täytäntöön, sen taloudellinen ja rahoitustilanne heikkeni edelleen vuodesta 2004 alkaen (ks. johdanto-osan 73–75 kappale). |
| --- | --- |

(348)

Myös oikeuskäytännössä on korostettu, että oman rahoitusosuuden on osoitettava, että markkinat uskovat elinkelpoisuuden palautumiseen (161). Komissio korostaa, että tämä on erityisen merkityksellistä SNCM:n tapauksessa, kun otetaan huomioon sen tilanne vuodesta 2002 alkaen. Komissio muistuttaa, että vuoden 2002 rakenneuudistuksen ensimmäiset toimenpiteet eivät ole tuottaneet odotettuja tuloksia. Osaa toimenpiteistä ei toteutettu tai tavoitteita ei saavutettu (ks. johdanto-osan 351 kappale). Koska SNCM ei pystynyt panemaan kaikkia näitä ensimmäisiä rakenneuudistustoimenpiteitä täytäntöön, sen taloudellinen ja rahoitustilanne heikkeni edelleen vuodesta 2004 alkaen (ks. johdanto-osan 73–75 kappale).

| (349) | Rakenneuudistuksen kustannukset olivat 46 miljoonaa euroa vuonna 2002. Vuoden 2006 toimenpiteistä komissio katsoo, että rakenneuudistuksen kustannusten määränä (162) voidaan pitää tuen määrää eli 202,55 miljoonaa euroa. Tähän on lisättävä yksityisten osakkaiden tekemä pääomankorotus eli 26,25 miljoonaa euroa, jolloin määrä on yhteensä 274,8 miljoonaa euroa. Oma rahoitusosuus koostuu 42,385 miljoonan omaisuuserien luovutuksesta (nettomäärä) ja yksityisten osakkaiden tekemästä 26,25 miljoonan euron pääomankorotuksesta. Oma rahoitusosuus on siis yhteensä 68,635 miljoonaa euroa. Kun otetaan huomioon vuoden 2006 uudet toimenpiteet, oma rahoitusosuus on 25 prosenttia. Suuntaviivoissa edellytetään osuudeksi kuitenkin vähintään 50 prosenttia. Komissio täsmentää, että Ranskan viranomaiset eivät ole vedonneet poikkeusoloihin ja erityisiin vaikeuksiin, jotta komissio hyväksyisi alhaisemman todellisen oman rahoitusosuuden. Joka tapauksessa komissio katsoo, että käsiteltävänä olevaan asiaan ei liity poikkeusoloja, jotka oikeuttaisivat laskemaan vuoden 2004 suuntaviivoissa vaadittua oman rahoitusosuuden tasoa. |
| --- | --- |

(349)

Rakenneuudistuksen kustannukset olivat 46 miljoonaa euroa vuonna 2002. Vuoden 2006 toimenpiteistä komissio katsoo, että rakenneuudistuksen kustannusten määränä (162) voidaan pitää tuen määrää eli 202,55 miljoonaa euroa. Tähän on lisättävä yksityisten osakkaiden tekemä pääomankorotus eli 26,25 miljoonaa euroa, jolloin määrä on yhteensä 274,8 miljoonaa euroa. Oma rahoitusosuus koostuu 42,385 miljoonan omaisuuserien luovutuksesta (nettomäärä) ja yksityisten osakkaiden tekemästä 26,25 miljoonan euron pääomankorotuksesta. Oma rahoitusosuus on siis yhteensä 68,635 miljoonaa euroa. Kun otetaan huomioon vuoden 2006 uudet toimenpiteet, oma rahoitusosuus on 25 prosenttia. Suuntaviivoissa edellytetään osuudeksi kuitenkin vähintään 50 prosenttia. Komissio täsmentää, että Ranskan viranomaiset eivät ole vedonneet poikkeusoloihin ja erityisiin vaikeuksiin, jotta komissio hyväksyisi alhaisemman todellisen oman rahoitusosuuden. Joka tapauksessa komissio katsoo, että käsiteltävänä olevaan asiaan ei liity poikkeusoloja, jotka oikeuttaisivat laskemaan vuoden 2004 suuntaviivoissa vaadittua oman rahoitusosuuden tasoa.

| (350) | Komissio katsoo näin ollen, että SNCM:n oma rahoitusosuus rakenneuudistuksen toteuttamiseksi on riittämätön suhteessa suuntaviivojen määräyksiin. |
| --- | --- |

(350)

Komissio katsoo näin ollen, että SNCM:n oma rahoitusosuus rakenneuudistuksen toteuttamiseksi on riittämätön suhteessa suuntaviivojen määräyksiin.

6.2.2.2   Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (351) | Menettelyn aloittamissa koskevassa päätöksessä komissio esitti epäilyjä siitä, voidaanko SNCM:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus palauttaa erityisesti seuraavista syistä:






  — | SNCM ei aikonut lopettaa kaikkia tappiollisia toiminnan osa-alueita, |
| --- | --- | --- |

(351)

Menettelyn aloittamissa koskevassa päätöksessä komissio esitti epäilyjä siitä, voidaanko SNCM:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus palauttaa erityisesti seuraavista syistä:

—

SNCM ei aikonut lopettaa kaikkia tappiollisia toiminnan osa-alueita,

| — | rakenneuudistussuunnitelman onnistuminen liittyi läheisesti Marseillen ja Korsikan välistä liikennettä koskevan julkisen palvelun sopimuksen myöntämiseen 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2012 väliseksi ajaksi, |
| --- | --- |

—

rakenneuudistussuunnitelman onnistuminen liittyi läheisesti Marseillen ja Korsikan välistä liikennettä koskevan julkisen palvelun sopimuksen myöntämiseen 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2012 väliseksi ajaksi,

| — | vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelman mukaisia laivahenkilöstön vähennyksiä ei toteutettu eikä tuottavuutta saatu parannettua 10 prosenttia, |
| --- | --- |

—

vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelman mukaisia laivahenkilöstön vähennyksiä ei toteutettu eikä tuottavuutta saatu parannettua 10 prosenttia,

| — | 400 työpaikan vähentäminen (kokoaikavastaavana) ja vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman mukaiset tuottavuustoimenpiteet eivät riitä, koska vuoden 2002 suunnitelmasta oli poikettu. |
| --- | --- |

—

400 työpaikan vähentäminen (kokoaikavastaavana) ja vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman mukaiset tuottavuustoimenpiteet eivät riitä, koska vuoden 2002 suunnitelmasta oli poikettu.

| (352) | Ranskan viranomaiset ovat vastanneet, että osakkaiden vaihto ja yksityistämissuunnitelman kolmen toimenpiteen toteuttaminen mahdollistaisivat sen, että SNCM voisi kehittää toimintaansa terveeltä pohjalta. Vaikka tietyt sen toiminnan osa-alueet olivat tappiollisia, tilanne ei olisi lopullinen. |
| --- | --- |

(352)

Ranskan viranomaiset ovat vastanneet, että osakkaiden vaihto ja yksityistämissuunnitelman kolmen toimenpiteen toteuttaminen mahdollistaisivat sen, että SNCM voisi kehittää toimintaansa terveeltä pohjalta. Vaikka tietyt sen toiminnan osa-alueet olivat tappiollisia, tilanne ei olisi lopullinen.

| (353) | Komissio toteaa, että vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjä toimenpiteitä ei voitu toteuttaa kokonaisuudessaan, mikä aiheutti yrityksen tuloksen merkittävän heikkenemisen vuosina 2004 ja 2005. Liikevaihdon kasvu 20 miljoonalla eurolla ja julkisen palvelun velvoitteesta maksettavan korvauksen nousu 9 miljoonalla eurolla vuonna 2006 eivät ole mahdollistaneet tuloksen kohentumista, koska polttoaineiden hinnat ja käyttökustannukset nousivat huomattavasti ennustettua enemmän. Komission käyttämä asiantuntija on todennut, että toiminnan jatkajien liiketoimintasuunnitelman toteuttamista hidastivat merkittävästi useammat eri tapahtumat (163). Asiantuntijan mukaan kertyneet tappiot olisivat todennäköisesti huomattavasti suuremmat kuin alun perin odotettiin vuodeksi 2007. |
| --- | --- |

(353)

Komissio toteaa, että vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjä toimenpiteitä ei voitu toteuttaa kokonaisuudessaan, mikä aiheutti yrityksen tuloksen merkittävän heikkenemisen vuosina 2004 ja 2005. Liikevaihdon kasvu 20 miljoonalla eurolla ja julkisen palvelun velvoitteesta maksettavan korvauksen nousu 9 miljoonalla eurolla vuonna 2006 eivät ole mahdollistaneet tuloksen kohentumista, koska polttoaineiden hinnat ja käyttökustannukset nousivat huomattavasti ennustettua enemmän. Komission käyttämä asiantuntija on todennut, että toiminnan jatkajien liiketoimintasuunnitelman toteuttamista hidastivat merkittävästi useammat eri tapahtumat (163). Asiantuntijan mukaan kertyneet tappiot olisivat todennäköisesti huomattavasti suuremmat kuin alun perin odotettiin vuodeksi 2007.

| (354) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että Ranskan viranomaisten vastaukset eivät ole poistaneet kaikkia sen epäilyjä. Vaikuttaa riskialttiilta sitoa elinkelpoisuuden palauttaminen julkisen palvelun sopimuksen myöntämiseen kaudeksi 2007–2013 ja yksityistämissuunnitelman kolmen sellaisen toimenpiteen toteuttamiseen, joiden sääntöjenmukaisuutta ja soveltuvuutta sisämarkkinoille ei ollut varmistettu. Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevan suunnitelman uskottavuus edellyttää vähintäänkin, että käytetyt oletukset ovat realistisia. Käsiteltävänä olevassa asiassa suunnitelman onnistuminen tukeutuu kuitenkin lähes yksinomaan kahden SNCM:n määräysvallan ulottumattomissa olevan hypoteettisen tapahtuman toteutumiseen. Kun otetaan huomioon SNCM:n rahoitustilanne kyseisenä ajankohtana, komissio epäilee sen mahdollisuuksia rahoittaa tiettyjen autolauttojensa välttämätön uusiminen. Ranskan viranomaiset kuitenkin esittävät, että tämä uusiminen mahdollistaa elinkelpoisuuden palauttamista koskevien tavoitteiden saavuttamisen. |
| --- | --- |

(354)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että Ranskan viranomaisten vastaukset eivät ole poistaneet kaikkia sen epäilyjä. Vaikuttaa riskialttiilta sitoa elinkelpoisuuden palauttaminen julkisen palvelun sopimuksen myöntämiseen kaudeksi 2007–2013 ja yksityistämissuunnitelman kolmen sellaisen toimenpiteen toteuttamiseen, joiden sääntöjenmukaisuutta ja soveltuvuutta sisämarkkinoille ei ollut varmistettu. Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevan suunnitelman uskottavuus edellyttää vähintäänkin, että käytetyt oletukset ovat realistisia. Käsiteltävänä olevassa asiassa suunnitelman onnistuminen tukeutuu kuitenkin lähes yksinomaan kahden SNCM:n määräysvallan ulottumattomissa olevan hypoteettisen tapahtuman toteutumiseen. Kun otetaan huomioon SNCM:n rahoitustilanne kyseisenä ajankohtana, komissio epäilee sen mahdollisuuksia rahoittaa tiettyjen autolauttojensa välttämätön uusiminen. Ranskan viranomaiset kuitenkin esittävät, että tämä uusiminen mahdollistaa elinkelpoisuuden palauttamista koskevien tavoitteiden saavuttamisen.

| (355) | Komissio katsoo siis, että suuntaviivojen edellyttämä vaatimus pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisesta ei täyty. |
| --- | --- |

(355)

Komissio katsoo siis, että suuntaviivojen edellyttämä vaatimus pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisesta ei täyty.

6.2.2.3   Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen (vastasuoritteet)

| (356) | Kumotussa vuoden 2008 päätöksessä mainittiin neljä vastasuoritetta:






  — | Italian ja Korsikan välisestä liikennöinnistä vastaavan tytäryhtiön Corsica Marittiman (82 000 matkustajaa vuonna 2000) sulkeminen ja siten SNCM-konsernin vetäytyminen Italian ja Korsikan välisen liikenteen markkinoilta, |
| --- | --- | --- |

(356)

Kumotussa vuoden 2008 päätöksessä mainittiin neljä vastasuoritetta:

—

Italian ja Korsikan välisestä liikennöinnistä vastaavan tytäryhtiön Corsica Marittiman (82 000 matkustajaa vuonna 2000) sulkeminen ja siten SNCM-konsernin vetäytyminen Italian ja Korsikan välisen liikenteen markkinoilta,

| — | SNCM:n lähes täydellinen vetäytyminen Toulonin ja Korsikan välisiltä reiteiltä; nämä markkinat käsittivät vuonna 2002 peräti 460 000 matkustajaa, |
| --- | --- |

—

SNCM:n lähes täydellinen vetäytyminen Toulonin ja Korsikan välisiltä reiteiltä; nämä markkinat käsittivät vuonna 2002 peräti 460 000 matkustajaa,

| — | SNCM:n yhteen lasketun paikkatarjonnan ja vuorojen vähentäminen joka vuosi vuodesta 2003 alkaen etenkin Nizzan ja Korsikan välisessä liikenteessä, |
| --- | --- |

—

SNCM:n yhteen lasketun paikkatarjonnan ja vuorojen vähentäminen joka vuosi vuodesta 2003 alkaen etenkin Nizzan ja Korsikan välisessä liikenteessä,

| — | neljän aluksen myynti. |
| --- | --- |

—

neljän aluksen myynti.

| (357) | Komissio haluaa muistuttaa, että Ranskan viranomaiset ehdottivat näitä toimenpiteitä 15,81 miljoonan euron tuen osalta. Kyseinen määrä vastaa vuonna 2002 myönnettyä rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(357)

Komissio haluaa muistuttaa, että Ranskan viranomaiset ehdottivat näitä toimenpiteitä 15,81 miljoonan euron tuen osalta. Kyseinen määrä vastaa vuonna 2002 myönnettyä rakenneuudistustukea.

| (358) | Koska vuoden 2008 päätös kumottiin 11 päivänä syyskuuta 2012 annetulla tuomiolla, tuen kokonaismäärä on nyt yli 210 miljoonaa euroa. Komissio katsoo, että sen epäilyt eivät ole poistuneet seuraavassa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(358)

Koska vuoden 2008 päätös kumottiin 11 päivänä syyskuuta 2012 annetulla tuomiolla, tuen kokonaismäärä on nyt yli 210 miljoonaa euroa. Komissio katsoo, että sen epäilyt eivät ole poistuneet seuraavassa esitetyistä syistä.

| (359) | Kun tarkastellaan vuoden 2002 rakenneuudistuksessa esitettyä neljän aluksen myyntiä, komissio toteaa, että nämä luovutukset on kompensoitu osittain Danielle Casanovan toimituksella kesäkuussa 2002 sekä ro-ro-matkustaja-aluksilla Pagli Orba ja Pascal Paoli vuonna 2003. |
| --- | --- |

(359)

Kun tarkastellaan vuoden 2002 rakenneuudistuksessa esitettyä neljän aluksen myyntiä, komissio toteaa, että nämä luovutukset on kompensoitu osittain Danielle Casanovan toimituksella kesäkuussa 2002 sekä ro-ro-matkustaja-aluksilla Pagli Orba ja Pascal Paoli vuonna 2003.

| (360) | Kun tarkastellaan Corsica Marittiman sulkemista, suuntaviivojen 40 kohdassa todetaan muun muassa, että ”[v]elvoitteiden poistamista kirjanpidosta ja tappiollisen toiminnan lopettamista, jotka olisivat joka tapauksessa tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ei pidetä kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistamisena vastasuoritteita arvioitaessa”. Näin ollen perustamisestaan vuonna 1990 alkaen tappiollisen Corsica Marittiman sulkemista ei voida katsoa vastasuoritteeksi, vaan pikemminkin kyse oli pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen liittyvästä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(360)

Kun tarkastellaan Corsica Marittiman sulkemista, suuntaviivojen 40 kohdassa todetaan muun muassa, että ”[v]elvoitteiden poistamista kirjanpidosta ja tappiollisen toiminnan lopettamista, jotka olisivat joka tapauksessa tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ei pidetä kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistamisena vastasuoritteita arvioitaessa”. Näin ollen perustamisestaan vuonna 1990 alkaen tappiollisen Corsica Marittiman sulkemista ei voida katsoa vastasuoritteeksi, vaan pikemminkin kyse oli pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen liittyvästä toimenpiteestä.

| (361) | Samaa perustelua voidaan soveltaa myös Korsikan ja Nizzan väliseen liikenteeseen. Komissio toteaa, että SNCM:llä on vähemmistöosuus markkinoista, sillä Corsica Ferries Francen hallussa on 70 prosenttia markkinoista (164). Stephensin raportin mukaan Nizzasta lähtevään liikenteeseen kohdistuu erityisesti kesäkaudella erittäin kova kysyntä. Tällä reitillä on kuitenkin kysyntää myös kesäkauden ulkopuolella. Tästä huolimatta reitti oli tappiollinen vuosina 2004–2007. Tämän vuoksi tätä toimenpidettä ei voida katsoa vastasuoritteeksi, vaan pikemminkin kyse oli pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen liittyvästä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(361)

Samaa perustelua voidaan soveltaa myös Korsikan ja Nizzan väliseen liikenteeseen. Komissio toteaa, että SNCM:llä on vähemmistöosuus markkinoista, sillä Corsica Ferries Francen hallussa on 70 prosenttia markkinoista (164). Stephensin raportin mukaan Nizzasta lähtevään liikenteeseen kohdistuu erityisesti kesäkaudella erittäin kova kysyntä. Tällä reitillä on kuitenkin kysyntää myös kesäkauden ulkopuolella. Tästä huolimatta reitti oli tappiollinen vuosina 2004–2007. Tämän vuoksi tätä toimenpidettä ei voida katsoa vastasuoritteeksi, vaan pikemminkin kyse oli pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen liittyvästä toimenpiteestä.

| (362) | Komissio toteaa myös, että matkustajaliikenne on lisääntynyt huomattavasti Korsikan ja Toulonin sataman välillä. Matkustajia oli 200 000 vuonna 1999, kun määrä oli lähes miljoona vuonna 2007 (165). Tämän vuoksi SNCM:n lähes täydellistä vetäytymistä reitiltä voitaisiin pitää vastasuoritteena. Komissio toteaa kuitenkin, että Toulon–Korsika-reitillä on SNCM:lle vähiten merkitystä matkustajamäärän perusteella. |
| --- | --- |

(362)

Komissio toteaa myös, että matkustajaliikenne on lisääntynyt huomattavasti Korsikan ja Toulonin sataman välillä. Matkustajia oli 200 000 vuonna 1999, kun määrä oli lähes miljoona vuonna 2007 (165). Tämän vuoksi SNCM:n lähes täydellistä vetäytymistä reitiltä voitaisiin pitää vastasuoritteena. Komissio toteaa kuitenkin, että Toulon–Korsika-reitillä on SNCM:lle vähiten merkitystä matkustajamäärän perusteella.

| (363) | Vaikka tämä toimenpide katsottaisiin vastasuoritteeksi, komissio katsoo kuitenkin, että se olisi selvästi riittämätön. Suuntaviivojen 40 kohdassa todetaan, että ”[t]oimenpiteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin [...]”. Kuten johdanto-osan 341 ja 342 kappaleessa muistutettiin, komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset ehdottivat näitä toimenpiteitä 15,81 miljoonan euron tuen kompensoimiseksi. Kyseinen määrä vastaa vuonna 2002 myönnettyä rakenneuudistustukea. Tuen kokonaismäärä on kuitenkin nyt noin 218 miljoonaa euroa. Tämän vuoksi komissio katsoo, että ehdotetut toimenpiteet ovat riittämättömiä verrattuna näiden tukien myöntämisen aiheuttamaan kilpailun vääristymiseen. |
| --- | --- |

(363)

Vaikka tämä toimenpide katsottaisiin vastasuoritteeksi, komissio katsoo kuitenkin, että se olisi selvästi riittämätön. Suuntaviivojen 40 kohdassa todetaan, että ”[t]oimenpiteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin [...]”. Kuten johdanto-osan 341 ja 342 kappaleessa muistutettiin, komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset ehdottivat näitä toimenpiteitä 15,81 miljoonan euron tuen kompensoimiseksi. Kyseinen määrä vastaa vuonna 2002 myönnettyä rakenneuudistustukea. Tuen kokonaismäärä on kuitenkin nyt noin 218 miljoonaa euroa. Tämän vuoksi komissio katsoo, että ehdotetut toimenpiteet ovat riittämättömiä verrattuna näiden tukien myöntämisen aiheuttamaan kilpailun vääristymiseen.

| (364) | Komissio toteaa tämän vuoksi, että näiden toimenpiteiden luokitteluun joko vastasuoritteiksi tai elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta välttämättömiksi toimenpiteiksi liittyvät epäilyt eivät ole poistuneet. Joka tapauksessa ehdotetut toimenpiteet ovat selvästi riittämättömiä. |
| --- | --- |

(364)

Komissio toteaa tämän vuoksi, että näiden toimenpiteiden luokitteluun joko vastasuoritteiksi tai elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta välttämättömiksi toimenpiteiksi liittyvät epäilyt eivät ole poistuneet. Joka tapauksessa ehdotetut toimenpiteet ovat selvästi riittämättömiä.

| (365) | Ranskan viranomaiset ovat vedonneet riskiin CFF:n monopoliaseman synnystä, jos SNCM lopettaa toimintansa. Komissio katsoo, että Ranskan viranomaiset eivät ole osoittaneet riittävällä tavalla, onko tämä riski olemassa ja kuinka suuri se on. Matkustaja- ja rahtiliikenne Manner-Ranskan ja Korsikan välillä muodostaa avoimet markkinat, joilla kilpailevat kaikki Välimerellä toimivat varustamot. Markkinoille on myös ominaista, ettei niille pääsylle ole esteitä. Joka tapauksessa Corsica Ferries -yhtiön asema ei voi oikeuttaa sitä, että kilpailu vääristyy kyseisillä riidanalaisilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(365)

Ranskan viranomaiset ovat vedonneet riskiin CFF:n monopoliaseman synnystä, jos SNCM lopettaa toimintansa. Komissio katsoo, että Ranskan viranomaiset eivät ole osoittaneet riittävällä tavalla, onko tämä riski olemassa ja kuinka suuri se on. Matkustaja- ja rahtiliikenne Manner-Ranskan ja Korsikan välillä muodostaa avoimet markkinat, joilla kilpailevat kaikki Välimerellä toimivat varustamot. Markkinoille on myös ominaista, ettei niille pääsylle ole esteitä. Joka tapauksessa Corsica Ferries -yhtiön asema ei voi oikeuttaa sitä, että kilpailu vääristyy kyseisillä riidanalaisilla toimenpiteillä.

| (366) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että ehdotetut toimenpiteet eivät täytä suuntaviivojen 38–42 kohdassa mainittuja arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(366)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että ehdotetut toimenpiteet eivät täytä suuntaviivojen 38–42 kohdassa mainittuja arviointiperusteita.

VII   PÄÄTELMÄT

7.1   RANSKAN VIRANOMAISTEN VUONNA 2002 ILMOITTAMA PÄÄOMANSIIRTO JA VIRANOMAISTEN VUONNA 2006 TOTEUTTAMAT KOLME UUTTA TOIMENPIDETTÄ EIVÄT SOVELLU SISÄMARKKINOILLE JA NE ON PERITTÄVÄ TAKAISIN

| (367) | Ranskan viranomaisten vuonna 2002 ilmoittama 15,81 miljoonan euron pääomansiirto ja viranomaisten vuonna 2006 toteuttamat kolme uutta toimenpidettä eli SNCM:n luovutus kokonaisuudessaan 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan, CGMF:n merkitsemä 8,75 miljoonan euron pääomankorotus ja 38,5 miljoonan euron käteisennakko SNCM:n työntekijöiden hyväksi ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tämä tuki ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(367)

Ranskan viranomaisten vuonna 2002 ilmoittama 15,81 miljoonan euron pääomansiirto ja viranomaisten vuonna 2006 toteuttamat kolme uutta toimenpidettä eli SNCM:n luovutus kokonaisuudessaan 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan, CGMF:n merkitsemä 8,75 miljoonan euron pääomankorotus ja 38,5 miljoonan euron käteisennakko SNCM:n työntekijöiden hyväksi ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tämä tuki ei sovellu sisämarkkinoille.

| (368) | Komissio muistuttaa, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti kaikki sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin edunsaajalta. |
| --- | --- |

(368)

Komissio muistuttaa, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti kaikki sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin edunsaajalta.

| (369) | Takaisinperinnän yhteydessä Ranskan viranomaisten on lisättävä tuen määrään takaisinperinnässä sovellettava korko, jota lasketaan päivästä, jolloin kyseessä oleva tuki on annettu yrityksen käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti (166) komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun mukaisesti (167). |
| --- | --- |

(369)

Takaisinperinnän yhteydessä Ranskan viranomaisten on lisättävä tuen määrään takaisinperinnässä sovellettava korko, jota lasketaan päivästä, jolloin kyseessä oleva tuki on annettu yrityksen käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti (166) komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun mukaisesti (167).

7.2   PELASTAMISTUKI EI SOVELLU SISÄMARKKINOILLE JA ON PERITTÄVÄ TAKAISIN

| (370) | Jos rakenneuudistustukena ilmoitetut toimenpiteet eivät täytä suuntaviivoissa asetettuja sisämarkkinoille soveltuvuuden ehtoja, yleensä on syytä päätellä, että Ranskan viranomaisten hyväksymä pelastamistuki SNCM:lle, jota koskevan päätöksen komissio teki 17 päivänä heinäkuuta 2002, ei sovellu sisämarkkinoille, ja vaatia, että tuki peritään takaisin. |
| --- | --- |

(370)

Jos rakenneuudistustukena ilmoitetut toimenpiteet eivät täytä suuntaviivoissa asetettuja sisämarkkinoille soveltuvuuden ehtoja, yleensä on syytä päätellä, että Ranskan viranomaisten hyväksymä pelastamistuki SNCM:lle, jota koskevan päätöksen komissio teki 17 päivänä heinäkuuta 2002, ei sovellu sisämarkkinoille, ja vaatia, että tuki peritään takaisin.

| (371) | Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 19 päivänä marraskuuta 2002 jäljennöksen SNCM:n ja CGMF:n välisistä käteisennakkoja koskevista sopimuksista sekä todisteet siitä, että SNCM oli maksanut ennakon takaisin CGMF:lle 13 päivänä toukokuuta ja 14 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyillä pankkisiirroilla, |
| --- | --- |

(371)

Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 19 päivänä marraskuuta 2002 jäljennöksen SNCM:n ja CGMF:n välisistä käteisennakkoja koskevista sopimuksista sekä todisteet siitä, että SNCM oli maksanut ennakon takaisin CGMF:lle 13 päivänä toukokuuta ja 14 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyillä pankkisiirroilla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Pääomansiirto, jonka määrä on 15,81 miljoonaa euroa, ja Ranskan viranomaisten vuonna 2006 toteuttamat kolme uutta toimenpidettä, eli 75 prosentin osuuden luovutus SNCM:stä 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan, CGMF:n merkitsemä 8,75 miljoonan euron pääomankorotus ja 38,5 miljoonan euron käteisennakko SNCM:n työntekijöiden hyväksi, jotka Ranskan viranomaiset ovat toteuttaneet SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ovat sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

2 artikla

1.   Ranskan on perittävä 1 artiklassa tarkoitetut tuet takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

3.   Korko on laskettava asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (168) säännösten mukaisesti.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Ranskan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1.   Ranskan on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisin perittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korot); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisin perittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korot);

| b) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Ranskan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä säännöllisesti siihen saakka, kun 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 107 artikla ja 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Asiasisällöltään nämä kaksi määräyskokonaisuutta ovat samanlaiset. Tässä päätöksessä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksella muutettiin myös tiettyjä käsitteitä. Yhteisö korvattiin unionilla, yhteismarkkinat korvattiin sisämarkkinoilla ja ensimmäisen asteen tuomioistuin unionin yleisellä tuomioistuimella. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen mukaisia käsitteitä.

1

(2)  EUVL C 303, 13.12.2006, s. 53.

2

(3)  Kirjattu viitenumerolla TREN A/61846.

3

(4)  CGMF on Ranskan valtion kokonaan omistama holdingyhtiö, jonka kautta se hoitaa kaikki meriliikenteeseen sekä laivojen varusteluun ja vuokraukseen liittyvät toiminnat Välimerellä.

4

(5)  EUVL C 148, 25.6.2003, s. 7.

5

(6)  EYVL C 308, 11.12.2002, s. 29.

6

(7)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1). Ranskan viranomaiset olivat 11 päivänä syyskuuta 2002 pyytäneet korjausta joihinkin 19 päivänä elokuuta 2002 tehdyn päätöksen asiavirheisiin, joten komissio teki 27 päivänä marraskuuta 2002 päätöksen 19 päivänä elokuuta 2002 tehdyn päätöksen muuttamisesta (EYVL C 308, 11.12.2002, s. 29). Asianomaisia pyydettiin esittämään huomautuksensa suunnitellusta tuesta kyseisestä päivämäärästä lähtien.

7

(8)  Ranskan viranomaiset pyysivät 11 päivänä syyskuuta 2002 lisäaikaa 19 päivänä elokuuta 2002 tehtyä päätöstä koskevien huomautusten esittämistä varten. Komission yksiköt myönsivät tämän lisäajan 17 päivänä syyskuuta 2002.

8

(9)  Kirjattu viitenumerolla SG(2002) A/10050.

9

(10)  Kirjattu saapuneeksi 15.1.2003 viitenumerolla DG TREN A/10962.

10

(11)  Kirjattu viitenumerolla SG(2003) A/1691.

11

(12)  Kirjattu viitenumerolla TREN A/21531.

12

(13)  Kirjattu viitenumerolla SG(2003) A/1546.

13

(14)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

14

(15)  Kirjattu viitenumerolla TREN A/21701.

15

(16)  Komission päätös 2004/166/EY, tehty 9 päivänä heinäkuuta 2003, rakenneuudistustuesta, jonka Ranska aikoo myöntää Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) -meriliikenneyhtiölle (EUVL L 61, 27.2.2004, s. 13).

16

(17)  Komission päätös 2005/36/EY, tehty 8 päivänä syyskuuta 2004, rakenneuudistustuesta, jonka Ranska aikoo myöntää Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) -meriliikenneyhtiölle, tehdyn päätöksen 2004/166/EY muuttamisesta (EUVL L 19, 21.1.2005. s. 70).

17

(18)  EUVL C 16, 21.1.2006, s. 20.

18

(19)  Ks. asia T-349/03, Corsica Ferries France SAS v. komissio, tuomio 15.6.2005 (Kok., s. II-2197).

19

(20)  Kirjattu viitenumerolla TREN A/27546.

20

(21)  Kirjattu viitenumerolla TREN A/30842.

21

(22)  Lisätietoja toimitettiin 30 päivänä marraskuuta 2005 (SG(2005) A/10782), 14 päivänä joulukuuta 2005 (SG(2005)A/11122) ja 30 päivänä joulukuuta 2005 (TRENA/10016) päivätyillä kirjeillä.

22

(23)  Kirjattu viitenumerolla TREN A/16904.

23

(24)  Kirjattu viitenumerolla TREN A/19105.

24

(25)  Asia 280/00, Altmark Trans GmbH v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003 (Kok., s. 7747).

25

(26)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (”EY:n sulautuma-asetus”) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

26

(27)  Veolia Transport on Veolia Environnement -yrityksen kokonaan omistama tytäryritys. Se tarjosi nimellä Connex matkustajien kuljetuspalveluja julkisyhteisöille (joukkoliikenne taajamissa, kaupunkien välinen ja alueellinen joukkoliikenne) ja hallinnoi siinä yhteydessä maantie- ja rautatieverkostoja. Lisäksi se tarjosi vähemmässä määrin merikuljetuspalveluja.

27

(28)  EUVL C 103, 29.4.2006, s. 28.

28

(29)  EUVL C 148, 24.6.2006, s. 42.

29

(30)  Kirjattu viitenumerolla TREN A/25295.

30

(31)  Kirjattu viitenumerolla TREN A/24111.

31

(32)  Katso alaviite 2.

32

(33)  Kirjattu viitenumerolla TREN A/37907.

33

(34)  Stef-TFE-konserni pyysi lisäaikaa 28 päivänä joulukuuta 2007 (A/20313) ja Corsica Ferries 27 päivänä joulukuuta 2006 (A/20056).

34

(35)  Stef-TFE-konsernille (D 2007 300067) ja Corsica Ferries -konsernille (D 2007 300068) osoitetut 4 päivänä tammikuuta 2007 päivätyt kirjeet.

35

(36)  Päivätty 11 päivänä tammikuuta, 16 päivänä tammikuuta ja 9 päivänä helmikuuta 2007 ja kirjattu viitenumeroilla TREN/A/21142, A/21669 ja A/23798.

36

(37)  Päivätty 13 päivänä helmikuuta 2007 ja kirjattu viitenumeroilla TREN/A/24473 ja TREN/A/23981.

37

(38)  Komission yksiköt kirjasivat ne viitenumerolla TREN/A/30979. Ranskan viranomaiset pyysivät ja saivat kommenttien esittämiseen kaksi ylimääräistä kuukauden pituista lisäaikaa 15 päivänä maaliskuuta 2007 ja 19 päivänä huhtikuuta 2007. Pyynnöt kirjattiin viitenumeroilla TREN/A//27002 ja A/29928.

38

(39)  Ks. asia T-565/08, Corsica Ferries France SAS, tuomio 11.9.2012, jäljempänä ’11 päivänä syyskuuta 2012 annettu tuomio’.

39

(40)  Ks. asia T-301/01, Alitalia v. komissio, tuomio 9.7.2008 (Kok., s. II-01753), erityisesti 137 ja 146 kohta.

40

(41)  Ks. myös asia C-124/10 P, EDF v. komissio, tuomio 5.6.2012, 83–85 ja 104–105 kohta; se käsittelee seikkoja, jotka on otettava huomioon määritettäessä, onko valtio toiminut kuten asiantunteva yksityinen markkinataloussijoittaja.

41

(42)  SNCM:llä on CMN:ssä 45 prosentin suora vähemmistöosakkuus ja Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie -yhtiön (CGTH) kautta 24,1 prosentin välillinen vähemmistöosakkuus. Tosiasiallinen määräysvalta siirtyi vuonna 1992 Stef-TFE-konsernille, joka omistaa 49 prosenttia Compagnie Méridionale de Participations -yhtiöstä (CMP). SNCM ja CMN olivat kumppaneita julkisen palvelun sopimuksessa vuosina 2001–2006 ja saivat yhdessä uuden sopimuksen vuosiksi 2007–2012/2013.

42

(43)  CGTH on SNCM:n kokonaan omistama holdingyhtiö.

43

(44)  Aliso Voyage on SNCM:n jakelukanava. Se muodostuu 17:sta eri puolilla Ranskaa sijaitsevasta toimistosta ja hallinnoi meriliikennelippujen myyntiä, josta 49,9 prosenttia koostuu SNCM:n lipuista.

44

(45)  Kun vuoden 2003 päätös tehtiin, SNCM omisti yhdessä Delmas-kuljetuskonsernin kanssa osuuden ranskalaisesta tavaroiden merikuljetusyhtiöstä Sud-Cargosista, joka liikennöi pääasiallisesti Marokkoon. Osuus myytiin vuoden 2005 lopulla 3,3 miljoonalla eurolla, kuten Ranskan viranomaisten 28 päivänä maaliskuuta 2006 toimittamasta vuoden 2005 investointisuunnitelmasta ilmenee.

45

(46)  SNCM omistaa kokonaan tämän yhtiön, joka hoitaa SNCM:n alusten polttoainetäydennykset.

46

(47)  SNCM:n kokonaan omistama avoin yhtiö Ferrytour on matkanjärjestäjä. Se tarjoaa merimatkoja Korsikaan, Sardiniaan ja Tunisiaan, mutta myös lentoja useisiin eri kohteisiin. Lisäksi se tarjoaa miniristeilyjä ja liikematkapalveluja.

47

(48)  Vuonna 1996 perustettu ja SNCM:n kokonaan omistama tytäryhtiö Comptoirs du Sud johtaa kaikkia laivoilla sijaitsevia myymälöitä.

48

(49)  Ks. alaviite 16.

49

(50)  Autolautat ovat Napoléon Bonaparte (kapasiteetti 2 150 matkustajaa ja 708 autoa, teho 43 MW, nopeus 23,8 solmua), suuri ylellinen autolautta; uusi Danielle Casanova, hankittu toukokuussa 2002 (kapasiteetti 2 204 matkustajaa ja 700 autoa, teho 37,8 MW, nopeus 23,8 solmua), toinen suuri ylellinen autolautta; Ile de Beauté (kapasiteetti 1 554 matkustajaa ja 520 autoa, teho 37,8 MW, nopeus 21,5 solmua), otettu käyttöön vuonna 1979 ja kunnostettu kaudella 1989–1990; Méditerranée (kapasiteetti 2 254 matkustajaa ja 800 autoa, teho 35,8 MW, nopeus 24 solmua) ja Corse (kapasiteetti 2 150 matkustajaa ja 600 autoa, teho 27,56 MW, nopeus 23,5 solmua).

50

(51)  Yhdistetyn liikenteen alukset ovat Paglia Orba (kapasiteetti 500 matkustajaa, 2 000 pituusmetriä rahtia ja 120 autoa, teho 19,7 MW, nopeus 19 solmua); Monte d’Oro (kapasiteetti 508 matkustajaa, 1 615 pituusmetriä rahtia ja 130 autoa, teho 14,8 MW, nopeus 19,5 solmua); Monte Cinto (kapasiteetti 111 matkustajaa, 1 200 pituusmetriä rahtia, teho 8,8 MW, nopeus 18 solmua); toukokuusta 2003 lähtien Pascal Paoli (kapasiteetti 594 matkustajaa, 2 300 pituusmetriä rahtia ja 130 autoa, teho 37,8 MW, nopeus 23 solmua).

51

(52)  Huippunopea alus Liamone (kapasiteetti 1 116 matkustajaa ja 250 autoa, teho 65 MW, nopeus 42 solmua), joka liikennöi myös Toulonista.

52

(53)  Kaikki paitsi Danielle Casanova, Pascal Paoli ja Liamone on hankittu leasing-sopimuksella.

53

(54)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 3577/92, annettu 7 päivänä joulukuuta 1992, palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) (EYVL L 364, 12.12.1992, s. 7).

54

(55)  Julkisen palvelun velvoitteen hoitamisesta vastaava viranomainen vuodesta 1991, Ranskan laki nroo 91–428, annettu 13.5.1991.

55

o

(56)  EYVL S 2001/10-007-005.

56

(57)  EUVL 2006/S 100–107350.

57

(58)  Valtiontuki N 781/2001, joka on hyväksytty 2 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä (EYVL C 186, 6.8.2002, s. 3).

58

(59)  Valtiontuki N 13/2007, joka on hyväksytty 24 päivänä huhtikuuta 2007 tehdyllä komission päätöksellä; julkaistu komission verkkosivuilla osoitteessa http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports_2007.htm

59

(60)  Luottamuksellinen tieto.

60

(61)  Kuljettaja matkustaa tiekaluston mukana laivamatkan ajan. Tietyissä tapauksissa yksi kuljettaja laivaa ajoneuvon lähtösatamassa ja toinen kuljettaja purkaa sen laivasta määränpäässä. Myös tämä luetaan saatettuun liikenteeseen eron tekemiseksi ro-ro-liikenteeseen, jossa perävaunu matkustaa ilman traktoria.

61

(62)  Katso alaviite 5.

62

(63)  Määrä eriteltiin seuraavasti: 20,4 miljoonaa euroa varsinaiseen rakenneuudistussuunnitelmaan, 1,8 miljoonaa euroa myynnissä olevien alusten käytöstä poistamiseen, 14,8 miljoonaa euroa Liamone-aluksen arvon alentamisen kuluihin ja 9 miljoonaa euroa toiminnan laajentamiseen Pohjois-Afrikkaan.

63

(64)  SNCM:n hallintoneuvosto hyväksyi suunnitelman 17 päivänä joulukuuta 2001.

64

(65)  Henkilöstön määrän vähennykset oli tarkoitus toteuttaa luonnollisen poistuman avulla eläkeiän saavuttaneiden työntekijöiden siirtyessä eläkkeelle tai siirtämällä työntekijöitä iän perusteella varhennetulle eläkkeelle (ennenaikainen siirtyminen pois työelämästä), hyödyntämällä työkiertojärjestelmää sekä jättämällä uusimatta määräaikaiset työsopimukset. Vähennykset maksaisivat SNCM:lle kuitenkin noin 20,4 miljoonaa euroa.

65

(66)  Muuttujia ovat muun muassa liikenne, bruttokansantuotteen kasvuennuste (1,5 %), lainojen korkokanta (5,5 %), korkotulotaso (4,5 %) ja lyhytaikaisten lainojen korko (5 %).

66

(67)  Ks. jäljempänä.

67

(68)  SNCM ei löytänyt jatkajaa osakkuudelleen CCM:ssä.

68

(69)  SNCM:n sisäinen prosessi pääomankorotus- ja yksityistämistoimien täytäntöönpanemiseksi alkoi virallisesti 12 päivänä huhtikuuta 2006 ja päättyi 31 päivänä toukokuuta 2006. On syytä korostaa, että työntekijöiden mahdollisuutta hankkia yhtiön pääomaa ei ollut pantu täytäntöön 27 päivänä marraskuuta 2007.

69

(70)  Tätä ehtoa tarkastellaan pääomankorotusta koskevassa arvioinnissa, jossa täsmennetään, että tällä ehdolla on sellaisenaan merkittävä arvo.

70

(71)  Asia T-565/08, Corsica Ferries France SAS.

71

(72)  Päätös C(2013) 1926 final, annettu 2 päivänä toukokuuta 2013.

72

(73)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

73

(74)  Vrt. taulukko 2.

74

(75)  Ranskan viranomaiset olivat vuonna 2002 puolustaneet sitä, miksi SNCM:n osakkuus Sud-Cargos-yhtiössä oli strategisesti tärkeä. Tavaraliikenteen kehitys (konttikuljetusten lisääntyminen ro-ro-kuljetusten kustannuksella), Delmas-yhtiön (toisen Sud-Cargosin osakkaan) myynti CMA CGM:lle sekä Sud-Cargosin taloudelliset vaikeudet selittävät osaltaan, miksi SNCM ei enää pitänyt osakkuutta strategisesti tärkeänä ja luopui siitä vuonna 2005.

75

(76)  Asia 334/99, Saksan liittotasavalta v. komissio, tuomio 28.1.2003 (Kok. s. I-1139).

76

(77)  Valtiontuesta, jonka Belgia on toteuttanut ABX Logistics -yhtiön hyväksi (nro C 53/2003 (ex NN 62/2003)), 7 päivänä joulukuuta 2005 tehty komission päätös (EUVL L 383, 28.12.2006, s. 21).

77

(78)  Valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Gröditzer Stahlwerke GmbH:lle ja tämän tytäryhtiölle Walzwerk Burg GmbH:lle, 8 päivänä heinäkuuta 1999 tehty komission päätös (EYVL L 292, 13.11.1999, s. 27).

78

(79)  CGMF:n yhdessä SNCM:n tilintarkastajan, Ernst & Young -yhtiön, kanssa laatima raportti toimitettiin komissiolle maaliskuussa 2006, jäljempänä ’CGMF:n raportti’.

79

(80)  Oddo Corporate Finance -yhtiön ja Paul Hastings -toimiston 29 päivänä maaliskuuta 2006 laatima raportti toimitettiin komissiolle 7 päivänä huhtikuuta 2006, jäljempänä ’Oddo-Hastingsin raportti’. Siinä tarkastellaan valtion osakkuuksia hoitavan viraston (Agence des Participations de l’Etat, APE) pyynnöstä kriittisesti CGMF:n raportteja ja arvioidaan yhteisön näkökulmasta hyväksyttävinä pidettävät selvitystilakustannukset..

80

(81)  Kun otetaan huomioon aineelliset hyödykkeet (161,9 miljoonaa euroa) ja rahoitusomaisuus (32,7 miljoonaa euroa), myyntisaamiset (0,8 miljoonaa euroa), muut saamiset (9,4 miljoonaa euroa) ja kassavaje (–14,5 miljoonaa euroa). Ranska tarkensi, että realistisemmalla arviolla, jossa otetaan huomioon myöhemmät taloudelliset seikat, arvoksi saadaan 330 miljoonaa euroa.

81

(82)  Yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994 (Kok., s. I-4103).

82

(83)  Asia nro 98–15129, kassaatiotuomioistuimen (Cour de Cassation) tuomio 6.2.2001. Kyseisessä asiassa Bureau de Recherches Géologiques et Minières (BRMG, geologisten tutkimusten ja kaivostutkimusten julkinen laitos) tuomittiin maksamaan sen tytäryhtiön, Mines de Salsignesin, pääomavaje kokonaisuudessaan sen perusteella, että BRMG oli toiminnan heikkenemisestä ja varoituksista tietoisena käyttäytynyt tosiasiallisena johtajana moitittavasti ja jatkanut toimintaa.

83

(84)  Asia Aspocomp Group Oyj, Rouenin muutoksenhakutuomioistuimen tuomio 22.3.2005.

84

(85)  Vertailun vuoksi 31 päivänä lokakuuta 2006 Ranskan valtion obligaation tuottavuus oli 30 vuoden laina-ajalla 3,95 prosenttia, 10 vuoden laina-ajalla 3,82 prosenttia, 5 vuoden laina-ajalla 3,75 prosenttia ja 2 vuoden laina-ajalla 3,72 prosenttia.

85

(86)  Komission päätös, tehty 17 päivänä heinäkuuta 2002, Société Française de Production -yhtiöstä, K(2002) 2593 lopullinen (EUVL C 71, 25.3.2003, s. 3).

86

(87)  Ranskan toimittaman riippumattoman markkinatutkimuksen mukaan CFF:n osuus matkustajaliikenteen alalla on nykyään lähes 60 prosenttia, kun taas SNCM:n markkinaosuus on laskenut 82 prosentista 33 prosenttiin vuosina 2000–2005, ja CFF on kasvanut voimakkaasti rahtiliikenteen markkinoilla, joilla SNCM on edelleen suurin toimija CMN:n osakkuuden ansiosta.

87

(88)  CFF muistuttaa, että julkisen palvelun sopimus takaa yritykselle keskimäärin 64,3 miljoonan euron julkisen tuen vuodessa eli yhteensä 321,5 miljoonaa euroa viidessä vuodessa. CFF:n mukaan julkisen palvelun sopimuksen 5 § takaa SNCM:lle 72,8 miljoonan euron kassavirran. Lisäksi CFF korostaa, että SNCM:n vuonna 2001 kirjaamista 40,6 miljoonan euron tappioista 15 miljoonaa euroa on peräisin huippunopean Liamone-aluksen arvonalennuksesta.

88

(89)  Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitettiin, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan Bastia–Livorno-yhteys lopetetaan ja siihen käytetty kalusto poistetaan.

89

(90)  CFF:n kritiikki kohdistuu seuraaviin asioihin: henkilöstömäärää ei vähennetä kunnolla, SNCM:n osakkuuksia ei käytetä rakenneuudistukseen, alusten myyntivoittoa ei oteta huomioon.

90

(91)  CFF:n mukaan 76 miljoonan euron summa vastaa 500:aa miljoonaa Ranskan frangia, jotka yritys menettäisi katkeamattomien liikenneyhteyksien periaatteen toteuttamiseen tarkoitetuista määrärahoista uudella kaudella 2002–2006.

91

(92)  Verrattuna suhdelukuihin, jotka se itse laski kymmenen meriliikenneyhtiön otoksesta. Suhdeluvut vaihtelivat 23,69 prosentista (Moby Lines) 49,7 prosenttiin (CMN) ja jopa 55,09 prosenttiin (Grimaldi).

92

(93)  CFF mainitsee 50 prosentin osakkuuden Sud-Cargos-meriliikenneyhtiöstä, 13 prosentin osakkuuden lentoliikenteen paikanvarausjärjestelmiin erikoistuneesta Amadeus-yrityksestä, osakkuuden CMN:stä ja CGTH:n kiinteistöomaisuuden.

93

(94)  Tässä yhteydessä CFF muistuttaa, että vuoden 2005 toisella vuosipuoliskolla oli Marseillen kauppatuomioistuimessa aloitettu hätämenettely ja että yritys olisi voinut hakeutua konkurssiin jo syksyllä 2005, kun vuoden 2005 tappioiksi arvioitiin 30 miljoonaa euroa.

94

(95)  CFF arvioi, että alusten tosiasiallinen arvo, jonka SNCM ilmoitti julkisen palvelun sopimuksesta tekemässään tarjouksessa, olisi pitänyt ottaa huomioon Oddon ja CGMF:n raporteissa esitetyissä SNCM:n varojen arvioinneissa.

95

(96)  CFF:n mukaan Ranska painottaa, kuinka välttämättömiä ovat Nizzan liikennöinnin kokonaisuus, aluskannan säilyttäminen nykyisellä tasolla ja SNCM:n oletetusti strateginen osakkuus CMN-konsernissa.

96

(97)  Superfast X -alus otettiin käyttöön 1 päivänä tammikuuta 2007.

97

(98)  CFF ehdottaa, että kapasiteettia rajoitettaisiin kaikilla kilpailluilla markkinoilla (Nizza, Tunisia ja Algeria) vuoden 2005 tasolle, uusien reittien avaaminen kiellettäisiin ja Marseillen ja Korsikan välinen liikenne hoidettaisiin ro-ro-matkustaja-aluksilla kustannusten vähentämiseksi.

98

(99)  Yhdistetyt asiat 328/99 ja 399/00, Italia ja SIM 2 Multimedia v. komissio, tuomio 8.5.2003 (Kok. s. I–4035).

99

(100)  Raportissa esitetyistä seikoista ilmenee, että SNCM:n johtokunta [...] () valtuuksiaan ennakkohyväksyntään.

100

(101)  Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen tueksi raportissa mainitaan muun muassa, että valtio päätti [...] (), jotta siitä voidaan keskustella.

(102)  Raportissa esitetyistä seikoista ilmenee, että valtio [...] () liiketoimintasuunnitelmaa.

(103)  Esimerkiksi valtio [...] () SNCM:n johtajia.

(104)  Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueneuvosto lainasi 9 päivänä tammikuuta 2003 päivätyssä kirjeessään markkinatutkimusta, joka oli toimitettu komissiolle ilmoitusmenettelyn yhteydessä ja josta se ilmeisestikin oli saanut jäljennöksen, korostaessaan seuraavaa toteamusta: ”[Korsikan ja Manner-Ranskan välisten liikenneyhteyksien] tarjonta on ylimitoitettua kysyntään nähden. Alusten käyttöaste vaihtelee keskimäärin talven 20 prosentista kesän 50 prosenttiin.”

(105)  Ks. esim. asia C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze, tuomio 10.1.2006 (Kok., s. I-289, 129 kohta).

105

(106)  Tämä määrä vastaa 15,81 miljoonan euron pääomansiirtoa, josta ilmoitettiin vuonna 2002, ja 53,48 miljoonan euron korvausta julkisen palvelun velvoitetta koskevasta sopimuksesta sekä Ranskan viranomaisten vuonna 2006 toteuttamaa kolmea uutta toimenpidettä eli SNCM:n luovutusta kokonaisuudessaan 158 miljoonan euron negatiiviseen hintaan, CGMF:n merkitsemää 8,75 miljoonan euron pääomankorotusta ja 38,5 miljoonan euron käteisennakkoa SNCM:n työntekijöiden hyväksi.

106

(107)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 4055/86, annettu 22 päivänä joulukuuta 1986, palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta jäsenvaltioiden väliseen meriliikenteeseen sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen meriliikenteeseen (EYVL L 378, 31.12.1986, s. 1).

107

(108)  Asiassa Alitalia v. komissio annettu tuomio, mainittu edellä alaviitteessä 7.

108

(109)  Asiassa Alitalia v. komissio annettu tuomio, mainittu edellä, 137 kohta.

109

(110)  Asiassa Alitalia v. komissio annettu tuomio, mainittu edellä, 144 ja 159 kohta.

110

(111)  Ks. asiassa Alitalia v. komissio annettu tuomio, mainittu edellä, 99–101 ja 142 kohta.

111

(112)  Asiassa Alitalia v. komissio annettu tuomio, mainittu edellä, 174 kohta.

112

(113)  Ks. alaviite 29.

113

(114)  Katso alaviite 110.

114

(115)  Asia C-334/99, Saksa v. komissio, tuomio 28.1.2003 (Kok., s. I-1139, 142 kohta).

115

(116)  Komission tiedonanto jäsenvaltioille perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta julkisiin yrityksiin tehdasteollisuuden alalla (EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3, kohta 11). Tiedonannossa käsitellään tehdasteollisuuden alaa, mutta sitä sovelletaan soveltuvin osin samalla tavoin kaikkiin taloudenaloihin.

116

(117)  Ks. erityisesti asia T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale v. komissio, tuomio 6.3.2003 (Kok., s. II-435).

117

(118)  Yhdistetyt asiat T-2/96 ja T-129/95, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH ja Lech-Stahlwerke GmbH v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 21.1.1999 (Kok., s. II-17, 116 kohta).

118

(119)  Katso alaviite 80.

119

(120)  Katso alaviite 113.

120

(121)  Komission päätös 98/204/EY, tehty 30 päivänä heinäkuuta 1997, Ranskan GAN-ryhmälle myöntämien tukien ehdollisesta hyväksymisestä (EYVL L 78, 16.3.1998, s. 1).

121

(122)  Asiassa Corsica Ferries France SAS v. komissio annettu tuomio, mainittu edellä alaviitteessä 39, 81–83 kohta.

122

(123)  Ks. edellä mainitun tuomion 84 kohta.

123

(124)  Ks. edellä mainitun tuomion 85 kohta.

124

(125)  Asia C-73/11 P, Frucona Kosice v. Euroopan komissio.

125

(126)  Tarjouspyyntömenettelyn jälkeen komissio antoi toimeksiannon riippumattomalle asiantuntijalle eli kauppakamarin hyväksymälle tilintarkastajalle Moore Stephensille, joka jätti loppuraporttinsa 25 päivänä tammikuuta 2008.

126

(127)  Seuraavat seitsemän alusta: Corse, Ile de Beauté, Méditerranée, Napoléon Bonaparte, Paglia Orba, Monte d’Oro ja Monte Cino.

127

(128)  Hinnanalennuksen, joka on 52,2 miljoonaa euroa (eli keskimäärin 25–30 % bruttomyyntiarvosta), perusteena on muun muassa SNCM:n liikennöintiin tarkoitettujen alusten erityislaatuisuus, alusten kunto ja koko aluskannan saattaminen myyntiin samanaikaisesti (erityisesti myyjän aseman heikkous). BRS:n arvio arvosta perustuu erityisesti oletukseen, että tavallisissa myyntioloissa myytävät alukset ovat hyvässä kunnossa, niitä on huollettu asianmukaisesti ja ne toimivat moitteettomasti.

128

(129)  Arvioitu olevan 4,6 miljoonaa euroa.

129

(130)  Ennakoimattomat oikeudelliset kulut ovat perusteltuja, koska selvittäjä joutuu todennäköisesti toteuttamaan alusten luovutuksen nopeasti ja koska liikatarjonta tukkii markkinat.

130

(131)  Ranskan viranomaiset tarkentavat, että kiinteistöjen (mm. SNCM:n pääkonttorin) realisointiarvo perustuu kiinteistöasiantuntijan marraskuussa 2003 esittämään arvioon, johon on lisätty 20 prosenttia hintojen nousun huomioimiseksi.

131

(132)  Rahoitusomaisuuteen kuuluvat pääasiallisesti SNCM:n omistamat osakkeet yhtiöissä Sud-Cargos, Aliso, CGTH, CMN ja Ferrytour.

132

(133)  Tähän kohtaan sisältyy pääasiallisesti saatavia valtiolta, erityisesti korvaus julkisen palvelun velvoitteista syyskuulta 2005 ja työttömyyskassan (Assedic) palauttamatta olevat työnantajamaksut tilikaudelta 2004.

133

(134)  Kyseinen maksu on työlain L.321–13 §:ssä säädetty velvollisuus, jonka mukaan työnantajan on maksettava korvaus yli 50-vuotiaan työntekijän irtisanomisesta.

134

(135)  Kustannukset, jotka liittyvät työmarkkina-alueen elvyttämiseen ([0–10] (*) miljoonaa euroa), uudelleen työllistämistä koskeviin sopimuksiin ([10–20] (*) miljoonaa euroa) sekä uudelleen työllistämisen eli työkierron tuki- ja avustuspakettiin ([0–10] (*) miljoonaa euroa).

135

(136)  Kustannukset, jotka liittyvät sellaisten henkilöiden irtisanomiseen, joilla on työsopimus SNCM:n kanssa ja jotka työskentelevät sidosyrityksissä tai selvitystilaan asetetuissa tytäryhtiöissä ([0–5] (*) miljoonaa euroa), sekä kustannukset, jotka liittyvät työsopimusten purkamisesta ja muuttamisvaatimuksista käytäviin oikeudenkäynteihin ([0–10] (*) miljoonaa euroa).

136

(137)  SNCM:llä oli 30 päivänä syyskuuta 2005 kolme alusta leasing-sopimuksella: huippunopea-alus Liamone (omistaja taloudellinen yhteenliittymä Véronique Bail), Danielle Casanova (taloudellinen yhteenliittymä Joliette Bail) ja Pascal Paoli (taloudellinen yhteenliittymä Castellane Bail).

137

(138)  Arviointi perustui seuraaviin oletuksiin: SNCM irtisanoo leasing-sopimuksensa 30 päivänä syyskuuta 2005, eli alukset palautetaan omistajilleen (taloudellisille yhteenliittymille) eikä niistä makseta lainkaan vuokraa; osto-optioita ei voida käyttää; taloudellisten yhteenliittymien velkojapankit luovuttavat alukset 30 päivänä syyskuuta 2005; alusten myynnin nettotuotto käytetään ensisijaisesti pankki- ja verovelkojen maksamiseen.

138

(139)  Alukset Napoléon Bonaparte ja Paglia Orba ovat niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen vakuutena.

139

(140)  Tämä kohta perustuu siihen, että SNCM on sitoutunut vastaamaan osasta täydentävien eläkerahastojen kustannuksista.

140

(141)  Selvitystilan päättymiseen asti. Lisätappiot perustuvat oletukseen, että palkat maksetaan vain yhdeltä kuukaudelta. Niihin kuuluvat myös yksinomistuksessa olevien alusten käytöstä poistamisen kustannukset, joista ei ole vähennetty omaisuuden arvoa. Tämä kustannus vastaa alusten seisontaa satamassa luovutukseen asti.

141

(142)  Etuoikeudettomat saatavat jakautuvat seuraavasti: riski- ja kuluvaraukset (3,3 miljoonaa euroa), sidotut velat / osakkuudet (0,1 miljoonaa euroa), toimittajat (28,6 miljoonaa euroa), yleinen edustus (23 miljoonaa euroa), velat konsernille ja kumppaneille (7,8 miljoonaa euroa), siirtovelat (6,9 miljoonaa euroa).

142

(143)  Kun otetaan huomioon, että SNCM on harjoittanut paljon määräaikaissopimusten ketjuttamista.

143

(144)  Akordi- ja konkurssimenettelyistä 25 päivänä tammikuuta 1985 annettu laki nro 85–98, joka on kodifioitu kauppalain L620-1 §:ään ja sitä seuraaviin §:iin; yritysten pelastamisesta, saneerauksesta ja asettamisesta selvitystilaan 26 päivänä heinäkuuta 2005 annettu laki nro 2005–845, joka on kodifioitu kauppalain 620-1-670–8 §:ään.

144

(145)  Ranskan oikeuskäytännössä johtajalta edellytetään, että hän on toteuttanut toistuvasti positiivisia johtamistoimia.

145

(146)  Asia nro 91–20.554, kassaatiotuomioistuimen tuomio 30.11.1993 (Bull. civ. IV, nro 440, s. 319).

146

(147)  Ks. Baker & McKenzien raportti, s. 46–48.

147

(148)  Ks. erityisesti Rouenin muutoksenhakutuomioistuimen 22.3.2005 antamat kaksi tuomiota: tuomio nro RG 04/02549 Aspocomp Group Oyj ja tuomio nro RG 01/02667–04/02675.

148

(149)  Cass. com., 19.4.2005, Métaleurop.

149

(150)  Tai että se olisi tässä yhteydessä sitoutunut maksamaan korvauksia tulevissa irtisanomistilanteissa.

150

(151)  Päätös 98/204/EY, kohta 3.3.

151

(152)  Ks. esimerkiksi asia C-334/99, Saksa v. komissio (Gröditzer), tuomio 28.1.2003 (Kok., s. I–1139), 133–141 kohta, ja yhdistetyt asiat T-268/08 ja T-281/08, Land Burgenland ym. v. komissio, tuomio 28.2.2012, 152–159 kohta.

152

(153)  Ks. päätöksen johdanto-osan 208 kappale.

153

(154)  EUVL C 142, 11.6.2005, s. 2, johdanto-osan 63 kappale.

154

(155)  11 päivänä syyskuuta 2012 annetun tuomion 137 kohta.

155

(156)  11 päivänä syyskuuta 2012 annetun tuomion 150 kohta.

156

(157)  Vuoden 2004 suuntaviivojen 102–104 kohta.

157

(158)  Katso alaviite 5.

158

(159)  Pakolliset varaukset ovat kirjanpitoon verolainsäädännön mukaisesti merkittäviä kuluja.

159

(160)  Johdanto-osan 209–297 kappale.

160

(161)  Asia T-11/07, Frucona Košice a.s. v. komissio, tuomio 7.12.2010 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 244–245 kohta).

161

(162)  Vuoden 2006 toimenpiteissä on kyse SNCM:n yksityistämisestä.

162

(163)  Ks. Stephensin raportti SNCM:n rakenneuudistuksesta, s. 85, 3 kappale: julkisen palvelun sopimuksen myöntäminen heinäkuussa 2007 tammikuun sijaan ja monet kiistat CFF:n kanssa.

163

(164)  Ks. Stephensin raportti SNCM:n rakenneuudistuksesta, s. 96.

164

(165)  Ks. Ranskan kilpailuviranomaisen lausunto nroo12-A-05, 17.2.2012, 124 ja 125 kohta.

165

o

(166)  Ks. asetuksen (EY) N:o 659/99 14 artiklan 2 kohta.

166

(167)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

167

(168)  Komission asetus (EY) N:o 271/2008, annettu 30 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta (EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1).

168

---

LIITE

TIEDOT MAKSETUISTA, TAKAISINPERITTÄVISTÄ JA TAKAISINPERITYISTÄ TUKIMÄÄRISTÄ

| Tuensaajan tiedot | Toimintaan saadun tuen kokonaismäärä (1) | Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (1)

  (Pääoma) | Palautetun tuen kokonaismäärä (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | Korot |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Tuensaajan tiedot

Toimintaan saadun tuen kokonaismäärä (1)

Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (1)

(Pääoma)

Palautetun tuen kokonaismäärä (1)

Pääoma

Korot

---

(1)  Miljoonaa (kansallinen valuutta).

---

| 12.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 357/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 357/51

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 11 päivänä helmikuuta 2014,

toimenpiteestä SA.35388 (13/C) (ex 13/NN ja ex 12/N) – Puola – Gdynia-Kosakowon lentoaseman muuttaminen

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 759)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/883/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä Puola ilmoitti komissiolle 7 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä suunnitellusta rahoituksesta, jolla on tarkoitus muuttaa Gdynian lähellä Puolan pohjoisosassa sijaitseva sotilaslentoasema siviili-ilmailuun käytettäväksi lentoasemaksi. Toimenpide kirjattiin valtiontukiasiaksi numerolla SA.35388. |
| --- | --- |

(1)

Oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä Puola ilmoitti komissiolle 7 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä suunnitellusta rahoituksesta, jolla on tarkoitus muuttaa Gdynian lähellä Puolan pohjoisosassa sijaitseva sotilaslentoasema siviili-ilmailuun käytettäväksi lentoasemaksi. Toimenpide kirjattiin valtiontukiasiaksi numerolla SA.35388.

| (2) | Komissio pyysi 7 päivänä marraskuuta 2012 ja 6 päivänä helmikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä lisätietoja ilmoitetusta toimenpiteestä. Puola toimitti lisätietoja 7 päivänä joulukuuta 2012 ja 15 päivänä maaliskuuta 2013. Komission ja Puolan välinen kokous järjestettiin 17 päivänä huhtikuuta 2013. Puola vahvisti kokouksessa, että ilmoitettu rahoitus oli jo myönnetty peruuttamattomasti. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi 7 päivänä marraskuuta 2012 ja 6 päivänä helmikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä lisätietoja ilmoitetusta toimenpiteestä. Puola toimitti lisätietoja 7 päivänä joulukuuta 2012 ja 15 päivänä maaliskuuta 2013. Komission ja Puolan välinen kokous järjestettiin 17 päivänä huhtikuuta 2013. Puola vahvisti kokouksessa, että ilmoitettu rahoitus oli jo myönnetty peruuttamattomasti.

| (3) | Komissio ilmoitti Puolalle 15 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä siirtävänsä asian ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin (tunnuksella NN), koska suurin osa komissiolle ilmoitetusta rahoituksesta oli jo myönnetty peruuttamattomasti. Puola toimitti lisätietoja 16 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Puolalle 15 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä siirtävänsä asian ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin (tunnuksella NN), koska suurin osa komissiolle ilmoitetusta rahoituksesta oli jo myönnetty peruuttamattomasti. Puola toimitti lisätietoja 16 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

| (4) | Komissio ilmoitti Puolalle 10 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) (2) 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee Gdynian kaupungin, jäljempänä ’Gdynia’, ja Kosakowon kunnan, jäljempänä ’Kosakowo’, yhtiölle Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o., jäljempänä ’Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö’, myöntämää rahoitusta. Puola esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 6 päivänä elokuuta 2013. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Puolalle 10 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) (2) 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee Gdynian kaupungin, jäljempänä ’Gdynia’, ja Kosakowon kunnan, jäljempänä ’Kosakowo’, yhtiölle Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o., jäljempänä ’Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö’, myöntämää rahoitusta. Puola esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 6 päivänä elokuuta 2013.

| (5) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta.

| (6) | Komissio ei saanut asianomaisilta osapuolilta huomautuksia. Puolalle ilmoitettiin asiasta 9 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ei saanut asianomaisilta osapuolilta huomautuksia. Puolalle ilmoitettiin asiasta 9 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Komissio pyysi lisätietoja 30 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Puola toimitti lisätietoja 4 päivänä marraskuuta 2013 ja 15 päivänä marraskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Komission ja Puolan välinen kokous järjestettiin 26 päivänä marraskuuta 2013. Puola toimitti lisätietoja 3 päivänä joulukuuta 2013 ja 2 päivänä tammikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio pyysi lisätietoja 30 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Puola toimitti lisätietoja 4 päivänä marraskuuta 2013 ja 15 päivänä marraskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Komission ja Puolan välinen kokous järjestettiin 26 päivänä marraskuuta 2013. Puola toimitti lisätietoja 3 päivänä joulukuuta 2013 ja 2 päivänä tammikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä.

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS JA MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

2.1   TUTKINNAN TAUSTA

| (8) | Asia koskee Pommerin voivodikunnassa Gdynian kaupungin ja Kosakowon kunnan välisellä rajalla 25 kilometrin päässä Gdanskin lentoasemasta sijaitsevan uuden siviili-ilmailuun käytettävän lentoaseman rahoitusta (4). Uuden lentoaseman omistaa ja sitä ylläpitää vastaisuudessa Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö, jäljempänä myös ’lentoaseman pitäjä’ tai ’Gdynian lentoasema’. Lentoaseman pitäjä on kokonaan Gdynian ja Kosakowon kuntien omistuksessa. |
| --- | --- |

(8)

Asia koskee Pommerin voivodikunnassa Gdynian kaupungin ja Kosakowon kunnan välisellä rajalla 25 kilometrin päässä Gdanskin lentoasemasta sijaitsevan uuden siviili-ilmailuun käytettävän lentoaseman rahoitusta (4). Uuden lentoaseman omistaa ja sitä ylläpitää vastaisuudessa Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö, jäljempänä myös ’lentoaseman pitäjä’ tai ’Gdynian lentoasema’. Lentoaseman pitäjä on kokonaan Gdynian ja Kosakowon kuntien omistuksessa.

| (9) | Investointihankkeen tavoitteena on luoda Kosakowossa sijaitsevan sotilaslentoaseman infrastruktuuriin perustuva Pommerin voivodikunnan toinen lentoasema (5). Uutta lentoasemaa käytettäisiin lähinnä yleisilmailussa (esimerkiksi yksityislentokoneet, purjelentokoneet/pien- ja urheilulentokoneet) sekä halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden toiminnassa. Ilmoituksen tekohetkellä lentoaseman odotettiin aloittavan toimintansa vuoden 2014 alussa. PricewaterhouseCoopersin, jäljempänä ’PWC’, vuonna 2012 laatimassa raportissa esitetään seuraavat ennusteet ensimmäisten toimintavuosien matkustajamääristä: vuonna 2014 noin [...], vuonna 2017 noin [...], vuonna 2020 noin [...] ja vuonna 2028 noin [...]. |
| --- | --- |

(9)

Investointihankkeen tavoitteena on luoda Kosakowossa sijaitsevan sotilaslentoaseman infrastruktuuriin perustuva Pommerin voivodikunnan toinen lentoasema (5). Uutta lentoasemaa käytettäisiin lähinnä yleisilmailussa (esimerkiksi yksityislentokoneet, purjelentokoneet/pien- ja urheilulentokoneet) sekä halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden toiminnassa. Ilmoituksen tekohetkellä lentoaseman odotettiin aloittavan toimintansa vuoden 2014 alussa. PricewaterhouseCoopersin, jäljempänä ’PWC’, vuonna 2012 laatimassa raportissa esitetään seuraavat ennusteet ensimmäisten toimintavuosien matkustajamääristä: vuonna 2014 noin [...], vuonna 2017 noin [...], vuonna 2020 noin [...] ja vuonna 2028 noin [...].

| (10) | Hanke sai alkunsa huhtikuussa 2005, jolloin useat alueelliset viranomaiset, puolustusministeriö ja Gdanskin lentoaseman edustajat (6) tekivät aiesopimuksen Kosakowossa sijaitsevan sotilaslentoaseman infrastruktuuriin perustuvan uuden lentoaseman luomisesta Pommerin voivodikunnan alueelle. Heinäkuussa 2007 Gdynian ja Kosakowon paikallisviranomaiset perustivat Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön. Joulukuussa 2009 Gdynia ja Kosakowo saivat liikenneministeriön suostumuksen siihen, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö olisi vastedes vastuussa uudesta lentoasemasta. Tämän perusteella Puolan hallitus siirsi 9 päivänä syyskuuta 2010 tehdyn sopimuksen mukaisesti sotilaslentoaseman 254 hehtaarin alueen Kosakowolle 30 vuoden ajaksi; Kosakowo vuokrasi tämän jälkeen maan Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle samaksi ajanjaksoksi. |
| --- | --- |

(10)

Hanke sai alkunsa huhtikuussa 2005, jolloin useat alueelliset viranomaiset, puolustusministeriö ja Gdanskin lentoaseman edustajat (6) tekivät aiesopimuksen Kosakowossa sijaitsevan sotilaslentoaseman infrastruktuuriin perustuvan uuden lentoaseman luomisesta Pommerin voivodikunnan alueelle. Heinäkuussa 2007 Gdynian ja Kosakowon paikallisviranomaiset perustivat Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön. Joulukuussa 2009 Gdynia ja Kosakowo saivat liikenneministeriön suostumuksen siihen, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö olisi vastedes vastuussa uudesta lentoasemasta. Tämän perusteella Puolan hallitus siirsi 9 päivänä syyskuuta 2010 tehdyn sopimuksen mukaisesti sotilaslentoaseman 254 hehtaarin alueen Kosakowolle 30 vuoden ajaksi; Kosakowo vuokrasi tämän jälkeen maan Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle samaksi ajanjaksoksi.

Investointihanke

| (11) | Koska olemassa olevaa Gdynia-Kosakowon (Gdynia-Oksywie) lentoasemaa oli alun perin käytetty ainoastaan sotilaallisiin tarkoituksiin, uuden lentoaseman pitäjän pitäisi pystyä käyttämään olemassa olevaa infrastruktuuria (kuten 2 500 metriä pitkää kiitotietä, rullausteitä, asematasoa ja suunnistuslaitteita). Muutoshankkeen arvioidut kokonaisinvestointikustannukset ovat nimellisarvoltaan 164,9 miljoonaa Puolan zlotya (41,2 miljoonaa euroa (7)) ja reaaliarvoltaan 148,4 Puolan zlotya (37,1 miljoonaa euroa). Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään yleiskatsaus lentoaseman asteittaisesta rakentamisesta, joka on jaettu neljään vaiheeseen. Puolan viranomaisten mukaan kokonaisinvestointikustannuksiin sisältyy myös yleisen edun mukaisiin tehtäviin liittyviä investointeja (8), jotka ovat yhteensä (kaikkien neljän vaiheen osalta) noin [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa).

  Taulukko 1


  Gdynia-Kosakowon lentoasemaan tehtävän investoinnin nimellismääräiset kokonaiskustannukset vuosina 2007–2030









  Investointihanke |
| --- | --- |
| | Kustannukset, Kustannukset, | Puolan zlotya miljoonaa euroa |
| Vaihe I: 2007 - 2011 | [...] | [...] |
| Valmistelutyöt (esim. tontin raivaus, rakennusten ja puiden poisto) ja toteutettavuustutkimukset, suunnittelu | | |
| Vaihe II: 2012 - 2013 | [...] | [...] |
| — | Terminaali (valmistuu kesäkuussa 2013 ja käytetään aluksi yleisilmailuun) |

(11)

Koska olemassa olevaa Gdynia-Kosakowon (Gdynia-Oksywie) lentoasemaa oli alun perin käytetty ainoastaan sotilaallisiin tarkoituksiin, uuden lentoaseman pitäjän pitäisi pystyä käyttämään olemassa olevaa infrastruktuuria (kuten 2 500 metriä pitkää kiitotietä, rullausteitä, asematasoa ja suunnistuslaitteita). Muutoshankkeen arvioidut kokonaisinvestointikustannukset ovat nimellisarvoltaan 164,9 miljoonaa Puolan zlotya (41,2 miljoonaa euroa (7)) ja reaaliarvoltaan 148,4 Puolan zlotya (37,1 miljoonaa euroa). Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään yleiskatsaus lentoaseman asteittaisesta rakentamisesta, joka on jaettu neljään vaiheeseen. Puolan viranomaisten mukaan kokonaisinvestointikustannuksiin sisältyy myös yleisen edun mukaisiin tehtäviin liittyviä investointeja (8), jotka ovat yhteensä (kaikkien neljän vaiheen osalta) noin [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa).

Taulukko 1

Gdynia-Kosakowon lentoasemaan tehtävän investoinnin nimellismääräiset kokonaiskustannukset vuosina 2007–2030

Investointihanke

Kustannukset, Kustannukset,

Puolan zlotya miljoonaa euroa

Vaihe I: 2007 - 2011

[...]

[...]

Valmistelutyöt (esim. tontin raivaus, rakennusten ja puiden poisto) ja toteutettavuustutkimukset, suunnittelu

Vaihe II: 2012 - 2013

[...]

[...]

—

Terminaali (valmistuu kesäkuussa 2013 ja käytetään aluksi yleisilmailuun)

| — | Rakennus lentoaseman hallintoa ja palokuntaa varten |
| --- | --- |

—

Rakennus lentoaseman hallintoa ja palokuntaa varten

| — | Asematason uudistaminen |
| --- | --- |

—

Asematason uudistaminen

| — | Energiainfrastruktuuri, suunnistusvalot ja lentoaseman aita |
| --- | --- |

—

Energiainfrastruktuuri, suunnistusvalot ja lentoaseman aita

| — | Lentoaseman kunnossapito- ja turvallisuusvälineet |
| --- | --- |

—

Lentoaseman kunnossapito- ja turvallisuusvälineet

| — | Suunnistuslaitteiden säätö |
| --- | --- |

—

Suunnistuslaitteiden säätö

| — | Liittymätiet, huoltoasema ja pysäköintialue |
| --- | --- |

—

Liittymätiet, huoltoasema ja pysäköintialue

Vaihe III: 2014 - 2019

[...]

[...]

| — | Suurempia lentokoneita varten tarvittavat investoinnit (esim. Boeing 737 tai Airbus A320), kuten rullaustien laajennus, asematason ja lentoaseman laitteet |
| --- | --- |

—

Suurempia lentokoneita varten tarvittavat investoinnit (esim. Boeing 737 tai Airbus A320), kuten rullaustien laajennus, asematason ja lentoaseman laitteet

| — | Muut matkustajien palvelemiseen liittyvät investoinnit (esim. pysäköintialueen laajennus) |
| --- | --- |

—

Muut matkustajien palvelemiseen liittyvät investoinnit (esim. pysäköintialueen laajennus)

Vaihe IV: 2020 - 2030

[...]

[...]

| — | Terminaalin laajennus |
| --- | --- |

—

Terminaalin laajennus

| — | Lentoaseman hallinnon ja palokunnan rakennuksen laajennus |
| --- | --- |

—

Lentoaseman hallinnon ja palokunnan rakennuksen laajennus

| — | Asematasojen, rullausteiden ja pysäköintialueiden laajennus |
| --- | --- |

—

Asematasojen, rullausteiden ja pysäköintialueiden laajennus

Investointikustannukset yhteensä

164,90

41,02

| Lähde: | Puolan toimittamat tiedot. |
| --- | --- |

Lähde:

Puolan toimittamat tiedot.

Investointihankkeen rahoitus

| (12) | Investointihanke rahoitetaan julkisten osakkaiden (Gdynia ja Kosakowo) pääomasijoituksilla. Niillä on tarkoitus kattaa sekä investointikustannukset että lentoaseman toimintakustannukset sen toiminnan alkuvaiheessa (eli vuoden 2019 loppuun asti). Julkiset osakkaat odottavat, että lentoaseman pitäjä alkaa tuottaa voittoa ja pystyy siten rahoittamaan kaiken toimintansa omista tuloistaan vuonna 2020. |
| --- | --- |

(12)

Investointihanke rahoitetaan julkisten osakkaiden (Gdynia ja Kosakowo) pääomasijoituksilla. Niillä on tarkoitus kattaa sekä investointikustannukset että lentoaseman toimintakustannukset sen toiminnan alkuvaiheessa (eli vuoden 2019 loppuun asti). Julkiset osakkaat odottavat, että lentoaseman pitäjä alkaa tuottaa voittoa ja pystyy siten rahoittamaan kaiken toimintansa omista tuloistaan vuonna 2020.

| (13) | Ennen kuin hankkeesta ilmoitettiin komissiolle (eli ennen 7 päivää syyskuuta 2012), Gdynian lentoaseman julkiset osakkaat olivat sopineet myöntävänsä yhteensä noin 207,48 miljoonaa Puolan zlotya (9) (noin 51,87 miljoonaa euroa) investointihankkeen toteuttamiseen ja lentoaseman ensimmäisten toimintavuosien tappioiden kattamiseen. Gdynian osuus olisi 142,48 miljoonaa Puolan zlotya (noin 35,62 miljoonaa euroa) rahasijoituksina vuosina 2007–2019. Kosakowo teki 0,1 miljoonan Puolan zlotyn (noin 25 000 euron) rahasijoituksen, kun yhtiö perustettiin. Lisäksi Kosakowo sijoittaisi hankkeeseen apporttina 64,9 miljoonaa Puolan zlotya (noin 16,2 miljoonaa euroa) vuosina 2011–2040 muuntamalla osan Gdynian lentoaseman maksettavaksi vuosittain vuokrasopimuksen mukaan tulevasta vuokrasta lentoaseman osakkeiksi (ks. jäljempänä oleva taulukko 2).

  Taulukko 2


  Investointihankkeen rahoitus pääomankorotuksilla | miljoonaa Puolan zlotya | miljoonaa euroa |
| --- | --- | --- | --- |
| Ennen 18. kesäkuuta 2012 |
| Gdynian pääomasijoitukset rahasijoituksina | 60,73 | 15,18 |
| Kosakowon pääomasijoitus rahasijoituksena | 0,10 | 0,03 |
| Kosakowon sijoitus velan muuntamisena osakkeiksi | 3,98 | 1,00 |
| Sijoitukset ennen 18. kesäkuuta 2012 yhteensä | 64,81 | 16,20 |
| Ennakoidut sijoitukset 18. kesäkuuta 2012 jälkeen |
| Gdynian pääomasijoitukset rahasijoituksina: | 81,75 | 20,44 |
| joista: | | |
| vuonna 2013 | 29,90 | 7,48 |
| vuonna 2014 | [...] | [...] |
| vuonna 2015 | [...] | [...] |
| vuonna 2016 | [...] | [...] |
| vuonna 2017 | [...] | [...] |
| vuonna 2018 | [...] | [...] |
| vuonna 2019 | [...] | [...] |
| Kosakowon sijoitus velan muuntamisena osakkeiksi: | 60,92 | 15,23 |
| josta: | | |
| vuosina 2013-2039 (27 * [...] Puolan zlotya) | [...] | [...] |
| vuonna 2040 | [...] | [...] |
| Ennakoidut sijoitukset 18. kesäkuuta 2012 jälkeen yhteensä | 142,67 | 35,67 |
| Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön ennakoitu pääoma yhteensä | 207,48 | 51,87 |
| Lähde: | Perustuu Puolan toimittamiin tietoihin. |

(13)

Ennen kuin hankkeesta ilmoitettiin komissiolle (eli ennen 7 päivää syyskuuta 2012), Gdynian lentoaseman julkiset osakkaat olivat sopineet myöntävänsä yhteensä noin 207,48 miljoonaa Puolan zlotya (9) (noin 51,87 miljoonaa euroa) investointihankkeen toteuttamiseen ja lentoaseman ensimmäisten toimintavuosien tappioiden kattamiseen. Gdynian osuus olisi 142,48 miljoonaa Puolan zlotya (noin 35,62 miljoonaa euroa) rahasijoituksina vuosina 2007–2019. Kosakowo teki 0,1 miljoonan Puolan zlotyn (noin 25 000 euron) rahasijoituksen, kun yhtiö perustettiin. Lisäksi Kosakowo sijoittaisi hankkeeseen apporttina 64,9 miljoonaa Puolan zlotya (noin 16,2 miljoonaa euroa) vuosina 2011–2040 muuntamalla osan Gdynian lentoaseman maksettavaksi vuosittain vuokrasopimuksen mukaan tulevasta vuokrasta lentoaseman osakkeiksi (ks. jäljempänä oleva taulukko 2).

Taulukko 2

Investointihankkeen rahoitus pääomankorotuksilla

miljoonaa Puolan zlotya

miljoonaa euroa

Ennen 18. kesäkuuta 2012

Gdynian pääomasijoitukset rahasijoituksina

60,73

15,18

Kosakowon pääomasijoitus rahasijoituksena

0,10

0,03

Kosakowon sijoitus velan muuntamisena osakkeiksi

3,98

1,00

Sijoitukset ennen 18. kesäkuuta 2012 yhteensä

64,81

16,20

Ennakoidut sijoitukset 18. kesäkuuta 2012 jälkeen

Gdynian pääomasijoitukset rahasijoituksina:

81,75

20,44

joista:

vuonna 2013

29,90

7,48

vuonna 2014

[...]

[...]

vuonna 2015

[...]

[...]

vuonna 2016

[...]

[...]

vuonna 2017

[...]

[...]

vuonna 2018

[...]

[...]

vuonna 2019

[...]

[...]

Kosakowon sijoitus velan muuntamisena osakkeiksi:

60,92

15,23

josta:

vuosina 2013-2039 (27 * [...] Puolan zlotya)

[...]

[...]

vuonna 2040

[...]

[...]

Ennakoidut sijoitukset 18. kesäkuuta 2012 jälkeen yhteensä

142,67

35,67

Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön ennakoitu pääoma yhteensä

207,48

51,87

Lähde:

Perustuu Puolan toimittamiin tietoihin.

2.2   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN JA ALUSTAVA ARVIOINTI

| (14) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käsiteltiin seuraavia kysymyksiä:






  — | Ensinnäkin onko investointihankkeen julkinen rahoitus markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista erityisesti seuraavilta osin: i) periaatteen ajallinen soveltaminen ja soveltamismenetelmä sekä ii) perustuuko Puolan viranomaisten tekemä markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen analyysi, jonka mukaan rahoitus johtaa positiiviseen nettonykyarvoon (10), realistisiin ja luotettaviin oletuksiin; |
| --- | --- | --- |

(14)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käsiteltiin seuraavia kysymyksiä:

—

Ensinnäkin onko investointihankkeen julkinen rahoitus markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista erityisesti seuraavilta osin: i) periaatteen ajallinen soveltaminen ja soveltamismenetelmä sekä ii) perustuuko Puolan viranomaisten tekemä markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen analyysi, jonka mukaan rahoitus johtaa positiiviseen nettonykyarvoon (10), realistisiin ja luotettaviin oletuksiin;

| — | Toiseksi voidaanko Gdynian lentoasemalle myönnetyn toiminta- ja investointituen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

—

Toiseksi voidaanko Gdynian lentoasemalle myönnetyn toiminta- ja investointituen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen

| (15) | Ensimmäisen kysymyksen osalta komissio suhtautui epäilevästi siihen, voidaanko vuonna 2012 eli sen jälkeen, kun julkiset osakkaat tekivät peruuttamattoman päätöksen rahoittaa lentoaseman muuttamista, tehtyä markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä käyttää valtiontuen olemassaolon arviointiin. Tämän vuoksi komissio epäili, oliko vaihtoehtoinen skenaario, jossa investoinnin oletetaan päättyneen vuonna 2012, asianmukainen. |
| --- | --- |

(15)

Ensimmäisen kysymyksen osalta komissio suhtautui epäilevästi siihen, voidaanko vuonna 2012 eli sen jälkeen, kun julkiset osakkaat tekivät peruuttamattoman päätöksen rahoittaa lentoaseman muuttamista, tehtyä markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä käyttää valtiontuen olemassaolon arviointiin. Tämän vuoksi komissio epäili, oliko vaihtoehtoinen skenaario, jossa investoinnin oletetaan päättyneen vuonna 2012, asianmukainen.

| (16) | Kun otetaan huomioon, että Gdynian lentoasemalla on samanlainen liiketoimintamalli (jossa keskitytään halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden toimintaan sekä yleisilmailuun) kuin olemassa olevalla Gdanskin lentoasemalla, jolla on yhä ylimääräistä kapasiteettia ja laajentumissuunnitelmia ja joka sijaitsee vain 25 kilometrin päässä, komissio epäili, perustuuko Gdynian lentoaseman tuloennuste realistisiin oletuksiin erityisesti lentoasemamaksujen tason ja odotetun matkustajaliikenteen tason osalta. Komissio totesi erityisesti, että Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelmassa ennakoitu matkustajamaksu on korkeampi kuin Gdanskin lentoasemalla ja muilla vastaavilla Puolan alueellisilla lentoasemilla alennusten/hyvitysten vähentämisen jälkeen perittävä matkustajamaksu. |
| --- | --- |

(16)

Kun otetaan huomioon, että Gdynian lentoasemalla on samanlainen liiketoimintamalli (jossa keskitytään halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden toimintaan sekä yleisilmailuun) kuin olemassa olevalla Gdanskin lentoasemalla, jolla on yhä ylimääräistä kapasiteettia ja laajentumissuunnitelmia ja joka sijaitsee vain 25 kilometrin päässä, komissio epäili, perustuuko Gdynian lentoaseman tuloennuste realistisiin oletuksiin erityisesti lentoasemamaksujen tason ja odotetun matkustajaliikenteen tason osalta. Komissio totesi erityisesti, että Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelmassa ennakoitu matkustajamaksu on korkeampi kuin Gdanskin lentoasemalla ja muilla vastaavilla Puolan alueellisilla lentoasemilla alennusten/hyvitysten vähentämisen jälkeen perittävä matkustajamaksu.

| (17) | Lisäksi komissio epäili, otetaanko liiketoimintasuunnitelmassa huomioon kaikki suunnitellut kannustimet (kuten markkinointituki, hyvitykset tai muut reittien kehittämisen kannustimet), jotka Gdynian lentoasema itse, sen osakkeenomistajat tai muut alueelliset viranomaiset aikovat myöntää lentoyhtiöille niiden houkuttelemiseksi avaamaan uusia reittejä kyseiseltä lentoasemalta. |
| --- | --- |

(17)

Lisäksi komissio epäili, otetaanko liiketoimintasuunnitelmassa huomioon kaikki suunnitellut kannustimet (kuten markkinointituki, hyvitykset tai muut reittien kehittämisen kannustimet), jotka Gdynian lentoasema itse, sen osakkeenomistajat tai muut alueelliset viranomaiset aikovat myöntää lentoyhtiöille niiden houkuttelemiseksi avaamaan uusia reittejä kyseiseltä lentoasemalta.

| (18) | Koska yritys ei yleensä kasva nopeammin kuin talous, jossa yritys toimii (BKT:n kasvulla mitattuna), komissio epäili, onko päätearvon laskemiseen käytetty [...]:n liikevaihdon kasvu asianmukainen (11). Esitetty epäilys vaikuttaa suoraan investointihankkeen kannattavuuden arviointiin, koska uuden lentoaseman oman pääoman arvo on positiivinen vain, kun otetaan huomioon vuodelle 2040 laskettu hankkeen päätearvo (kumulatiiviset diskontatut kassavirrat ovat negatiivisia ennustejaksolla 2010–2040). |
| --- | --- |

(18)

Koska yritys ei yleensä kasva nopeammin kuin talous, jossa yritys toimii (BKT:n kasvulla mitattuna), komissio epäili, onko päätearvon laskemiseen käytetty [...]:n liikevaihdon kasvu asianmukainen (11). Esitetty epäilys vaikuttaa suoraan investointihankkeen kannattavuuden arviointiin, koska uuden lentoaseman oman pääoman arvo on positiivinen vain, kun otetaan huomioon vuodelle 2040 laskettu hankkeen päätearvo (kumulatiiviset diskontatut kassavirrat ovat negatiivisia ennustejaksolla 2010–2040).

| (19) | Tämän vuoksi komissio katsoi, että investointihankkeelle myönnetystä julkisesta rahoituksesta koituu valikoivaa taloudellista etua Gdynian lentoaseman pitäjälle. Julkinen rahoitus myös myönnettiin valtion varoista, ja se on valtion toteuttama toimenpide. Lisäksi rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Koska kaikki valtiontuelle määritellyt kumulatiiviset perusteet täyttyivät, komissio katsoi julkisen rahoituksen olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(19)

Tämän vuoksi komissio katsoi, että investointihankkeelle myönnetystä julkisesta rahoituksesta koituu valikoivaa taloudellista etua Gdynian lentoaseman pitäjälle. Julkinen rahoitus myös myönnettiin valtion varoista, ja se on valtion toteuttama toimenpide. Lisäksi rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Koska kaikki valtiontuelle määritellyt kumulatiiviset perusteet täyttyivät, komissio katsoi julkisen rahoituksen olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (20) | Toisen kysymyksen osalta komissio suhtautui epäilevästi siihen, voidaanko Gdynian lentoasemalle myönnetyn investointi- ja toimintatuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(20)

Toisen kysymyksen osalta komissio suhtautui epäilevästi siihen, voidaanko Gdynian lentoasemalle myönnetyn investointi- ja toimintatuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

| (21) | Investointituen osalta komissio epäili, täyttääkö tuki kaikki vuonna 2005 annetuissa lentoliikenteen suuntaviivoissa (12) vahvistetut lentoasemien investointituen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat perusteet. Komissio epäili erityisesti, vastaako kyseinen investointi jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta, onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen ja ovatko sen käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi komissio epäili, onko vaikutus kaupan kehitykseen yhteisen edun mukainen. |
| --- | --- |

(21)

Investointituen osalta komissio epäili, täyttääkö tuki kaikki vuonna 2005 annetuissa lentoliikenteen suuntaviivoissa (12) vahvistetut lentoasemien investointituen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat perusteet. Komissio epäili erityisesti, vastaako kyseinen investointi jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta, onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen ja ovatko sen käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi komissio epäili, onko vaikutus kaupan kehitykseen yhteisen edun mukainen.

| (22) | Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle sen ensimmäisten toimintavuosien aikaisten liiketappioiden rahoittamisen muodossa annettavan toimintatuen osalta komissio epäili, voidaanko tällaiseen tukeen soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista poikkeusta. Komissio epäili erityisesti, voitaisiinko toimintatuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti (13). |
| --- | --- |

(22)

Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle sen ensimmäisten toimintavuosien aikaisten liiketappioiden rahoittamisen muodossa annettavan toimintatuen osalta komissio epäili, voidaanko tällaiseen tukeen soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista poikkeusta. Komissio epäili erityisesti, voitaisiinko toimintatuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti (13).

3.   PUOLAN HUOMAUTUKSET

3.1   MARKKINATALOUSSIJOITTAJAPERIAATTEEN SOVELTAMINEN JA VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (23) | Puola katsoo edelleen, että Gdynian lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista ja ettei se siten ole valtiontukea. Tässä yhteydessä Puola viittaa investointia varten vuosina 2010–2012 tehtyihin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeihin. Puola toteaa, että kaikkien testien tulosten mukaan rahoitus johtaa positiiviseen nettonykyarvoon ja sisäiseen tuottoprosenttiin (14), joka on pääoman kustannusta suurempi. |
| --- | --- |

(23)

Puola katsoo edelleen, että Gdynian lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista ja ettei se siten ole valtiontukea. Tässä yhteydessä Puola viittaa investointia varten vuosina 2010–2012 tehtyihin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeihin. Puola toteaa, että kaikkien testien tulosten mukaan rahoitus johtaa positiiviseen nettonykyarvoon ja sisäiseen tuottoprosenttiin (14), joka on pääoman kustannusta suurempi.

3.1.1   Päätöksentekoprosessi ja markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin metodologinen asianmukaisuus

| (24) | Puolan viranomaisten mukaan keskustelut ja työ Gdynia-Kosakowon sotilaslentoaseman muuttamiseksi siviili-ilmailuun käytettäväksi lentoasemaksi alkoivat jo vuonna 2005. Tuolloin mukana oli muita osapuolia (kuten Gdanskin lentoasema). Lisäksi Puola selittää, että Gdynia ja Kosakowo perustivat vuonna 2007 Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön, joka on sittemmin vastannut investoinnista. |
| --- | --- |

(24)

Puolan viranomaisten mukaan keskustelut ja työ Gdynia-Kosakowon sotilaslentoaseman muuttamiseksi siviili-ilmailuun käytettäväksi lentoasemaksi alkoivat jo vuonna 2005. Tuolloin mukana oli muita osapuolia (kuten Gdanskin lentoasema). Lisäksi Puola selittää, että Gdynia ja Kosakowo perustivat vuonna 2007 Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön, joka on sittemmin vastannut investoinnista.

| (25) | Menettelyjen aikana Puola toimitti kolme PWC:n tekemää markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä. Ensimmäinen (16 päivänä heinäkuuta 2010 päivätty) testi, jäljempänä ’vuoden 2010 tutkimus’, tehtiin heinäkuussa 2010. PWC päivitti testin myöhemmin kahdesti: ensimmäisen kerran toukokuussa 2011 (päivätty 13 päivänä toukokuuta 2011, jäljempänä ’vuoden 2011 tutkimuspäivitys’ tai ’vuoden 2011 tutkimus’) ja toisen kerran heinäkuussa 2012 (päivätty 13 päivänä heinäkuuta 2012, jäljempänä ’vuoden 2012 tutkimuspäivitys’ tai ’vuoden 2012 tutkimus’). Päivitykset sisältävät uusia ennusteita matkustajaliikenteestä, hankkeen laajuuden muutoksia, investointikustannusten muutoksia sekä muutoksia metodologiassa ja nettonykyarvolaskelmien peruslähtötiedoissa (kuten beeta ja diskonttokorko). Marraskuussa 2013 Puola toimitti lisätietoja, joiden mukaan uudet tulolähteet (eli polttoainemyynti ja suunnistuspalvelujen tarjoaminen) parantaisivat hankkeen nettonykyarvoa. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekohetkellä Puola oli toimittanut vain vuoden 2012 tutkimuspäivityksen. |
| --- | --- |

(25)

Menettelyjen aikana Puola toimitti kolme PWC:n tekemää markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä. Ensimmäinen (16 päivänä heinäkuuta 2010 päivätty) testi, jäljempänä ’vuoden 2010 tutkimus’, tehtiin heinäkuussa 2010. PWC päivitti testin myöhemmin kahdesti: ensimmäisen kerran toukokuussa 2011 (päivätty 13 päivänä toukokuuta 2011, jäljempänä ’vuoden 2011 tutkimuspäivitys’ tai ’vuoden 2011 tutkimus’) ja toisen kerran heinäkuussa 2012 (päivätty 13 päivänä heinäkuuta 2012, jäljempänä ’vuoden 2012 tutkimuspäivitys’ tai ’vuoden 2012 tutkimus’). Päivitykset sisältävät uusia ennusteita matkustajaliikenteestä, hankkeen laajuuden muutoksia, investointikustannusten muutoksia sekä muutoksia metodologiassa ja nettonykyarvolaskelmien peruslähtötiedoissa (kuten beeta ja diskonttokorko). Marraskuussa 2013 Puola toimitti lisätietoja, joiden mukaan uudet tulolähteet (eli polttoainemyynti ja suunnistuspalvelujen tarjoaminen) parantaisivat hankkeen nettonykyarvoa. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekohetkellä Puola oli toimittanut vain vuoden 2012 tutkimuspäivityksen.

| (26) | Lisäksi Puola selittää Gdynian lentoaseman rahoitusta koskevan Gdynian ja Kosakowon hankkeen aikataulua. Tässä suhteessa Puola korostaa, että investointiprosessi voidaan jakaa kahteen hankkeen toteutusvaiheeseen: |
| --- | --- |

(26)

Lisäksi Puola selittää Gdynian lentoaseman rahoitusta koskevan Gdynian ja Kosakowon hankkeen aikataulua. Tässä suhteessa Puola korostaa, että investointiprosessi voidaan jakaa kahteen hankkeen toteutusvaiheeseen:

i)   Ensimmäinen vaihe (2007–2009) käsitti uuden lentoaseman perustamista koskevat valmistelutyöt ja toteutettavuustutkimukset (tämä liittyy taulukossa 1 kuvailtuun vaiheeseen 1)

| (27) | Puola selittää, että ensimmäisessä vaiheessa Gdynian ja Kosakowon perustama yhtiö huolehti valmistelutehtävistä (esimerkiksi investoinnin yleissuunnitelman, lentoaseman pitäjän aseman saamiseksi tarvittavien asiakirjojen, investoinnin ympäristövaikutuksia koskevan kertomuksen ja suunnitteluasiakirjojen laatiminen). |
| --- | --- |

(27)

Puola selittää, että ensimmäisessä vaiheessa Gdynian ja Kosakowon perustama yhtiö huolehti valmistelutehtävistä (esimerkiksi investoinnin yleissuunnitelman, lentoaseman pitäjän aseman saamiseksi tarvittavien asiakirjojen, investoinnin ympäristövaikutuksia koskevan kertomuksen ja suunnitteluasiakirjojen laatiminen).

| (28) | Puola katsoo, ettei ensimmäisessä vaiheessa tehty merkittäviä pääomasijoituksia ja että lentoaseman pitäjälle myönnetty julkinen rahoitus oli vähämerkityksistä tukea (15) koskevien sääntöjen mukaista. Puola toteaa, että yhtiöön ennen 26 päivää kesäkuuta 2009 tehdyt pääomasijoitukset olivat yhteensä 1,691 miljoonaa Puolan zlotya (noin 423 000 euroa). |
| --- | --- |

(28)

Puola katsoo, ettei ensimmäisessä vaiheessa tehty merkittäviä pääomasijoituksia ja että lentoaseman pitäjälle myönnetty julkinen rahoitus oli vähämerkityksistä tukea (15) koskevien sääntöjen mukaista. Puola toteaa, että yhtiöön ennen 26 päivää kesäkuuta 2009 tehdyt pääomasijoitukset olivat yhteensä 1,691 miljoonaa Puolan zlotya (noin 423 000 euroa).

ii)   Toinen vaihe (vuodesta 2010 lähtien) koski lentoaseman varsinaista muuttamista (tämä liittyy taulukossa 1 kuvailtuihin vaiheisiin II–IV)

| (29) | Puola selittää edelleen, että ensimmäinen, valmisteleva vaihe päättyi vuonna 2010, jolloin sekä yleissuunnitelma (16) että vuonna 2010 tehty ensimmäinen Gdynian lentoasemaa koskeva markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi saatettiin päätökseen. Puola huomauttaa, että vuoden 2010 tutkimus osoitti, että kyseisten kahden paikallisviranomaisen investointi toteutettaisiin markkinaehdoin (eli se ei olisi valtiontukea), ja sen avulla osakkeenomistajat korottaisivat yhtiön osakepääoman 6,05 miljoonaan Puolan zlotyyn (noin 1,5 miljoonaan euroon). |
| --- | --- |

(29)

Puola selittää edelleen, että ensimmäinen, valmisteleva vaihe päättyi vuonna 2010, jolloin sekä yleissuunnitelma (16) että vuonna 2010 tehty ensimmäinen Gdynian lentoasemaa koskeva markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi saatettiin päätökseen. Puola huomauttaa, että vuoden 2010 tutkimus osoitti, että kyseisten kahden paikallisviranomaisen investointi toteutettaisiin markkinaehdoin (eli se ei olisi valtiontukea), ja sen avulla osakkeenomistajat korottaisivat yhtiön osakepääoman 6,05 miljoonaan Puolan zlotyyn (noin 1,5 miljoonaan euroon).

| (30) | Vuoden 2010 tutkimuksessa investointihankkeen nettonykyarvo lasketaan vapaa kassavirta yritykselle -mallilla (free cash flow to the firm, FCFF) (17). Laskelma perustuu oletukseen, että kaikki investointisuunnitelman mukaiset pääomasijoitukset tehdään investointihankkeen toteuttamiseksi (18). Tätä arvonmääritysmenetelmää käytetään laskettaessa kaikkien yrityksen pääomaa hallussaan pitävien (sekä oman pääoman haltijoiden että joukkovelkakirjojen haltijoiden) ennustejakson aikana saamia kassavirtoja. Kassavirtaennusteet diskontataan keskimääräisellä pääomakustannuksella (weighted average cost of capital, WACC) (19), jolloin saadaan ennustejakson aikainen yrityksen diskontattu kassavirta. Tämän jälkeen lasketaan päätearvo jatkuvan kasvun mallilla (perpetuity growth model, jossa oletuksena on viimeisimmän ennustejakson vapaaseen kassavirtaan perustuva tasainen kasvu). Nettonykyarvo perustuu ennustejakson diskontatun kassavirran ja päätearvon summaan. Tässä tapauksessa vuoden 2010 tutkimuksessa esitetään kassavirtaennusteet ajanjaksolle 2010–2040 käyttämällä [...] prosentin keskimääräistä pääomakustannusta (20). Näitä syöttötietoja käyttämällä tutkimuksessa saatiin ajanjakson 2010–2040 diskontatuksi kassavirraksi -[...] miljoonaa Puolan zlotya (-[...] miljoonaa euroa) ja (diskontatuksi) päätearvoksi noin [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa) (21). Koko hankkeen arvioitu päätearvo on siten [...] miljoonaa Puolan zlotya (eli [...] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(30)

Vuoden 2010 tutkimuksessa investointihankkeen nettonykyarvo lasketaan vapaa kassavirta yritykselle -mallilla (free cash flow to the firm, FCFF) (17). Laskelma perustuu oletukseen, että kaikki investointisuunnitelman mukaiset pääomasijoitukset tehdään investointihankkeen toteuttamiseksi (18). Tätä arvonmääritysmenetelmää käytetään laskettaessa kaikkien yrityksen pääomaa hallussaan pitävien (sekä oman pääoman haltijoiden että joukkovelkakirjojen haltijoiden) ennustejakson aikana saamia kassavirtoja. Kassavirtaennusteet diskontataan keskimääräisellä pääomakustannuksella (weighted average cost of capital, WACC) (19), jolloin saadaan ennustejakson aikainen yrityksen diskontattu kassavirta. Tämän jälkeen lasketaan päätearvo jatkuvan kasvun mallilla (perpetuity growth model, jossa oletuksena on viimeisimmän ennustejakson vapaaseen kassavirtaan perustuva tasainen kasvu). Nettonykyarvo perustuu ennustejakson diskontatun kassavirran ja päätearvon summaan. Tässä tapauksessa vuoden 2010 tutkimuksessa esitetään kassavirtaennusteet ajanjaksolle 2010–2040 käyttämällä [...] prosentin keskimääräistä pääomakustannusta (20). Näitä syöttötietoja käyttämällä tutkimuksessa saatiin ajanjakson 2010–2040 diskontatuksi kassavirraksi -[...] miljoonaa Puolan zlotya (-[...] miljoonaa euroa) ja (diskontatuksi) päätearvoksi noin [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa) (21). Koko hankkeen arvioitu päätearvo on siten [...] miljoonaa Puolan zlotya (eli [...] miljoonaa euroa).

| (31) | Jäljempänä olevassa kaaviossa (ks. kaavio 1) kuvataan ennustejakson 2010–2040 odotettu kumulatiivinen diskontattu kassavirta vuoden 2010 tutkimuksen laskelmien mukaisesti.

  Kaavio 1


  Kumulatiivinen (reaalinen) diskontattu kassavirta (Puolan zlotya)

  (...) |
| --- | --- |

(31)

Jäljempänä olevassa kaaviossa (ks. kaavio 1) kuvataan ennustejakson 2010–2040 odotettu kumulatiivinen diskontattu kassavirta vuoden 2010 tutkimuksen laskelmien mukaisesti.

Kaavio 1

Kumulatiivinen (reaalinen) diskontattu kassavirta (Puolan zlotya)

(...)

| (32) | Puolan viranomaisten mukaan yhtiön oma pääoma korotettiin 6,052 miljoonaan Puolan zlotyyn (noin 1,5 miljoonaan euroon) 29 päivänä heinäkuuta 2010. Puola lisää samalla, että osakkeenomistajat alkoivat valmistella komissiolle lähetettävää ilmoitusta, joka oli tarkoitus esittää ainoastaan oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä, vaikka markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi osoitti, ettei investointi ollut valtiontukea. |
| --- | --- |

(32)

Puolan viranomaisten mukaan yhtiön oma pääoma korotettiin 6,052 miljoonaan Puolan zlotyyn (noin 1,5 miljoonaan euroon) 29 päivänä heinäkuuta 2010. Puola lisää samalla, että osakkeenomistajat alkoivat valmistella komissiolle lähetettävää ilmoitusta, joka oli tarkoitus esittää ainoastaan oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä, vaikka markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi osoitti, ettei investointi ollut valtiontukea.

| (33) | Puola selittää edelleen, että uusi markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi tehtiin toukokuussa 2011. Puola toteaa, että tämä testi oli vuoden 2010 tutkimuksen päivitys, joka tehtiin ottaen huomioon valmistelujen edistyminen sekä investointisuunnitelmaa, sen aikataulua ja rahoitusta koskevien aiempaa tarkempien tietojen saatavuus. Puola selittää, että vuoden 2010 tutkimuksen ja vuoden 2011 tutkimuksen laatimisen välisenä aikana:






  — | osakkeenomistajat tekivät 11 päivänä maaliskuuta 2011 sopimuksen siviililentoaseman toiminnan aloittamiseen tehtävän investoinnin rahoitusehdoista. Sopimuksessa Gdynia sitoutui sijoittamaan yhteensä 59 miljoonaa Puolan zlotya vuosina 2011–2013. Kosakowo puolestaan sitoutui sijoittamaan osuutensa apporttina muuntamalla velkaa osakkeiksi (kuten taulukossa 2 esitetään) vuosina 2011–2040; |
| --- | --- | --- |

(33)

Puola selittää edelleen, että uusi markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi tehtiin toukokuussa 2011. Puola toteaa, että tämä testi oli vuoden 2010 tutkimuksen päivitys, joka tehtiin ottaen huomioon valmistelujen edistyminen sekä investointisuunnitelmaa, sen aikataulua ja rahoitusta koskevien aiempaa tarkempien tietojen saatavuus. Puola selittää, että vuoden 2010 tutkimuksen ja vuoden 2011 tutkimuksen laatimisen välisenä aikana:

—

osakkeenomistajat tekivät 11 päivänä maaliskuuta 2011 sopimuksen siviililentoaseman toiminnan aloittamiseen tehtävän investoinnin rahoitusehdoista. Sopimuksessa Gdynia sitoutui sijoittamaan yhteensä 59 miljoonaa Puolan zlotya vuosina 2011–2013. Kosakowo puolestaan sitoutui sijoittamaan osuutensa apporttina muuntamalla velkaa osakkeiksi (kuten taulukossa 2 esitetään) vuosina 2011–2040;

| — | samana päivänä, 11 päivänä maaliskuuta 2011, Gdynian lentokentän muuttamisesta vastaava yhtiö teki Kosakowon kanssa lentoaseman maa-alueesta vuokrasopimuksen (jossa määriteltiin muun muassa vuokrattava maa-alue, vuokranmaksun ehdot ja verotusta koskevat kysymykset); |
| --- | --- |

—

samana päivänä, 11 päivänä maaliskuuta 2011, Gdynian lentokentän muuttamisesta vastaava yhtiö teki Kosakowon kanssa lentoaseman maa-alueesta vuokrasopimuksen (jossa määriteltiin muun muassa vuokrattava maa-alue, vuokranmaksun ehdot ja verotusta koskevat kysymykset);

| — | investointisuunnitelmaan sisältyviä investointikustannuksia täsmennettiin ja päivitettiin. |
| --- | --- |

—

investointisuunnitelmaan sisältyviä investointikustannuksia täsmennettiin ja päivitettiin.

| (34) | Puola selittää, että myös vuoden 2011 tutkimuksen mukaan nettonykyarvo on positiivinen. Puola toteaa edelleen, että lentoaseman pitäjän julkiset osakkaat tekivät myöhempiä pääomasijoituksia tämän perusteella. Puola huomauttaa, että yhtiön oma pääoma korotettiin 33,801 miljoonaan Puolan zlotyyn (8,45 miljoonaan euroon) heinäkuussa 2011 ja 64,810 miljoonaan Puolan zlotyyn (16,20 miljoonaan euroon) huhtikuussa 2013. |
| --- | --- |

(34)

Puola selittää, että myös vuoden 2011 tutkimuksen mukaan nettonykyarvo on positiivinen. Puola toteaa edelleen, että lentoaseman pitäjän julkiset osakkaat tekivät myöhempiä pääomasijoituksia tämän perusteella. Puola huomauttaa, että yhtiön oma pääoma korotettiin 33,801 miljoonaan Puolan zlotyyn (8,45 miljoonaan euroon) heinäkuussa 2011 ja 64,810 miljoonaan Puolan zlotyyn (16,20 miljoonaan euroon) huhtikuussa 2013.

| (35) | Vuoden 2011 tutkimuksessa diskontattu kassavirta laskettiin ennustejakson 2011–2040 diskontatun kassavirran perusteella. Päivitetty diskontattu kassavirta oli (-[...]) miljoonaa Puolan zlotya (-[...] miljoonaa euroa) ja viittasi aiempaa suurempiin tappioihin, kun taas päätearvo laski [...] miljoonaan Puolan zlotyyn (noin [...] miljoonaan euroon). Nettonykyarvo alennettiin sen vuoksi [...] miljoonaan Puolan zlotyyn (eli alle [...] miljoonaan euroon). Keskimääräinen pääomakustannus alennettiin [...] prosenttiin (22) ja päätearvon laskennassa käytetty tasainen kasvuvauhti [...] prosentista [...] prosenttiin. |
| --- | --- |

(35)

Vuoden 2011 tutkimuksessa diskontattu kassavirta laskettiin ennustejakson 2011–2040 diskontatun kassavirran perusteella. Päivitetty diskontattu kassavirta oli (-[...]) miljoonaa Puolan zlotya (-[...] miljoonaa euroa) ja viittasi aiempaa suurempiin tappioihin, kun taas päätearvo laski [...] miljoonaan Puolan zlotyyn (noin [...] miljoonaan euroon). Nettonykyarvo alennettiin sen vuoksi [...] miljoonaan Puolan zlotyyn (eli alle [...] miljoonaan euroon). Keskimääräinen pääomakustannus alennettiin [...] prosenttiin (22) ja päätearvon laskennassa käytetty tasainen kasvuvauhti [...] prosentista [...] prosenttiin.

| (36) | Puola toteaa, että makrotalouden tilanteen muutos (rahoituskriisi ja talouden hidastuminen) johti hankkeen uudelleenarviointiin vuonna 2012 ja edelleen uuteen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiin (eli vuoden 2012 tutkimukseen). Puola toteaa, että aiempien testien olettamuksiin tehtiin seuraavat muutokset vuoden 2012 tutkimusta varten:






  — | Gdynian lentoaseman ennustettuja matkustajamääriä pienennettiin. |
| --- | --- | --- |

(36)

Puola toteaa, että makrotalouden tilanteen muutos (rahoituskriisi ja talouden hidastuminen) johti hankkeen uudelleenarviointiin vuonna 2012 ja edelleen uuteen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiin (eli vuoden 2012 tutkimukseen). Puola toteaa, että aiempien testien olettamuksiin tehtiin seuraavat muutokset vuoden 2012 tutkimusta varten:

—

Gdynian lentoaseman ennustettuja matkustajamääriä pienennettiin.

| — | Investoinnin laajuutta pienennettiin vähentämällä investointikustannuksia [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

—

Investoinnin laajuutta pienennettiin vähentämällä investointikustannuksia [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa).

| — | Ajatuksesta rakentaa pääterminaali (sekä siihen liittyvät tieinfrastruktuuri ja pysäköintialueet) luovuttiin. Sen sijaan päätettiin laajentaa yleisilmailuun käytettävän terminaalin kapasiteettia [...] prosenttia toisessa investointivaiheessa. |
| --- | --- |

—

Ajatuksesta rakentaa pääterminaali (sekä siihen liittyvät tieinfrastruktuuri ja pysäköintialueet) luovuttiin. Sen sijaan päätettiin laajentaa yleisilmailuun käytettävän terminaalin kapasiteettia [...] prosenttia toisessa investointivaiheessa.

| — | Markkinoilla vallinneen tilanteen tarkistamisen jälkeen turvallisuuteen liittyviä investointikustannuksia oli lisättävä [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

—

Markkinoilla vallinneen tilanteen tarkistamisen jälkeen turvallisuuteen liittyviä investointikustannuksia oli lisättävä [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] miljoonaa euroa).

| — | Investoinnin pienentäminen johti aiempaa lyhyempään investoinnin takaisinmaksuaikaan (nimellismääräisesti [...] vuotta lyhyempään eli [...] vuodesta ja [...] kuukaudesta [...] vuoteen ja [...] kuukauteen). |
| --- | --- |

—

Investoinnin pienentäminen johti aiempaa lyhyempään investoinnin takaisinmaksuaikaan (nimellismääräisesti [...] vuotta lyhyempään eli [...] vuodesta ja [...] kuukaudesta [...] vuoteen ja [...] kuukauteen).

| (37) | Lisäksi Puola toteaa, että aiemmissa testeissä käytettyä menetelmää muutettiin vuoden 2012 tutkimusta varten seuraavasti:






  — | Jotta rahoituksen rakenne ja velanhoitokustannukset voitaisiin ottaa aiempaa paremmin huomioon, vapaa kassavirta yritykselle -malli (free cash flow to the firm, jäljempänä ’FCFF-malli’) korvattiin vapaa kassavirta omalle pääomalle -mallilla (free cash flow to equity, jäljempänä ’FCFE-malli’) (23). |
| --- | --- | --- |

(37)

Lisäksi Puola toteaa, että aiemmissa testeissä käytettyä menetelmää muutettiin vuoden 2012 tutkimusta varten seuraavasti:

—

Jotta rahoituksen rakenne ja velanhoitokustannukset voitaisiin ottaa aiempaa paremmin huomioon, vapaa kassavirta yritykselle -malli (free cash flow to the firm, jäljempänä ’FCFF-malli’) korvattiin vapaa kassavirta omalle pääomalle -mallilla (free cash flow to equity, jäljempänä ’FCFE-malli’) (23).

| — | Rahoitusmarkkinoilla (arvopaperimarkkinoilla) tapahtuneiden muutosten vuoksi riskitön korko ja beeta-kerroin päivitettiin. Lisäksi Euroopan ulkopuoliset yhtiöt poistettiin vertailuanalyyseista. Tämä johti uuteen diskonttokorkoon. |
| --- | --- |

—

Rahoitusmarkkinoilla (arvopaperimarkkinoilla) tapahtuneiden muutosten vuoksi riskitön korko ja beeta-kerroin päivitettiin. Lisäksi Euroopan ulkopuoliset yhtiöt poistettiin vertailuanalyyseista. Tämä johti uuteen diskonttokorkoon.

| — | Nettonykyarvon laskennassa käytetty diskonttokorko määriteltiin vastaavien yhtiöiden analyysin perusteella. Analyysissa tarkasteltiin sekä lentoasemayhtiöitä että lentoasemapalveluja tarjoavia yhtiöitä (joiden taloudelliset tulokset korreloivat läheisesti lentoasemayhtiöiden tulosten kanssa) (24). |
| --- | --- |

—

Nettonykyarvon laskennassa käytetty diskonttokorko määriteltiin vastaavien yhtiöiden analyysin perusteella. Analyysissa tarkasteltiin sekä lentoasemayhtiöitä että lentoasemapalveluja tarjoavia yhtiöitä (joiden taloudelliset tulokset korreloivat läheisesti lentoasemayhtiöiden tulosten kanssa) (24).

| — | Oletuksena oli, että hanke rahoitettaisiin ensisijaisesti osakkeenomistajien varoista ja vasta sitten ulkopuolisista lähteistä (käyttöpääomalainat) ja toiminnan tuloista. |
| --- | --- |

—

Oletuksena oli, että hanke rahoitettaisiin ensisijaisesti osakkeenomistajien varoista ja vasta sitten ulkopuolisista lähteistä (käyttöpääomalainat) ja toiminnan tuloista.

| (38) | Diskontattu kassavirta laskettiin vuoden 2012 tutkimuksessa ennustejakson 2012–2030 diskontatun kassavirran perusteella (eli edellisessä tutkimuksessa käytettyä ennustejaksoa lyhennettiin 10 vuotta). Päivitetty diskontattu kassavirta oli (-[...] miljoonaa) Puolan zlotya (noin (-[...]) miljoonaa euroa), kun taas päätearvo kasvoi merkittävästi ja nousi [...] miljoonaan Puolan zlotyyn ([...] miljoonaan euroon). Jo tehtyjen investointien pääomitettu arvo ([...] miljoonaa Puolan zlotya) vähennettiin. Vuonna 2012 päivitetty nettonykyarvo oli [...] miljoonaa Puolan zlotya (eli [...] miljoonaa euroa). Nettonykyarvon laskennassa käytettiin [...] prosentin oman pääoman kustannusta (25), ja päätearvon laskennassa käytettyä tasaista kasvuvauhtia alennettiin edelleen [...] prosentista [...] prosenttiin. |
| --- | --- |

(38)

Diskontattu kassavirta laskettiin vuoden 2012 tutkimuksessa ennustejakson 2012–2030 diskontatun kassavirran perusteella (eli edellisessä tutkimuksessa käytettyä ennustejaksoa lyhennettiin 10 vuotta). Päivitetty diskontattu kassavirta oli (-[...] miljoonaa) Puolan zlotya (noin (-[...]) miljoonaa euroa), kun taas päätearvo kasvoi merkittävästi ja nousi [...] miljoonaan Puolan zlotyyn ([...] miljoonaan euroon). Jo tehtyjen investointien pääomitettu arvo ([...] miljoonaa Puolan zlotya) vähennettiin. Vuonna 2012 päivitetty nettonykyarvo oli [...] miljoonaa Puolan zlotya (eli [...] miljoonaa euroa). Nettonykyarvon laskennassa käytettiin [...] prosentin oman pääoman kustannusta (25), ja päätearvon laskennassa käytettyä tasaista kasvuvauhtia alennettiin edelleen [...] prosentista [...] prosenttiin.

| (39) | Puola huomauttaa, että vuoden 2012 tutkimuksen tulokset olivat yhä positiivisia ja johtivat osakkeenomistajien uusiin pääomasijoituksiin. Puola totesi, että yhtiön osakepääoma oli korotettu 91,310 miljoonaan Puolan zlotyyn (22,8 miljoonaan euroon) huhtikuuhun 2013 mennessä eikä se muuttunut enää tämän jälkeen vuonna 2013, kuten taulukossa 3 esitetään.

  Taulukko 3


  Gdynian ja Kosakowon tekemät Gdynian lentoaseman pitäjän pääomankorotukset












  Osakkeiden rekisteröintiä koskevan päätöksen päivämäärä | Pääoman korottamista koskevan päätöksen päivämäärä | Osakkeen¬ omistajan nimi | Päätöksen kohde | Osakkeiden arvo | Osake¬ pääoma | Kumulatiivine n osuus kaikista vuoden 2013 loppuun mennessä tehdyistä pääoman- korotuksista |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (miljoonaa Puolan zlotya) | (miljoonaa Puolan zlotya) |
| 28.8.2007 | 23.7.2007 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 0,030 | 0,030 | 0,03 % |
| 28.8.2007 | 23.7.2007 | Kosakowo | uusien osakkeiden luominen | 0,020 | 0,050 | 0,05 % |
| 4.3.2008 | 6.12.2007 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 0,120 | 0,170 | 0,19 % |
| 4.3.2008 | 6.12.2007 | Kosakowo | uusien osakkeiden luominen | 0,080 | 0,250 | 0,27 % |
| 11.9.2008 | 21.7.2008 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 0,500 | 0,750 | 0,82 % |
| 28.7.2009 | 26.6.2009 | Gdynia | 404 Gdynian kunnan omistamaa osaketta mitätöitiin ilman korvausta osakkeenomistajalle | –0,404 | 0,346 | 0,38 % |
| 28.7.2009 | 26.6.2009 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 1,345 | 1,691 | 1,85 % |
| 8.12.2010 | 29.7.2010 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 4,361 | 6,052 | 6,63 % |
| 8.7.2011 | 7.6.2011 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 25,970 | 32,022 | 35,07 % |
| 1.9.2011 | 26.7.2011 | Kosakowo | uusien osakkeiden luominen | 1,779 | 33,801 | 37,02 % |
| 25.4.2012 | 5.4.2012 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 28,809 | 62,610 | 68,57 % |
| 25.4.2012 | 5.4.2012 | Kosakowo | uusien osakkeiden luominen | 2,200 | 64,810 | 70,98 % |
| 27.5.2013 | 8.4.2013 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 4,269 | 69,079 | 75,65 % |
| 27.5.2013 | 8.4.2013 | Kosakowo | uusien osakkeiden luominen | 2,200 | 71,279 | 78,06 % |
| 17.6.2013 | 25.4.2013 | Gdynia | uusien osakkeiden luominen | 20,031 | 91,310 | 100,00 % |
| Lähde: | Puolan toimittamat tiedot. |

(39)

Puola huomauttaa, että vuoden 2012 tutkimuksen tulokset olivat yhä positiivisia ja johtivat osakkeenomistajien uusiin pääomasijoituksiin. Puola totesi, että yhtiön osakepääoma oli korotettu 91,310 miljoonaan Puolan zlotyyn (22,8 miljoonaan euroon) huhtikuuhun 2013 mennessä eikä se muuttunut enää tämän jälkeen vuonna 2013, kuten taulukossa 3 esitetään.

Taulukko 3

Gdynian ja Kosakowon tekemät Gdynian lentoaseman pitäjän pääomankorotukset

Osakkeiden rekisteröintiä koskevan päätöksen päivämäärä

Pääoman korottamista koskevan päätöksen päivämäärä

Osakkeen¬ omistajan nimi

Päätöksen kohde

Osakkeiden arvo

Osake¬ pääoma

Kumulatiivine n osuus kaikista vuoden 2013 loppuun mennessä tehdyistä pääoman- korotuksista

(miljoonaa Puolan zlotya)

(miljoonaa Puolan zlotya)

28.8.2007

23.7.2007

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

0,030

0,030

0,03 %

28.8.2007

23.7.2007

Kosakowo

uusien osakkeiden luominen

0,020

0,050

0,05 %

4.3.2008

6.12.2007

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

0,120

0,170

0,19 %

4.3.2008

6.12.2007

Kosakowo

uusien osakkeiden luominen

0,080

0,250

0,27 %

11.9.2008

21.7.2008

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

0,500

0,750

0,82 %

28.7.2009

26.6.2009

Gdynia

404 Gdynian kunnan omistamaa osaketta mitätöitiin ilman korvausta osakkeenomistajalle

–0,404

0,346

0,38 %

28.7.2009

26.6.2009

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

1,345

1,691

1,85 %

8.12.2010

29.7.2010

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

4,361

6,052

6,63 %

8.7.2011

7.6.2011

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

25,970

32,022

35,07 %

1.9.2011

26.7.2011

Kosakowo

uusien osakkeiden luominen

1,779

33,801

37,02 %

25.4.2012

5.4.2012

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

28,809

62,610

68,57 %

25.4.2012

5.4.2012

Kosakowo

uusien osakkeiden luominen

2,200

64,810

70,98 %

27.5.2013

8.4.2013

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

4,269

69,079

75,65 %

27.5.2013

8.4.2013

Kosakowo

uusien osakkeiden luominen

2,200

71,279

78,06 %

17.6.2013

25.4.2013

Gdynia

uusien osakkeiden luominen

20,031

91,310

100,00 %

Lähde:

Puolan toimittamat tiedot.

| (40) | Puola toteaa yhteenvetona, että vaikka paikallisviranomaiset aloittivat Gdynian lentoaseman muuttamiseen liittyvät valmistelut jo vuonna 2005, hanke sai lopullisen muotonsa vasta yleissuunnitelman ja ensimmäisen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin laatimisen yhteydessä eli vuonna 2010. Puola selittää, että hankkeen alussa tehtyjä oletuksia tarkistettiin huomattavasti ulkoisissa olosuhteissa tapahtuneiden muutosten vuoksi. Puola esittää, että julkisten osakkaiden lopullinen päätös hankkeen toteuttamisesta ja lopullisesta muodosta tehtiin vuonna 2012. Puola korostaa myös, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin kaikki kolme versiota vahvistivat hankkeen kannattavuuden ja osoittivat, että markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja olisi toteuttanut hankkeen. |
| --- | --- |

(40)

Puola toteaa yhteenvetona, että vaikka paikallisviranomaiset aloittivat Gdynian lentoaseman muuttamiseen liittyvät valmistelut jo vuonna 2005, hanke sai lopullisen muotonsa vasta yleissuunnitelman ja ensimmäisen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin laatimisen yhteydessä eli vuonna 2010. Puola selittää, että hankkeen alussa tehtyjä oletuksia tarkistettiin huomattavasti ulkoisissa olosuhteissa tapahtuneiden muutosten vuoksi. Puola esittää, että julkisten osakkaiden lopullinen päätös hankkeen toteuttamisesta ja lopullisesta muodosta tehtiin vuonna 2012. Puola korostaa myös, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin kaikki kolme versiota vahvistivat hankkeen kannattavuuden ja osoittivat, että markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja olisi toteuttanut hankkeen.

| (41) | Vaihtoehtoisesta skenaariosta Puola esittää, että kansallisen lainsäädännön mukaan Kosakowolla oli oikeus käyttää maata, jolla Gdynian lentoasema sijaitsee, vain uuden siviililentoaseman perustamiseen. Tässä suhteessa Puola selittää, että lentoaseman alue vuokrattiin Kosakowolle 30 vuodeksi. Puola toteaa, että vuokrasopimuksen mukaan Kosakowo voi vuokrata alueen vain yhteisölle, joka perustaa siviililentoaseman ja/tai pitää siviililentoasemaa. Puolan mukaan valtio olisi voinut ottaa alueen takaisin, jos Kosakowo ei olisi vuokrannut sitä lentoaseman perustamiseen kuuden kuukauden kuluessa, jos sitä olisi käytetty muihin tarkoituksiin tai jos lentoasema ei olisi aloittanut toimintaansa kolmen vuoden kuluessa. Koska skenaario, jossa Gdynian lentoaseman aluetta käytettäisiin / alue vuokrattaisiin muuhun kuin ilmailuun, ei ollut mahdollinen, sitä ei voitu käyttää vaihtoehtoisena skenaariona. |
| --- | --- |

(41)

Vaihtoehtoisesta skenaariosta Puola esittää, että kansallisen lainsäädännön mukaan Kosakowolla oli oikeus käyttää maata, jolla Gdynian lentoasema sijaitsee, vain uuden siviililentoaseman perustamiseen. Tässä suhteessa Puola selittää, että lentoaseman alue vuokrattiin Kosakowolle 30 vuodeksi. Puola toteaa, että vuokrasopimuksen mukaan Kosakowo voi vuokrata alueen vain yhteisölle, joka perustaa siviililentoaseman ja/tai pitää siviililentoasemaa. Puolan mukaan valtio olisi voinut ottaa alueen takaisin, jos Kosakowo ei olisi vuokrannut sitä lentoaseman perustamiseen kuuden kuukauden kuluessa, jos sitä olisi käytetty muihin tarkoituksiin tai jos lentoasema ei olisi aloittanut toimintaansa kolmen vuoden kuluessa. Koska skenaario, jossa Gdynian lentoaseman aluetta käytettäisiin / alue vuokrattaisiin muuhun kuin ilmailuun, ei ollut mahdollinen, sitä ei voitu käyttää vaihtoehtoisena skenaariona.

3.1.2   Vuoden 2012 tutkimuksen tärkeimpien oletusten luotettavuus

Liikennemäärä- ja tuloennusteet

| (42) | Puola selittää, että suunnitellut lentoasemamaksut perustuvat julkisesti saatavilla oleviin muiden lentoasemien hinnastoihin, jotta nykyisiä markkinoita ei häiritä, mutta samalla varmistetaan hankkeen asianmukainen kannattavuus ennustetun matkustajaliikennemäärän perusteella. Puolan mukaan maksut eivät poikkea merkittävästi pienten lentoasemien perimistä vakiomaksuista. Erityisesti kaksi hiljattain Modlinissa ja Lublinissa avattua alueellista lentoasemaa perivät vakiolentoasemamaksuja, jotka ovat samanlaisia kuin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä Gdynian lentoasemalle ennakoidut maksut. |
| --- | --- |

(42)

Puola selittää, että suunnitellut lentoasemamaksut perustuvat julkisesti saatavilla oleviin muiden lentoasemien hinnastoihin, jotta nykyisiä markkinoita ei häiritä, mutta samalla varmistetaan hankkeen asianmukainen kannattavuus ennustetun matkustajaliikennemäärän perusteella. Puolan mukaan maksut eivät poikkea merkittävästi pienten lentoasemien perimistä vakiomaksuista. Erityisesti kaksi hiljattain Modlinissa ja Lublinissa avattua alueellista lentoasemaa perivät vakiolentoasemamaksuja, jotka ovat samanlaisia kuin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä Gdynian lentoasemalle ennakoidut maksut.

| (43) | Vastauksena komission huomautukseen, että Gdynian lentoasemalle ennakoidut maksut (25 Puolan zlotya (5,25 euroa) lähtevää matkustajaa kohti kahtena ensimmäisenä vuonna ja 40 Puolan zlotya (10 euroa) sen jälkeen) ovat korkeampia kuin Gdanskin lentoasemalla perittävät maksut, joista on vähennetty alennukset (24 Puolan zlotya (5 euroa) lähtevää matkustajaa kohti kansainvälisellä reitillä vähintään kaksi kertaa viikossa liikennöivälle halpalentoyhtiön alukselle ja 12,5 Puolan zlotya (3,1 euroa) kotimaan reiteillä), Puola toteaa, että liiketoimintasuunnitelmassa esitetty maksujen taso vastaa koko ennustejakson (2014–2030) keskiarvoa, ottaen huomioon, että Gdanskin lentoasemalla perittävät maksut odotettavasti nousevat pitkällä aikavälillä, kun lentoaseman palvelutaso paranee. |
| --- | --- |

(43)

Vastauksena komission huomautukseen, että Gdynian lentoasemalle ennakoidut maksut (25 Puolan zlotya (5,25 euroa) lähtevää matkustajaa kohti kahtena ensimmäisenä vuonna ja 40 Puolan zlotya (10 euroa) sen jälkeen) ovat korkeampia kuin Gdanskin lentoasemalla perittävät maksut, joista on vähennetty alennukset (24 Puolan zlotya (5 euroa) lähtevää matkustajaa kohti kansainvälisellä reitillä vähintään kaksi kertaa viikossa liikennöivälle halpalentoyhtiön alukselle ja 12,5 Puolan zlotya (3,1 euroa) kotimaan reiteillä), Puola toteaa, että liiketoimintasuunnitelmassa esitetty maksujen taso vastaa koko ennustejakson (2014–2030) keskiarvoa, ottaen huomioon, että Gdanskin lentoasemalla perittävät maksut odotettavasti nousevat pitkällä aikavälillä, kun lentoaseman palvelutaso paranee.

| (44) | Lisäksi Puola huomauttaa, että hankkeen voittomarginaali, tarkistettu (hieman suurempi) ilmaliikenteen ennuste ja tiettyjen toimintakustannusten jakaminen puolustusvoimien kanssa tarkoittavat sitä, että Gdynian lentoaseman pitäisi pystyä pitämään matkustajamaksut alhaisempina pidemmän ajanjakson ajan (alempia maksuja voitaisiin periä vuoden 2021 loppuun asti) ja silti nettonykyarvo pysyisi positiivisena julkisille osakkaille. |
| --- | --- |

(44)

Lisäksi Puola huomauttaa, että hankkeen voittomarginaali, tarkistettu (hieman suurempi) ilmaliikenteen ennuste ja tiettyjen toimintakustannusten jakaminen puolustusvoimien kanssa tarkoittavat sitä, että Gdynian lentoaseman pitäisi pystyä pitämään matkustajamaksut alhaisempina pidemmän ajanjakson ajan (alempia maksuja voitaisiin periä vuoden 2021 loppuun asti) ja silti nettonykyarvo pysyisi positiivisena julkisille osakkaille.

| (45) | Puola esittää myös, että (maaliskuussa 2013) päivitetyssä Pommerin liikenne-ennusteessa oletettu liikennemäärä on suurempi kuin vuoden 2012 tutkimuksessa. Tuoreimpien lukujen mukaan Gdynian lentoaseman matkustajamäärä olisi 1 149 978 vuonna 2030 eikä 1 083 746. Koko Pommerin alueella matkustajamäärien ennustetaan kasvavan 7,8 miljoonasta niin, että määrä vuonna 2030 on 9 miljoonaa. |
| --- | --- |

(45)

Puola esittää myös, että (maaliskuussa 2013) päivitetyssä Pommerin liikenne-ennusteessa oletettu liikennemäärä on suurempi kuin vuoden 2012 tutkimuksessa. Tuoreimpien lukujen mukaan Gdynian lentoaseman matkustajamäärä olisi 1 149 978 vuonna 2030 eikä 1 083 746. Koko Pommerin alueella matkustajamäärien ennustetaan kasvavan 7,8 miljoonasta niin, että määrä vuonna 2030 on 9 miljoonaa.

| (46) | Puolan näkemyksen mukaan nämä luvut vahvistavat, että Gdanskin ja Gdynian lentoasemat voivat olla ja toimia yhdessä Pommerin markkinoilla kannattavasti. Puola katsoo, että vaikka Gdanskin lentoasemaa laajennettaisiin suunniteltuun 7 miljoonan matkustajan kapasiteettiin, Pommerin kehittyvillä ilmailumarkkinoilla on yhä tilaa toiselle pienelle alueelliselle lentoasemalle (jonka kapasiteetti on miljoona matkustajaa), joka täydentäisi Gdanskin lentoaseman tarjoamia palveluja.

  Taulukko 4


  Vuoden 2012 tutkimuksen mukaisten Gdynian lentoaseman liikennemääräennusteiden ja päivitettyjen liikennemääräennusteiden (maaliskuu 2013) vertailu












  Vuosi | Kaupallinen liikenne | Kaupallinen liikenne | Yleisilmailu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Matkustajia (tuhatta) | Nousuja ja laskuja | Nousuja ja laskuja |
| | Vuoden 2012 tutkimuksen ennuste | Päivitetty ennuste | Vuoden 2012 tutkimuksen ennuste | Päivitetty ennuste | Vuoden 2012 tutkimuksen ennuste | Päivitetty ennuste |
| | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä |
| 2009 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2010 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2011 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2012 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2013 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2014 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2015 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2016 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2017 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2018 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2019 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2020 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2021 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2022 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2023 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2024 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2025 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2026 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2027 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2028 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2029 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2030 | 1 083 746 | 1 149 978 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Lähde: | Puolan toimittamat tiedot. |

(46)

Puolan näkemyksen mukaan nämä luvut vahvistavat, että Gdanskin ja Gdynian lentoasemat voivat olla ja toimia yhdessä Pommerin markkinoilla kannattavasti. Puola katsoo, että vaikka Gdanskin lentoasemaa laajennettaisiin suunniteltuun 7 miljoonan matkustajan kapasiteettiin, Pommerin kehittyvillä ilmailumarkkinoilla on yhä tilaa toiselle pienelle alueelliselle lentoasemalle (jonka kapasiteetti on miljoona matkustajaa), joka täydentäisi Gdanskin lentoaseman tarjoamia palveluja.

Taulukko 4

Vuoden 2012 tutkimuksen mukaisten Gdynian lentoaseman liikennemääräennusteiden ja päivitettyjen liikennemääräennusteiden (maaliskuu 2013) vertailu

Vuosi

Kaupallinen liikenne

Kaupallinen liikenne

Yleisilmailu

Matkustajia (tuhatta)

Nousuja ja laskuja

Nousuja ja laskuja

Vuoden 2012 tutkimuksen ennuste

Päivitetty ennuste

Vuoden 2012 tutkimuksen ennuste

Päivitetty ennuste

Vuoden 2012 tutkimuksen ennuste

Päivitetty ennuste

Yhteensä

Yhteensä

Yhteensä

Yhteensä

Yhteensä

Yhteensä

2009

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2010

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2011

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2012

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2013

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2014

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2015

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2016

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2017

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2018

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2019

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2020

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2021

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2022

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2023

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2024

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2025

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2026

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2027

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2028

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2029

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2030

1 083 746

1 149 978

(...)

(...)

(...)

(...)

Lähde:

Puolan toimittamat tiedot.

Toimintakustannukset (lentoyhtiöille annettavat kannustimet, lentoaseman sotilaskäyttöön liittyvät kustannukset)

| (47) | Puola selittää, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä otetaan huomioon lentoaseman markkinointi- ja myynninedistämistoimenpiteet arvioitaessa






  i) | toimintakustannuksia, jotka arvioidaan Puolan kaikkien suurimpien lentoasemien saatavilla olevien tilinpäätösten perusteella |
| --- | --- | --- |

(47)

Puola selittää, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä otetaan huomioon lentoaseman markkinointi- ja myynninedistämistoimenpiteet arvioitaessa

i)

toimintakustannuksia, jotka arvioidaan Puolan kaikkien suurimpien lentoasemien saatavilla olevien tilinpäätösten perusteella

| ii) | lajeittain muita kustannuksia, jotka arvioidaan Gdynian lentoasemalle varovaisesti korkean tason mukaan ottaen huomioon muiden lentoasemien vastaavat kustannukset. |
| --- | --- |

ii)

lajeittain muita kustannuksia, jotka arvioidaan Gdynian lentoasemalle varovaisesti korkean tason mukaan ottaen huomioon muiden lentoasemien vastaavat kustannukset.

| (48) | Lisäksi Puola toteaa, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä oletettiin, että sijoittaja vastaisi kaikista toimintakustannuksista, joten siinä ei otettu huomioon, että lentoaseman sotilaskäyttäjä osallistuu toimintakustannuksiin. Puola esittää, että yhteisen infrastruktuurin toimintakustannusten jaon oletettiin olevan [...] siviili- ja sotilaslentojen määrän mukaan. Puola selittää myös, että uudistamis- ja rakentamiskustannukset ovat [...]. Puola korostaa, että lentoaseman yhteistä käyttöä koskevien sääntöjen hyväksyminen (sotilaskäyttäjän ja lentoaseman välistä muodollista sopimusta ei ole vielä tehty) vähentää kolmannen osapuolen tarjoamien palvelujen kustannuksia ja palkkakustannuksia vähintään [...]. Puolan mukaan tämän tekijän huomioon ottaminen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeissä johtaisi hankkeen parempaan ennakoituun kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(48)

Lisäksi Puola toteaa, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä oletettiin, että sijoittaja vastaisi kaikista toimintakustannuksista, joten siinä ei otettu huomioon, että lentoaseman sotilaskäyttäjä osallistuu toimintakustannuksiin. Puola esittää, että yhteisen infrastruktuurin toimintakustannusten jaon oletettiin olevan [...] siviili- ja sotilaslentojen määrän mukaan. Puola selittää myös, että uudistamis- ja rakentamiskustannukset ovat [...]. Puola korostaa, että lentoaseman yhteistä käyttöä koskevien sääntöjen hyväksyminen (sotilaskäyttäjän ja lentoaseman välistä muodollista sopimusta ei ole vielä tehty) vähentää kolmannen osapuolen tarjoamien palvelujen kustannuksia ja palkkakustannuksia vähintään [...]. Puolan mukaan tämän tekijän huomioon ottaminen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeissä johtaisi hankkeen parempaan ennakoituun kannattavuuteen.

Pitkän aikavälin kasvu

| (49) | Puola selittää, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä käytetty [...] prosentin kasvu viittaa päätearvoon nimellismääräisenä. |
| --- | --- |

(49)

Puola selittää, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä käytetty [...] prosentin kasvu viittaa päätearvoon nimellismääräisenä.

| (50) | Puola toteaa myös, että [...] prosentin kasvu on yhtä suuri kuin Puolan kansallisen keskuspankin päätöksentekoelimen rahapolitiikkaneuvoston (Rada Polityki Pieniężnej, Monetary Policy Council) Puolalle asettama inflaatiotavoite. Puola toteaa, että Kansainvälisen valuuttarahaston heinäkuussa 2013 julkaiseman tuoreimman ennusteen mukaan Puolan BKT kasvaa 2,2 prosenttia vuonna 2014, 3 prosenttia vuonna 2015, 3,3 vuonna 2017 ja 3,8 prosenttia vuonna 2018. |
| --- | --- |

(50)

Puola toteaa myös, että [...] prosentin kasvu on yhtä suuri kuin Puolan kansallisen keskuspankin päätöksentekoelimen rahapolitiikkaneuvoston (Rada Polityki Pieniężnej, Monetary Policy Council) Puolalle asettama inflaatiotavoite. Puola toteaa, että Kansainvälisen valuuttarahaston heinäkuussa 2013 julkaiseman tuoreimman ennusteen mukaan Puolan BKT kasvaa 2,2 prosenttia vuonna 2014, 3 prosenttia vuonna 2015, 3,3 vuonna 2017 ja 3,8 prosenttia vuonna 2018.

Marraskuussa 2013 tehty päivitys

| (51) | Marraskuussa 2013 Puola ilmoitti, että lentoaseman pitäjä oli saanut Puolan tulliviranomaisilta ja Puolan sähkömarkkinoiden sääntelyvirastolta (Urząd Regulacji Energetyki) hallinnolliset päätökset, joiden nojalla lentoaseman pitäjällä on oikeus myydä polttoainetta suoraan ilma-aluksille. Lentoaseman pitäjän harjoittama polttoainemyynti olisi lisätulonlähde ja parantaisi liiketoimintasuunnitelmassa esitettyä taloudellista tulosta. |
| --- | --- |

(51)

Marraskuussa 2013 Puola ilmoitti, että lentoaseman pitäjä oli saanut Puolan tulliviranomaisilta ja Puolan sähkömarkkinoiden sääntelyvirastolta (Urząd Regulacji Energetyki) hallinnolliset päätökset, joiden nojalla lentoaseman pitäjällä on oikeus myydä polttoainetta suoraan ilma-aluksille. Lentoaseman pitäjän harjoittama polttoainemyynti olisi lisätulonlähde ja parantaisi liiketoimintasuunnitelmassa esitettyä taloudellista tulosta.

| (52) | Puolan mukaan kaikissa tähän mennessä tehdyissä markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeissä oletettiin, että polttoainemyynnistä vastaa ulkopuolinen toimija. Lentoaseman pitäjän harjoittama polttoainemyynti nostaisi yhtiön voittomarginaalia tästä toiminnasta [...] Puolan zlotysta ([...] eurosta) litralta (kun polttoaineen myy ulkopuolinen toimija) [...] Puolan zlotyyn ([...] euroon) litralta (kun polttoaineen myy suoraan lentoaseman pitäjä). |
| --- | --- |

(52)

Puolan mukaan kaikissa tähän mennessä tehdyissä markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeissä oletettiin, että polttoainemyynnistä vastaa ulkopuolinen toimija. Lentoaseman pitäjän harjoittama polttoainemyynti nostaisi yhtiön voittomarginaalia tästä toiminnasta [...] Puolan zlotysta ([...] eurosta) litralta (kun polttoaineen myy ulkopuolinen toimija) [...] Puolan zlotyyn ([...] euroon) litralta (kun polttoaineen myy suoraan lentoaseman pitäjä).

| (53) | Puolan näkemyksen mukaan tämä lisätulo parantaisi vuoden 2012 päivityksessä esitettyä tulosta. Puola huomauttaa, että hankeen nettonykyarvon odotetaan siten kasvavan [...] miljoonasta Puolan zlotysta ([...] miljoonasta eurosta) [...] miljoonaan Puolan zlotyyn ([...] miljoonaan euroon). Puola selittää edelleen, että sisäinen tuottoprosentti nousisi [...] prosentista [...] prosenttiin. |
| --- | --- |

(53)

Puolan näkemyksen mukaan tämä lisätulo parantaisi vuoden 2012 päivityksessä esitettyä tulosta. Puola huomauttaa, että hankeen nettonykyarvon odotetaan siten kasvavan [...] miljoonasta Puolan zlotysta ([...] miljoonasta eurosta) [...] miljoonaan Puolan zlotyyn ([...] miljoonaan euroon). Puola selittää edelleen, että sisäinen tuottoprosentti nousisi [...] prosentista [...] prosenttiin.

| (54) | Puola esittää, että lisätulon ansiosta voitaisiin vaihtoehtoisesti pitää lentoyhtiöiltä perittävät lentoasemamaksut alemmalla tasolla pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(54)

Puola esittää, että lisätulon ansiosta voitaisiin vaihtoehtoisesti pitää lentoyhtiöiltä perittävät lentoasemamaksut alemmalla tasolla pitkällä aikavälillä.

| (55) | Puola vahvistaa, että varovainen lähestymistapa oli estänyt lentoaseman omaan lukuun tehtävän polttoainemyynnin huomioon ottamisen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeissä. Testien tekoajankohtana lentoaseman pitäjällä ei ollut myyntiin tarvittavia lupia tai takeita siitä, että luvat olisi mahdollista saada. |
| --- | --- |

(55)

Puola vahvistaa, että varovainen lähestymistapa oli estänyt lentoaseman omaan lukuun tehtävän polttoainemyynnin huomioon ottamisen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeissä. Testien tekoajankohtana lentoaseman pitäjällä ei ollut myyntiin tarvittavia lupia tai takeita siitä, että luvat olisi mahdollista saada.

| (56) | Lisäksi Puola toteaa, että yhtiö aikoo tarjota lentoyhtiöille suunnistuspalveluja (Puolan lennonvarmistuspalveluviraston (Polska Agencja Żeglugi Powietrznej, Polish Air Navigation Services Agency) tarjoamien palvelujen sijaan. Puola huomauttaa, että lentoyhtiöiden maksamaa terminaalimaksua (joka nyt maksetaan virastolle) voitaisiin tämän ansiosta alentaa ja Gdynian lentokentästä voitaisiin tehdä siten lentoyhtiöiden kannalta houkuttelevampi. Lentoaseman pitäjä pystyisi siten tarjoamaan lentoyhtiöille naapurilentoasemien lentoasemamaksuja kilpailukykyisemmät maksut. |
| --- | --- |

(56)

Lisäksi Puola toteaa, että yhtiö aikoo tarjota lentoyhtiöille suunnistuspalveluja (Puolan lennonvarmistuspalveluviraston (Polska Agencja Żeglugi Powietrznej, Polish Air Navigation Services Agency) tarjoamien palvelujen sijaan. Puola huomauttaa, että lentoyhtiöiden maksamaa terminaalimaksua (joka nyt maksetaan virastolle) voitaisiin tämän ansiosta alentaa ja Gdynian lentokentästä voitaisiin tehdä siten lentoyhtiöiden kannalta houkuttelevampi. Lentoaseman pitäjä pystyisi siten tarjoamaan lentoyhtiöille naapurilentoasemien lentoasemamaksuja kilpailukykyisemmät maksut.

3.2   TUEN SOVELTUVUUTTA SISÄMARKKINOILLE KOSKEVA ARVIOINTI

3.2.1   Investointituki

| (57) | Puolan mukaan kaikki vuonna 2005 annetuissa lentoliikenteen suuntaviivoissa vahvistetut lentoasemien investointituen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat perusteet täyttyvät. |
| --- | --- |

(57)

Puolan mukaan kaikki vuonna 2005 annetuissa lentoliikenteen suuntaviivoissa vahvistetut lentoasemien investointituen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat perusteet täyttyvät.

Hanke vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta

| (58) | Puola esittää, että Gdynian lentoaseman muuttaminen osana Pommerin liikennejärjestelmää optimoi käytettävissä olevan infrastruktuurin käytön ja vaikuttaa myönteisesti aluekehitykseen erityisesti lentoaseman tarjoamien työpaikkojen lisääntymisen, ilmailumarkkinoiden toimitusketjusta saatavien tulojen ja matkailun kehityksen ansiosta. |
| --- | --- |

(58)

Puola esittää, että Gdynian lentoaseman muuttaminen osana Pommerin liikennejärjestelmää optimoi käytettävissä olevan infrastruktuurin käytön ja vaikuttaa myönteisesti aluekehitykseen erityisesti lentoaseman tarjoamien työpaikkojen lisääntymisen, ilmailumarkkinoiden toimitusketjusta saatavien tulojen ja matkailun kehityksen ansiosta.

| (59) | Puola viittaa vuosia 2007–2020 koskevaan Pommerin seutuliikenteen kehitysstrategiaan, joka perustuu alueen lentoliikenne-ennusteisiin ja jossa todetaan, että on tarpeen luoda keskenään tiiviissä yhteistyössä toimivien lentoasemien keskus, jotta voidaan vastata kolmen kaupungin alueen (obszar Trójmiasta, Tricity area) väestön tarpeisiin (26). |
| --- | --- |

(59)

Puola viittaa vuosia 2007–2020 koskevaan Pommerin seutuliikenteen kehitysstrategiaan, joka perustuu alueen lentoliikenne-ennusteisiin ja jossa todetaan, että on tarpeen luoda keskenään tiiviissä yhteistyössä toimivien lentoasemien keskus, jotta voidaan vastata kolmen kaupungin alueen (obszar Trójmiasta, Tricity area) väestön tarpeisiin (26).

| (60) | Puolan mukaan tärkeimmät perusteet lentoasemien keskuksen rakentamiseksi kolmen kaupungin alueelle ovat: lentoliikenteen lisääntyminen Puolassa, riittämättömät mahdollisuudet lisätä Gdanskin lentoaseman kapasiteettia ja kaupunkialueen ulottuminen lähes 60 kilometrin etäisyydelle asti (tai yli 100 kilometrin etäisyydelle asti, jos Tczewin ja Wejherowon kaupungit otetaan mukaan alueeseen). Puola esittää, että vaikka Gdanskin lentoaseman kapasiteetti on nykyisin noin 5 miljoonaa matkustajaa, joidenkin lentoliikenne-ennusteiden mukaan lentoaseman mahdollinen matkustajaliikenne voi olla yli 6 miljoonaa matkustajaa vuonna 2035. Toisaalta Puola esitti huomautuksissaan, että ympäristörajoitteet ja asuntojen rakentaminen Gdanskin lentoaseman lähellä rajoittavat mahdollisuuksia laajentaa lentoasemaa lisää. Toisaalta Puola vetosi 6 päivänä joulukuuta 2012 esittämissään huomautuksissa Gdanskin lentoaseman yleissuunnitelmaan ja esitti, ettei Gdanskin lentoaseman laajentamista koskevia rajoitteita ole. |
| --- | --- |

(60)

Puolan mukaan tärkeimmät perusteet lentoasemien keskuksen rakentamiseksi kolmen kaupungin alueelle ovat: lentoliikenteen lisääntyminen Puolassa, riittämättömät mahdollisuudet lisätä Gdanskin lentoaseman kapasiteettia ja kaupunkialueen ulottuminen lähes 60 kilometrin etäisyydelle asti (tai yli 100 kilometrin etäisyydelle asti, jos Tczewin ja Wejherowon kaupungit otetaan mukaan alueeseen). Puola esittää, että vaikka Gdanskin lentoaseman kapasiteetti on nykyisin noin 5 miljoonaa matkustajaa, joidenkin lentoliikenne-ennusteiden mukaan lentoaseman mahdollinen matkustajaliikenne voi olla yli 6 miljoonaa matkustajaa vuonna 2035. Toisaalta Puola esitti huomautuksissaan, että ympäristörajoitteet ja asuntojen rakentaminen Gdanskin lentoaseman lähellä rajoittavat mahdollisuuksia laajentaa lentoasemaa lisää. Toisaalta Puola vetosi 6 päivänä joulukuuta 2012 esittämissään huomautuksissa Gdanskin lentoaseman yleissuunnitelmaan ja esitti, ettei Gdanskin lentoaseman laajentamista koskevia rajoitteita ole.

| (61) | Puola toteaa, että myös lentoturvallisuus edellyttää lentoasemien keskuksen rakentamista kolmen kaupungin alueelle, jolloin Gdynian lentoasema toimisi varalentoasemana (laskeutuminen Gdynian lentoasemalle on mahdollista noin 80 prosentissa tapauksista, joissa pilven alaraja ja näkyvyys estävät laskeutumisen Gdanskin lentoasemalle). |
| --- | --- |

(61)

Puola toteaa, että myös lentoturvallisuus edellyttää lentoasemien keskuksen rakentamista kolmen kaupungin alueelle, jolloin Gdynian lentoasema toimisi varalentoasemana (laskeutuminen Gdynian lentoasemalle on mahdollista noin 80 prosentissa tapauksista, joissa pilven alaraja ja näkyvyys estävät laskeutumisen Gdanskin lentoasemalle).

| (62) | Lopuksi Puola esittää, että Gdynian lentoaseman kehittäminen vastaa Puolan ilmailuinfrastruktuurin kehittämistä koskevia kansallisten ja alueellisten strategia-asiakirjojen tavoitteita. Puola selittää, että Gdynian lentoaseman kehittämisen odotetaan vaikuttavan myönteisesti Pommerin kehitykseen ja olemassa olevan sotilasinfrastruktuurin käyttöön ja että lentoasema täydentää Gdanskin lentoaseman tarjoamia palveluja. |
| --- | --- |

(62)

Lopuksi Puola esittää, että Gdynian lentoaseman kehittäminen vastaa Puolan ilmailuinfrastruktuurin kehittämistä koskevia kansallisten ja alueellisten strategia-asiakirjojen tavoitteita. Puola selittää, että Gdynian lentoaseman kehittämisen odotetaan vaikuttavan myönteisesti Pommerin kehitykseen ja olemassa olevan sotilasinfrastruktuurin käyttöön ja että lentoasema täydentää Gdanskin lentoaseman tarjoamia palveluja.

Infrastruktuurin tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus

| (63) | Puola esittää, että infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen määriteltyyn tavoitteeseen nähden, kun otetaan huomioon lentoaseman toiminnan pienimuotoisuus (1,55 prosentin osuus Puolan ilmailumarkkinoista vuonna 2030), matkustajamääräennusteet, jotka ylittävät Gdanskin lentoaseman laajentumiskapasiteetin, alueen houkuttelevuus matkailukohteena ja ennustettu Pommerin nopea kehitys. |
| --- | --- |

(63)

Puola esittää, että infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen määriteltyyn tavoitteeseen nähden, kun otetaan huomioon lentoaseman toiminnan pienimuotoisuus (1,55 prosentin osuus Puolan ilmailumarkkinoista vuonna 2030), matkustajamääräennusteet, jotka ylittävät Gdanskin lentoaseman laajentumiskapasiteetin, alueen houkuttelevuus matkailukohteena ja ennustettu Pommerin nopea kehitys.

| (64) | Puola painottaa Gdynian sotilaslentoaseman strategista asemaa alueella ja toteaa, että olemassa olevan infrastruktuurin käyttäminen minimoi investointikustannukset ja maksimoi aluekehitykseen kohdistuvan myönteisen vaikutuksen. |
| --- | --- |

(64)

Puola painottaa Gdynian sotilaslentoaseman strategista asemaa alueella ja toteaa, että olemassa olevan infrastruktuurin käyttäminen minimoi investointikustannukset ja maksimoi aluekehitykseen kohdistuvan myönteisen vaikutuksen.

| (65) | Puola huomauttaa myös, että kustannukset on minimoitu ja investoinnin tehokkuutta parannettu teknisillä ratkaisuilla, kuten rakentamalla yleisilmailuterminaali sekä yleisilmailua että matkustajaliikennettä varten, sijoittamalla valtaosa lentoasemapalveluista (rajavartijat, tulli, poliisi, palokunta, johto) samaan rakennukseen ja mukauttamalla olemassa olevia rakennuksia niiden käytön optimoimiseksi. Lisäksi infrastruktuurin toimintakustannukset jaetaan puolustusvoimien kanssa. |
| --- | --- |

(65)

Puola huomauttaa myös, että kustannukset on minimoitu ja investoinnin tehokkuutta parannettu teknisillä ratkaisuilla, kuten rakentamalla yleisilmailuterminaali sekä yleisilmailua että matkustajaliikennettä varten, sijoittamalla valtaosa lentoasemapalveluista (rajavartijat, tulli, poliisi, palokunta, johto) samaan rakennukseen ja mukauttamalla olemassa olevia rakennuksia niiden käytön optimoimiseksi. Lisäksi infrastruktuurin toimintakustannukset jaetaan puolustusvoimien kanssa.

Tyydyttävät käyttöön liittyvät odotukset keskipitkällä aikavälillä

| (66) | Puola huomauttaa, että Gdynian lentoaseman käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä seuraavista syistä: BKT:n kasvu, jonka odotetaan Pommerissa ylittävän Puolan ja EU:n keskimääräisen kasvun, alueen houkuttelevuus matkailukohteena, alueen asema ulkomaisten sijoitusten keskuksena ja ennustettu lentoliikenteen kasvu. |
| --- | --- |

(66)

Puola huomauttaa, että Gdynian lentoaseman käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä seuraavista syistä: BKT:n kasvu, jonka odotetaan Pommerissa ylittävän Puolan ja EU:n keskimääräisen kasvun, alueen houkuttelevuus matkailukohteena, alueen asema ulkomaisten sijoitusten keskuksena ja ennustettu lentoliikenteen kasvu.

| (67) | Puola korostaa, että myös suunniteltu yhteistyö Gdanskin lentoaseman kanssa ja näiden kahden lentoaseman tarjoamat toisiaan täydentävät palvelut (Gdynian lentoasema palvelee pääasiassa yleisilmailuliikennettä) parantavat Gdynian lentoaseman käyttöön liittyviä odotuksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(67)

Puola korostaa, että myös suunniteltu yhteistyö Gdanskin lentoaseman kanssa ja näiden kahden lentoaseman tarjoamat toisiaan täydentävät palvelut (Gdynian lentoasema palvelee pääasiassa yleisilmailuliikennettä) parantavat Gdynian lentoaseman käyttöön liittyviä odotuksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

| (68) | Puola selittää edelleen, että lentoasema aikoo lisäksi kehittää lentoaseman alueella ilmailuun liittyviä erikoistuneita toimia, kuten yksinkertaisten varaosien tuotantoa, ilma-alusten osien korjausta tai muiden osien/tuotteiden tuotantoa juuri haluttuna ajankohtana toimitettuina. |
| --- | --- |

(68)

Puola selittää edelleen, että lentoasema aikoo lisäksi kehittää lentoaseman alueella ilmailuun liittyviä erikoistuneita toimia, kuten yksinkertaisten varaosien tuotantoa, ilma-alusten osien korjausta tai muiden osien/tuotteiden tuotantoa juuri haluttuna ajankohtana toimitettuina.

| (69) | Puola viittaa liikepankin allekirjoittamaan aiesopimukseen, joka osoittaa, että pankki on halukas aloittamaan neuvottelut Gdynian lentoaseman investoinnin rahoittamisesta, lisätodisteena hankkeen houkuttelevuudesta. |
| --- | --- |

(69)

Puola viittaa liikepankin allekirjoittamaan aiesopimukseen, joka osoittaa, että pankki on halukas aloittamaan neuvottelut Gdynian lentoaseman investoinnin rahoittamisesta, lisätodisteena hankkeen houkuttelevuudesta.

Vaikutus kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa

| (70) | Koska Gdynian lentoaseman markkinaosuus tulee olemaan pieni (lentoasema palvelee alle miljoonaa matkustajaa vuodessa), Puola katsoo, ettei hanke vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa. Kun otetaan huomioon lentoliikenteen ennustettu kasvu, Puola odottaa Gdanskin ja Gdynian lentoasemien muodostavan yhteistyössä toimivan ilmailun keskuksen, joka palvelee Pommerin kolmen kaupungin aluetta ja tarjoaa toisiaan täydentäviä palveluja. |
| --- | --- |

(70)

Koska Gdynian lentoaseman markkinaosuus tulee olemaan pieni (lentoasema palvelee alle miljoonaa matkustajaa vuodessa), Puola katsoo, ettei hanke vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa. Kun otetaan huomioon lentoliikenteen ennustettu kasvu, Puola odottaa Gdanskin ja Gdynian lentoasemien muodostavan yhteistyössä toimivan ilmailun keskuksen, joka palvelee Pommerin kolmen kaupungin aluetta ja tarjoaa toisiaan täydentäviä palveluja.

| (71) | Puola korostaa, että Gdynian lentoasemasta ei tule Gdanskin lentoaseman kilpailijaa, sillä Gdynian lentoasema keskittyy tarjoamaan palveluja yleisilmailun alalla (huolto-, korjaus- ja tarkastuspalvelut, lentokoulu) ja tekemään yhteistyötä Gdynian merisataman kanssa. |
| --- | --- |

(71)

Puola korostaa, että Gdynian lentoasemasta ei tule Gdanskin lentoaseman kilpailijaa, sillä Gdynian lentoasema keskittyy tarjoamaan palveluja yleisilmailun alalla (huolto-, korjaus- ja tarkastuspalvelut, lentokoulu) ja tekemään yhteistyötä Gdynian merisataman kanssa.

| (72) | Puola esittää edelleen, että Gdynian lentoaseman tilaus- ja halpalentoliikenne ei tapahdu Gdanskin lentoaseman kustannuksella vaan perustuu vaurauden ja liikkuvuuden kokonaiskasvuun. Puola huomauttaa, että Gdanskin lentoaseman kasvunopeus ja sen palveleman lentotoiminnan luonne johtavat tämän lentoaseman käsittelemien lentojen määrän rajoittamiseen ennemmin tai myöhemmin. Puola toteaa, että nämä päätelmät esitetään Gdanskin Lech Wałęsa -lentoaseman laajennushankkeen ympäristövaikutusten arviointikertomuksessa. |
| --- | --- |

(72)

Puola esittää edelleen, että Gdynian lentoaseman tilaus- ja halpalentoliikenne ei tapahdu Gdanskin lentoaseman kustannuksella vaan perustuu vaurauden ja liikkuvuuden kokonaiskasvuun. Puola huomauttaa, että Gdanskin lentoaseman kasvunopeus ja sen palveleman lentotoiminnan luonne johtavat tämän lentoaseman käsittelemien lentojen määrän rajoittamiseen ennemmin tai myöhemmin. Puola toteaa, että nämä päätelmät esitetään Gdanskin Lech Wałęsa -lentoaseman laajennushankkeen ympäristövaikutusten arviointikertomuksessa.

| (73) | Puola selittää, että investointi Gdynian lentoasemaan voi rajoittaa mahdollisesta Gdanskin lentoaseman toiminnan rajoittumisesta aiheutuvia taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia. Puola huomauttaa, että kun osa lentoliikenteestä siirretään Gdanskin lentoasemalta Gdynian lentoasemalle, molempien lentoasemien kapasiteettia voidaan käyttää entistä paremmin. |
| --- | --- |

(73)

Puola selittää, että investointi Gdynian lentoasemaan voi rajoittaa mahdollisesta Gdanskin lentoaseman toiminnan rajoittumisesta aiheutuvia taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia. Puola huomauttaa, että kun osa lentoliikenteestä siirretään Gdanskin lentoasemalta Gdynian lentoasemalle, molempien lentoasemien kapasiteettia voidaan käyttää entistä paremmin.

Tuen tarpeellisuus ja kannustava vaikutus

| (74) | Puola esittää, ettei yhtiö olisi toteuttanut hanketta ilman julkista rahoitusta. Puola toteaa, että tuki rajoitettiin välttämättömään ja että hankkeen kustannuksia vähennettiin ja optimoitiin käyttämällä olemassa olevaa sotilasinfrastruktuuria. |
| --- | --- |

(74)

Puola esittää, ettei yhtiö olisi toteuttanut hanketta ilman julkista rahoitusta. Puola toteaa, että tuki rajoitettiin välttämättömään ja että hankkeen kustannuksia vähennettiin ja optimoitiin käyttämällä olemassa olevaa sotilasinfrastruktuuria.

| (75) | Gdynian lentoasemaan tehdyt pääomasijoitukset ovat Puolan näkemyksen mukaan tarpeellisia ja ne on rajattu välttämättömään, mistä ovat osoituksena






  i) | hankkeen sisäinen tuottoprosentti, joka on [...] prosenttia ja vain hieman korkeampi kuin diskonttokorko (oman pääoman kustannus), joka on [...] prosenttia (vuoden 2012 tutkimuksen perusteella); |
| --- | --- | --- |

(75)

Gdynian lentoasemaan tehdyt pääomasijoitukset ovat Puolan näkemyksen mukaan tarpeellisia ja ne on rajattu välttämättömään, mistä ovat osoituksena

i)

hankkeen sisäinen tuottoprosentti, joka on [...] prosenttia ja vain hieman korkeampi kuin diskonttokorko (oman pääoman kustannus), joka on [...] prosenttia (vuoden 2012 tutkimuksen perusteella);

| ii) | talousennusteessa ennustettu tarve ottaa käyttöpääomalaina lentoaseman toiminnan rahoittamiseksi, koska yhtiö voi muuten menettää maksuvalmiutensa; |
| --- | --- |

ii)

talousennusteessa ennustettu tarve ottaa käyttöpääomalaina lentoaseman toiminnan rahoittamiseksi, koska yhtiö voi muuten menettää maksuvalmiutensa;

| iii) | se, että kokonaisrahoitus omasta pääomasta on pienempi kuin kokonaispääomamenot (omalla pääomalla katetun rahoituksen osuus on alle [...] ennustejakson kokonaiskassamenoista, joihin sisältyvät myös kokonaispääomamenot). |
| --- | --- |

iii)

se, että kokonaisrahoitus omasta pääomasta on pienempi kuin kokonaispääomamenot (omalla pääomalla katetun rahoituksen osuus on alle [...] ennustejakson kokonaiskassamenoista, joihin sisältyvät myös kokonaispääomamenot).

| (76) | Puola selittää edelleen tukitoimenpiteen oikeasuhteisuutta vertaamalla toimenpiteen julkista rahoitusta (reaaliarvoltaan noin 148 miljoonaa Puolan zlotya) täysin uuden investoinnin (Lublin-Świdnikin lentoasema, jonka nettorakennuskustannukset olivat noin 420 miljoonaa Puolan zlotya) rahoitukseen ja sotilaslentoasemaan perustuvan investoinnin rahoitukseen (Varsova-Modlinin lentoasema, jonka rakentaminen on tähän mennessä maksanut lähes 454 miljoonaa Puolan zlotya). |
| --- | --- |

(76)

Puola selittää edelleen tukitoimenpiteen oikeasuhteisuutta vertaamalla toimenpiteen julkista rahoitusta (reaaliarvoltaan noin 148 miljoonaa Puolan zlotya) täysin uuden investoinnin (Lublin-Świdnikin lentoasema, jonka nettorakennuskustannukset olivat noin 420 miljoonaa Puolan zlotya) rahoitukseen ja sotilaslentoasemaan perustuvan investoinnin rahoitukseen (Varsova-Modlinin lentoasema, jonka rakentaminen on tähän mennessä maksanut lähes 454 miljoonaa Puolan zlotya).

3.2.2   Toimintatuki

| (77) | Puola esittää, että hanke täyttää soveltuvuusperiaatteet, jotka on asetettu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan kattamalle toimintatuelle alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa. Puola katsoo, että hankkeelle myönnetty toimintatuki






  i) | on tarkoitettu etukäteen määritellyn menokokonaisuuden rahoittamiseen; |
| --- | --- | --- |

(77)

Puola esittää, että hanke täyttää soveltuvuusperiaatteet, jotka on asetettu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan kattamalle toimintatuelle alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa. Puola katsoo, että hankkeelle myönnetty toimintatuki

i)

on tarkoitettu etukäteen määritellyn menokokonaisuuden rahoittamiseen;

| ii) | on rajattu välttämättömään ja myönnetään väliaikaisesti (toimintakustannuksien tukea myönnetään siinä määrin ja siksi ajaksi, joka tarvitaan lentoaseman käynnistämiseksi eli vuoden 2018 loppuun asti): |
| --- | --- |

ii)

on rajattu välttämättömään ja myönnetään väliaikaisesti (toimintakustannuksien tukea myönnetään siinä määrin ja siksi ajaksi, joka tarvitaan lentoaseman käynnistämiseksi eli vuoden 2018 loppuun asti):

| iii) | on asteittain vähenevää ja vähenee siten, että tuki on [...] prosenttia pääomamenoista vuonna 2013 ja [...] prosenttia vuonna 2018; |
| --- | --- |

iii)

on asteittain vähenevää ja vähenee siten, että tuki on [...] prosenttia pääomamenoista vuonna 2013 ja [...] prosenttia vuonna 2018;

| iv) | on suunniteltu niin, että se vastaa hankkeen aluekehitystavoitteita ja lieventää olemassa olevia rajoitteita. Kun otetaan huomioon tuen määrä suhteessa niihin suotuisiin vaikutuksiin, joita tuella on Pommerin kehitykseen, Puola esittää, että tuen on katsottava olevan oikeasuhteista. |
| --- | --- |

iv)

on suunniteltu niin, että se vastaa hankkeen aluekehitystavoitteita ja lieventää olemassa olevia rajoitteita. Kun otetaan huomioon tuen määrä suhteessa niihin suotuisiin vaikutuksiin, joita tuella on Pommerin kehitykseen, Puola esittää, että tuen on katsottava olevan oikeasuhteista.

| (78) | Puola korostaa myös, että tuki on tarkoitettu pienelle lentoasemalle, jonka enimmäiskapasiteetti on miljoona matkustajaa vuodessa. Tämä tarkoittaa sitä, että kilpailun vääristymisen ja yhteisen edun vastaisen vaikutuksen vaara on erittäin vähäinen, erityisesti kun otetaan huomioon Gdynian ja Gdanskin lentoasemien välinen suunniteltu yhteistyö ja niiden yhteistyön toistensa toimintaa täydentävä luonne. |
| --- | --- |

(78)

Puola korostaa myös, että tuki on tarkoitettu pienelle lentoasemalle, jonka enimmäiskapasiteetti on miljoona matkustajaa vuodessa. Tämä tarkoittaa sitä, että kilpailun vääristymisen ja yhteisen edun vastaisen vaikutuksen vaara on erittäin vähäinen, erityisesti kun otetaan huomioon Gdynian ja Gdanskin lentoasemien välinen suunniteltu yhteistyö ja niiden yhteistyön toistensa toimintaa täydentävä luonne.

| (79) | Lisäksi Puola huomauttaa, että yhteistyö, josta neuvotellaan parhaillaan lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa, ja tämän osallistuminen lentoaseman toimintakustannuksiin vähentävät yhtiön tappioita ja toimintakustannuksia. |
| --- | --- |

(79)

Lisäksi Puola huomauttaa, että yhteistyö, josta neuvotellaan parhaillaan lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa, ja tämän osallistuminen lentoaseman toimintakustannuksiin vähentävät yhtiön tappioita ja toimintakustannuksia.

4.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (80) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta julkaistuaan päätöksensä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee Gdynian ja Kosakowon Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myöntämää rahoitusta. |
| --- | --- |

(80)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta julkaistuaan päätöksensä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee Gdynian ja Kosakowon Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myöntämää rahoitusta.

5.   ARVIOINTI

5.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (81) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(81)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (82) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Sen määrittämiseksi, onko toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, täyttyvätkö kaikki seuraavat edellytykset. Taloudellinen tuki






  i) | on valtion myöntämää tukea tai myönnetään valtion varoista; |
| --- | --- | --- |

(82)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Sen määrittämiseksi, onko toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, täyttyvätkö kaikki seuraavat edellytykset. Taloudellinen tuki

i)

on valtion myöntämää tukea tai myönnetään valtion varoista;

| ii) | suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja; |
| --- | --- |

ii)

suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja;

| iii) | vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua; ja |
| --- | --- |

iii)

vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua; ja

| iv) | vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

iv)

vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.1.1   Taloudellinen toiminta ja yrityksen käsite

| (83) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin tutkittava, onko Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Yrityksen käsite kattaa kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta (27). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (28). |
| --- | --- |

(83)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin tutkittava, onko Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Yrityksen käsite kattaa kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta (27). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (28).

| (84) | Asiassa Leipzig-Hallen lentoasema antamassaan tuomiossa unionin tuomioistuin vahvisti, että lentoaseman toiminnan harjoittaminen kaupallisiin tarkoituksiin ja lentoasemien infrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (29). Kun lentoaseman pitäjä harjoittaa taloudellista toimintaa tarjoamalla lentoasemapalveluja korvausta vastaan, lentoaseman pitäjä katsotaan oikeudellisesta muodostaan tai rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi, ja sopimuksessa vahvistettuja valtiontukisääntöjä voidaan siten soveltaa valtion lentoaseman pitäjälle myöntämiin tai valtion varoista myönnettyihin etuihin (30). |
| --- | --- |

(84)

Asiassa Leipzig-Hallen lentoasema antamassaan tuomiossa unionin tuomioistuin vahvisti, että lentoaseman toiminnan harjoittaminen kaupallisiin tarkoituksiin ja lentoasemien infrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (29). Kun lentoaseman pitäjä harjoittaa taloudellista toimintaa tarjoamalla lentoasemapalveluja korvausta vastaan, lentoaseman pitäjä katsotaan oikeudellisesta muodostaan tai rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi, ja sopimuksessa vahvistettuja valtiontukisääntöjä voidaan siten soveltaa valtion lentoaseman pitäjälle myöntämiin tai valtion varoista myönnettyihin etuihin (30).

| (85) | Tässä suhteessa komissio toteaa, että lentoaseman pitäjä Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö aikoo harjoittaa tässä päätöksessä tarkasteltavana olevan infrastruktuurin toimintaa kaupallisiin tarkoituksiin. Koska lentoaseman pitäjä veloittaa vastaisuudessa käyttäjiä infrastruktuurin käytöstä, infrastruktuuria on pidettävä kaupallisesti hyödynnettävänä. Näin ollen kyseistä infrastruktuuria hyödyntävä yksikkö on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. |
| --- | --- |

(85)

Tässä suhteessa komissio toteaa, että lentoaseman pitäjä Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö aikoo harjoittaa tässä päätöksessä tarkasteltavana olevan infrastruktuurin toimintaa kaupallisiin tarkoituksiin. Koska lentoaseman pitäjä veloittaa vastaisuudessa käyttäjiä infrastruktuurin käytöstä, infrastruktuuria on pidettävä kaupallisesti hyödynnettävänä. Näin ollen kyseistä infrastruktuuria hyödyntävä yksikkö on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys.

| (86) | Kaikki lentoaseman pitäjän toiminta ei kuitenkaan välttämättä ole taloudellista toimintaa (31). |
| --- | --- |

(86)

Kaikki lentoaseman pitäjän toiminta ei kuitenkaan välttämättä ole taloudellista toimintaa (31).

| (87) | Unionin tuomioistuin (32) on todennut, että toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Tällaiseen toimintaan kuuluvat ilmailun turvaaminen, lennonjohto, poliisi, tulli jne. Tällaiseen toimintaan annetun tuen tulee rajoittua ainoastaan toiminnasta aiheutuvien kustannusten kattamiseen, eikä sitä saa siirtää muun taloudellisen toiminnan hyväksi (33). |
| --- | --- |

(87)

Unionin tuomioistuin (32) on todennut, että toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Tällaiseen toimintaan kuuluvat ilmailun turvaaminen, lennonjohto, poliisi, tulli jne. Tällaiseen toimintaan annetun tuen tulee rajoittua ainoastaan toiminnasta aiheutuvien kustannusten kattamiseen, eikä sitä saa siirtää muun taloudellisen toiminnan hyväksi (33).

| (88) | Siksi yleisen edun mukaisten palvelujen piiriin kuuluvan toiminnan tai tähän toimintaan suoraan liittyvän infrastruktuurin rahoitus ei yleensä ole valtiontukea (34). Lentoasemalla sellaisen toiminnan kuin lennonjohto, poliisi, tulli, palokunta ja toiminta, joka on tarpeen siviili-ilmailun turvaamiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, sekä tällaisen toiminnan harjoittamiseen tarvittaviin infrastruktuuriin ja laitteisiin liittyvien investointien ei yleensä katsota olevan luonteeltaan taloudellista toimintaa (35). |
| --- | --- |

(88)

Siksi yleisen edun mukaisten palvelujen piiriin kuuluvan toiminnan tai tähän toimintaan suoraan liittyvän infrastruktuurin rahoitus ei yleensä ole valtiontukea (34). Lentoasemalla sellaisen toiminnan kuin lennonjohto, poliisi, tulli, palokunta ja toiminta, joka on tarpeen siviili-ilmailun turvaamiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, sekä tällaisen toiminnan harjoittamiseen tarvittaviin infrastruktuuriin ja laitteisiin liittyvien investointien ei yleensä katsota olevan luonteeltaan taloudellista toimintaa (35).

| (89) | Taloudellisen toiminnan harjoittamiseen läheisesti liittyvän muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei kuitenkaan saa aiheuttaa perusteetonta syrjintää lentoyhtiöiden ja lentoasemien pitäjien välillä. Itse asiassa vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on kyse edusta silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (36). Sen vuoksi jos tietyssä oikeusjärjestelmässä on tavanomaista, että lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien on vastattava tiettyjen palvelujen kustannuksista, kun taas joidenkin lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien, jotka tarjoavat samoja palveluja samojen viranomaisten puolesta, ei tarvitse vastata kyseisistä kustannuksista, jälkimmäiset lentoyhtiöt tai lentoaseman pitäjät voivat saada etua, vaikka palvelut katsottaisiinkin muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi. Siksi lentoaseman pitäjään sovellettavan oikeuskehyksen analyysi on tarpeen, jotta voidaan arvioida, edellytetäänkö kyseisessä oikeuskehyksessä lentoaseman pitäjien tai lentoyhtiöiden vastaavan jonkin sellaisen toiminnan kustannuksista, joka ei ole taloudellista toimintaa, mutta joka on olennainen osa niiden taloudellisen toiminnan harjoittamista. |
| --- | --- |

(89)

Taloudellisen toiminnan harjoittamiseen läheisesti liittyvän muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei kuitenkaan saa aiheuttaa perusteetonta syrjintää lentoyhtiöiden ja lentoasemien pitäjien välillä. Itse asiassa vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on kyse edusta silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (36). Sen vuoksi jos tietyssä oikeusjärjestelmässä on tavanomaista, että lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien on vastattava tiettyjen palvelujen kustannuksista, kun taas joidenkin lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien, jotka tarjoavat samoja palveluja samojen viranomaisten puolesta, ei tarvitse vastata kyseisistä kustannuksista, jälkimmäiset lentoyhtiöt tai lentoaseman pitäjät voivat saada etua, vaikka palvelut katsottaisiinkin muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi. Siksi lentoaseman pitäjään sovellettavan oikeuskehyksen analyysi on tarpeen, jotta voidaan arvioida, edellytetäänkö kyseisessä oikeuskehyksessä lentoaseman pitäjien tai lentoyhtiöiden vastaavan jonkin sellaisen toiminnan kustannuksista, joka ei ole taloudellista toimintaa, mutta joka on olennainen osa niiden taloudellisen toiminnan harjoittamista.

| (90) | Vaikka johdanto-osan 88 kappaleessa esitetyn toiminnan voidaan katsoa olevan luonteeltaan muuta kuin taloudellista toimintaa, komissio huomauttaa, että Puolan lainsäädännössä (37) velvoitetaan lentoaseman pitäjiä rahoittamaan tämän toiminnan harjoittamiseen tarvittavat rakennelmat ja laitteet omista varoistaan. |
| --- | --- |

(90)

Vaikka johdanto-osan 88 kappaleessa esitetyn toiminnan voidaan katsoa olevan luonteeltaan muuta kuin taloudellista toimintaa, komissio huomauttaa, että Puolan lainsäädännössä (37) velvoitetaan lentoaseman pitäjiä rahoittamaan tämän toiminnan harjoittamiseen tarvittavat rakennelmat ja laitteet omista varoistaan.

| (91) | Siksi komissio katsoo, että Gdynian lentoaseman pitäjälle edellä mainittuja rakennelmia ja laitteita varten myönnetty julkinen rahoitus vapauttaa sen kustannuksista, jotka ovat olennainen osa sen taloudellista toimintaa (ks. 5.1.3 jakso). Komissio toteaa näin ollen, että näitä rakennelmia ja laitteita varten annettu pääoma olisi otettava huomioon kyseisen investoinnin kannattavuutta laskettaessa. Tässä yhteydessä komissio soveltaa lähestymistapaa, jota Puola perustellusti noudatti markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeissä. |
| --- | --- |

(91)

Siksi komissio katsoo, että Gdynian lentoaseman pitäjälle edellä mainittuja rakennelmia ja laitteita varten myönnetty julkinen rahoitus vapauttaa sen kustannuksista, jotka ovat olennainen osa sen taloudellista toimintaa (ks. 5.1.3 jakso). Komissio toteaa näin ollen, että näitä rakennelmia ja laitteita varten annettu pääoma olisi otettava huomioon kyseisen investoinnin kannattavuutta laskettaessa. Tässä yhteydessä komissio soveltaa lähestymistapaa, jota Puola perustellusti noudatti markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeissä.

5.1.2   Valtion varat ja valtion toimenpide

| (92) | Tuen käsitteeseen kuuluu kaikentyyppinen suosiminen, joka rahoitetaan suoraan tai välillisesti valtion varoista joko valtion itsensä tai valtion valtuuttamien laitosten toimesta (38). SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea tarkasteltaessa paikallisviranomaisten varat ovat valtion varoja (39). Esillä olevassa asiassa Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiöön sijoitettu pääoma on peräisin kahden paikallisviranomaisen, Gdynian ja Kosakowon, talousarvioista. Näin ollen komissio katsoo, että näiden mukana olevien kahden kunnan varat ovat valtion varoja. |
| --- | --- |

(92)

Tuen käsitteeseen kuuluu kaikentyyppinen suosiminen, joka rahoitetaan suoraan tai välillisesti valtion varoista joko valtion itsensä tai valtion valtuuttamien laitosten toimesta (38). SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea tarkasteltaessa paikallisviranomaisten varat ovat valtion varoja (39). Esillä olevassa asiassa Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiöön sijoitettu pääoma on peräisin kahden paikallisviranomaisen, Gdynian ja Kosakowon, talousarvioista. Näin ollen komissio katsoo, että näiden mukana olevien kahden kunnan varat ovat valtion varoja.

| (93) | Tästä syystä komissio katsoo, että investoinnit rahoitetaan valtion varoista ja että kyse on valtion toteuttamasta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(93)

Tästä syystä komissio katsoo, että investoinnit rahoitetaan valtion varoista ja että kyse on valtion toteuttamasta toimenpiteestä.

5.1.3   Taloudellinen etu

| (94) | Komissio huomauttaa Puolan esittävän toisaalta, että pääomasijoitukset ovat markkinasijoittajaperiaatteen mukaisia, ja katsovan toisaalta, että tuki soveltuu sisämarkkinoille, koska lentoaseman pitäjä ei olisi tehnyt investointia ilman julkista rahoitusta. |
| --- | --- |

(94)

Komissio huomauttaa Puolan esittävän toisaalta, että pääomasijoitukset ovat markkinasijoittajaperiaatteen mukaisia, ja katsovan toisaalta, että tuki soveltuu sisämarkkinoille, koska lentoaseman pitäjä ei olisi tehnyt investointia ilman julkista rahoitusta.

| (95) | Sen määrittelemiseksi, aiheuttaako tässä asiassa käsiteltävänä oleva toimenpide Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, komission on verrattava lentoaseman pitäjän julkisten osakkaiden käyttäytymistä sellaisen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan käyttäytymiseen, jonka käyttäytymistä ohjaavat pidemmän aikavälin kannattavuusnäkymät (40). |
| --- | --- |

(95)

Sen määrittelemiseksi, aiheuttaako tässä asiassa käsiteltävänä oleva toimenpide Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, komission on verrattava lentoaseman pitäjän julkisten osakkaiden käyttäytymistä sellaisen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan käyttäytymiseen, jonka käyttäytymistä ohjaavat pidemmän aikavälin kannattavuusnäkymät (40).

| (96) | Lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset olisi jätettävä arvioinnissa huomiotta, sillä unionin tuomioistuin on todennut, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä sovellettaessa on pyrittävä ratkaisemaan kysymys, olisiko ”yksityinen sijoittaja, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa” (41). |
| --- | --- |

(96)

Lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset olisi jätettävä arvioinnissa huomiotta, sillä unionin tuomioistuin on todennut, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä sovellettaessa on pyrittävä ratkaisemaan kysymys, olisiko ”yksityinen sijoittaja, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa” (41).

| (97) | Puola esittää, että käsiteltävänä olevat toimenpiteet eivät aiheuta taloudellista etua Gdynian lentoasemalle, koska ne ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Kuten 3.1 jaksossa kuvailtiin, Puola toimitti tämän tueksi kolme PWC:n tekemää markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä (42). Marraskuussa 2013 Puola toimitti lisätietoja, joiden mukaan uudet tulolähteet (eli polttoainemyynti ja suunnistuspalvelujen tarjoaminen), parantaisivat hankkeen nettonykyarvoa. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekohetkellä Puola oli toimittanut vain vuoden 2012 tutkimuspäivityksen. |
| --- | --- |

(97)

Puola esittää, että käsiteltävänä olevat toimenpiteet eivät aiheuta taloudellista etua Gdynian lentoasemalle, koska ne ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Kuten 3.1 jaksossa kuvailtiin, Puola toimitti tämän tueksi kolme PWC:n tekemää markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä (42). Marraskuussa 2013 Puola toimitti lisätietoja, joiden mukaan uudet tulolähteet (eli polttoainemyynti ja suunnistuspalvelujen tarjoaminen), parantaisivat hankkeen nettonykyarvoa. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekohetkellä Puola oli toimittanut vain vuoden 2012 tutkimuspäivityksen.

| (98) | Siitä huolimatta, että vuonna 2011 tehty osakkaiden sopimus velvoitti Gdynian ja Kosakowon osallistumaan investointihankkeen rahoitukseen rahasijoitusten ja apporttien muodossa vuoteen 2040 asti, Puola esittää, että ainoastaan vuoden 2012 tutkimuspäivitys ja myöhemmät tiedot lisätulovirroista ovat merkityksellisiä arvioitaessa, soveltuvatko pääomasijoitukset sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(98)

Siitä huolimatta, että vuonna 2011 tehty osakkaiden sopimus velvoitti Gdynian ja Kosakowon osallistumaan investointihankkeen rahoitukseen rahasijoitusten ja apporttien muodossa vuoteen 2040 asti, Puola esittää, että ainoastaan vuoden 2012 tutkimuspäivitys ja myöhemmät tiedot lisätulovirroista ovat merkityksellisiä arvioitaessa, soveltuvatko pääomasijoitukset sisämarkkinoille.

| (99) | Asiassa Stardust Marine yhteisöjen tuomioistuin totesi seuraavaa: ”Sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (43). |
| --- | --- |

(99)

Asiassa Stardust Marine yhteisöjen tuomioistuin totesi seuraavaa: ”Sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (43).

| (100) | Lisäksi unionin tuomioistuin vahvisti asiassa EDF antamassaan tuomiossa, että ”[...] kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät riitä osoittamaan sitä, että tämä jäsenvaltio olisi ennen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa tehnyt tällaisen päätöksen osakkeenomistajan ominaisuudessaan” (44). |
| --- | --- |

(100)

Lisäksi unionin tuomioistuin vahvisti asiassa EDF antamassaan tuomiossa, että ”[...] kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät riitä osoittamaan sitä, että tämä jäsenvaltio olisi ennen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa tehnyt tällaisen päätöksen osakkeenomistajan ominaisuudessaan” (44).

| (101) | Voidakseen soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta komission on otettava huomioon entisen sotilaslentoaseman muuttamista siviililentoasemaksi koskevien yksittäisten päätösten tekohetkellä vallinneet olosuhteet. Lisäksi komission on käytettävä arviointinsa perustana tietoja ja oletuksia, jotka olivat julkisten osakkaiden käytettävissä investointihankkeen rahoitusjärjestelyjä koskevien päätösten tekohetkellä. |
| --- | --- |

(101)

Voidakseen soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta komission on otettava huomioon entisen sotilaslentoaseman muuttamista siviililentoasemaksi koskevien yksittäisten päätösten tekohetkellä vallinneet olosuhteet. Lisäksi komission on käytettävä arviointinsa perustana tietoja ja oletuksia, jotka olivat julkisten osakkaiden käytettävissä investointihankkeen rahoitusjärjestelyjä koskevien päätösten tekohetkellä.

| (102) | Komissio katsoo, että vuoden 2010 tutkimus on ensimmäinen merkityksellinen analyysi määriteltäessä sitä, toimivatko Gdynian ja Kosakowon kunnat kuten yksityinen sijoittaja olisi toiminut. Itse asiassa sitä, onko valtion tukitoimenpide markkinaolosuhteiden mukainen, olisi arvioitava ennakkoarvioinnin perusteella ottaen huomioon tiedot, jotka olivat käytettävissä investoinnista päätettäessä. |
| --- | --- |

(102)

Komissio katsoo, että vuoden 2010 tutkimus on ensimmäinen merkityksellinen analyysi määriteltäessä sitä, toimivatko Gdynian ja Kosakowon kunnat kuten yksityinen sijoittaja olisi toiminut. Itse asiassa sitä, onko valtion tukitoimenpide markkinaolosuhteiden mukainen, olisi arvioitava ennakkoarvioinnin perusteella ottaen huomioon tiedot, jotka olivat käytettävissä investoinnista päätettäessä.

| (103) | Komissio huomauttaa, että kyseistä investointihanketta koskevia tutkimuksia ja valmistelutöitä tehtiin vuoteen 2010 asti. Näitä olivat esimerkiksi investointihankkeen yleissuunnitelma, ympäristökertomus, yleisilmailuun käytettävän terminaalin suunnitteluasiakirjat, hallintorakennuksen ja paloaseman suunnitteluasiakirjat, ilmailua koskevat asiakirjat ja muut tutkimukset. Vuoden 2010 loppuun mennessä näiden tutkimusten kustannukset olivat [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] euroa) (45). Tämä osoittaa, että sijoittajat tekivät Gdynian lentoaseman kehittämistä koskevan päätöksensä ennen vuotta 2010. Gdynia ja Kosakowo toteuttivat alustavia toimenpiteitä hankkeen toteuttamiseksi (ks. edellä oleva johdanto-osan 10 kappale), ja hanketta varten tehtiin erityisiä tutkimuksia. |
| --- | --- |

(103)

Komissio huomauttaa, että kyseistä investointihanketta koskevia tutkimuksia ja valmistelutöitä tehtiin vuoteen 2010 asti. Näitä olivat esimerkiksi investointihankkeen yleissuunnitelma, ympäristökertomus, yleisilmailuun käytettävän terminaalin suunnitteluasiakirjat, hallintorakennuksen ja paloaseman suunnitteluasiakirjat, ilmailua koskevat asiakirjat ja muut tutkimukset. Vuoden 2010 loppuun mennessä näiden tutkimusten kustannukset olivat [...] miljoonaa Puolan zlotya ([...] euroa) (45). Tämä osoittaa, että sijoittajat tekivät Gdynian lentoaseman kehittämistä koskevan päätöksensä ennen vuotta 2010. Gdynia ja Kosakowo toteuttivat alustavia toimenpiteitä hankkeen toteuttamiseksi (ks. edellä oleva johdanto-osan 10 kappale), ja hanketta varten tehtiin erityisiä tutkimuksia.

| (104) | Kuten Puola toteaa, lentoaseman pitäjän julkiset osakkaat saattoivat vuonna 2010 päätökseen kyseisen investointihankkeen valmistelut. Samana vuonna julkiset osakkaat korottivat yhtiön osakepääoman 6,05 miljoonaan Puolan zlotyyn (noin 1,5 miljoonaan euroon) investointihankkeen toteuttamiseksi. Tärkeimmät investoinnit käyttöomaisuuteen (kuten yleisilmailuun käytettävän terminaalin rakentaminen) piti suunnitelman mukaan aloittaa vuonna 2011, mutta ne aloitettiin vasta vuonna 2012. Komissio katsoo, että yksityinen sijoittaja olisi tuolloin arvioinut hankkeen odotetun kannattavuuden. Jos tuottoprosentti ei olisi ollut investointisuunnitelman mukaan hyväksyttävä tai jos investointisuunnitelma olisi perustunut kyseenalaisiin oletuksiin, yksityinen sijoittaja ei olisi aloittanut suunnitelman toteuttamista eikä olisi käyttänyt siihen enää enempää varoja edellä olevassa johdanto-osan kappaleessa mainittuihin valmistelutöihin jo käytettyjen varojen lisäksi. |
| --- | --- |

(104)

Kuten Puola toteaa, lentoaseman pitäjän julkiset osakkaat saattoivat vuonna 2010 päätökseen kyseisen investointihankkeen valmistelut. Samana vuonna julkiset osakkaat korottivat yhtiön osakepääoman 6,05 miljoonaan Puolan zlotyyn (noin 1,5 miljoonaan euroon) investointihankkeen toteuttamiseksi. Tärkeimmät investoinnit käyttöomaisuuteen (kuten yleisilmailuun käytettävän terminaalin rakentaminen) piti suunnitelman mukaan aloittaa vuonna 2011, mutta ne aloitettiin vasta vuonna 2012. Komissio katsoo, että yksityinen sijoittaja olisi tuolloin arvioinut hankkeen odotetun kannattavuuden. Jos tuottoprosentti ei olisi ollut investointisuunnitelman mukaan hyväksyttävä tai jos investointisuunnitelma olisi perustunut kyseenalaisiin oletuksiin, yksityinen sijoittaja ei olisi aloittanut suunnitelman toteuttamista eikä olisi käyttänyt siihen enää enempää varoja edellä olevassa johdanto-osan kappaleessa mainittuihin valmistelutöihin jo käytettyjen varojen lisäksi.

a)   Pääomasijoitukset

| (105) | Pääomasijoituksista komissio toteaa, että ensimmäisestä merkittävästä 4,4 miljoonan Puolan zlotyn pääomasijoituksesta päätettiin 29 päivänä heinäkuuta 2010 (jolloin silloinen 1,7 miljoonan Puolan zlotyn pääoma lähes nelinkertaistettiin) heti 16 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyn vuoden 2010 tutkimuksen valmistumisen jälkeen. Lisäksi (johdanto-osan 33 kappaleessa mainittu) sopimus (vuoteen 2040 asti tehtävistä) lisäpääomasijoituksista muutoshankkeen rahoittamiseksi tehtiin maaliskuussa 2011 (jo ennen toisen, 13 päivänä toukokuuta 2011 päivätyn markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin valmistumista). Samaan aikaan tehtiin lisäksi toimintasopimus lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa (7 päivänä maaliskuuta 2011) ja yhtiön maa-aluetta koskeva vuokrasopimus (joka mainitaan edellä johdanto-osan 33 kappaleessa, 11 päivänä maaliskuuta 2011). |
| --- | --- |

(105)

Pääomasijoituksista komissio toteaa, että ensimmäisestä merkittävästä 4,4 miljoonan Puolan zlotyn pääomasijoituksesta päätettiin 29 päivänä heinäkuuta 2010 (jolloin silloinen 1,7 miljoonan Puolan zlotyn pääoma lähes nelinkertaistettiin) heti 16 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyn vuoden 2010 tutkimuksen valmistumisen jälkeen. Lisäksi (johdanto-osan 33 kappaleessa mainittu) sopimus (vuoteen 2040 asti tehtävistä) lisäpääomasijoituksista muutoshankkeen rahoittamiseksi tehtiin maaliskuussa 2011 (jo ennen toisen, 13 päivänä toukokuuta 2011 päivätyn markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin valmistumista). Samaan aikaan tehtiin lisäksi toimintasopimus lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa (7 päivänä maaliskuuta 2011) ja yhtiön maa-aluetta koskeva vuokrasopimus (joka mainitaan edellä johdanto-osan 33 kappaleessa, 11 päivänä maaliskuuta 2011).

| (106) | Lisäksi komissio korostaa, että Puola vahvisti, että 29 päivänä heinäkuuta 2010 päätetty pääomasijoitus perustui vuoden 2010 tutkimukseen sisältyvään hankkeen taloudelliseen arviointiin. Tämän vuoksi on selvää, että julkiset osakkaat olivat tässä vaiheessa päättäneet osallistua kyseiseen investointihankkeeseen, joka oli tarkoitus toteuttaa 30 vuoden aikana. Vaikka yksityisen sijoittajan on mahdollista muuttaa investointisuunnitelmaa muuttuvien olosuhteiden vuoksi sen toteuttamisen aikana, on selvää, että yksityinen sijoittaja olisi arvioinut kyseisen investointihankkeen kannattavuutta jo vuonna 2010 ennen kuin olisi alkanut sijoittaa siihen huomattavasti varoja. |
| --- | --- |

(106)

Lisäksi komissio korostaa, että Puola vahvisti, että 29 päivänä heinäkuuta 2010 päätetty pääomasijoitus perustui vuoden 2010 tutkimukseen sisältyvään hankkeen taloudelliseen arviointiin. Tämän vuoksi on selvää, että julkiset osakkaat olivat tässä vaiheessa päättäneet osallistua kyseiseen investointihankkeeseen, joka oli tarkoitus toteuttaa 30 vuoden aikana. Vaikka yksityisen sijoittajan on mahdollista muuttaa investointisuunnitelmaa muuttuvien olosuhteiden vuoksi sen toteuttamisen aikana, on selvää, että yksityinen sijoittaja olisi arvioinut kyseisen investointihankkeen kannattavuutta jo vuonna 2010 ennen kuin olisi alkanut sijoittaa siihen huomattavasti varoja.

| (107) | Siihen mennessä, kun markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi päivitettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, julkiset osakkaat olivat sijoittaneet yhtiöön jo 6,05 miljoonaa Puolan zlotya (ks. taulukko 3). Yhtiö oli jo vuokrannut lentoasemaa varten maan Kosakowolta (Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön ja Kosakowon välinen vuokrasopimus tehtiin 11 päivänä maaliskuuta 2011) ja tehnyt myös toimintasopimuksen lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa (7 päivänä maaliskuuta 2011). Lisäksi osakkaat tekivät 11 päivänä maaliskuuta 2011 sopimuksen vuoteen 2040 asti tehtävistä yhtiön pääomankorotuksista (46). Siihen mennessä, kun markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin toinen päivitys valmistui heinäkuussa 2012, julkiset osakkaat olivat sijoittaneet yhteensä 64,810 miljoonaa Puolan zlotya (eli noin 70 prosenttia kaikesta sijoitetusta pääomasta). Komissio korostaa, että vuoden 2011 ja 2012 tutkimukset ovat kiistatta muutoksia alkuperäiseen investointisuunnitelmaan, jonka perusteella alkuperäinen päätös sotilaslentoaseman muutoshankkeeseen osallistumisesta tehtiin. Vaikka vuonna 2010 tehdyn ensimmäisen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin jälkeen tehtiin suurempia pääomasijoituksia, niitä ei voida tarkastella erillään. |
| --- | --- |

(107)

Siihen mennessä, kun markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi päivitettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, julkiset osakkaat olivat sijoittaneet yhtiöön jo 6,05 miljoonaa Puolan zlotya (ks. taulukko 3). Yhtiö oli jo vuokrannut lentoasemaa varten maan Kosakowolta (Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön ja Kosakowon välinen vuokrasopimus tehtiin 11 päivänä maaliskuuta 2011) ja tehnyt myös toimintasopimuksen lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa (7 päivänä maaliskuuta 2011). Lisäksi osakkaat tekivät 11 päivänä maaliskuuta 2011 sopimuksen vuoteen 2040 asti tehtävistä yhtiön pääomankorotuksista (46). Siihen mennessä, kun markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin toinen päivitys valmistui heinäkuussa 2012, julkiset osakkaat olivat sijoittaneet yhteensä 64,810 miljoonaa Puolan zlotya (eli noin 70 prosenttia kaikesta sijoitetusta pääomasta). Komissio korostaa, että vuoden 2011 ja 2012 tutkimukset ovat kiistatta muutoksia alkuperäiseen investointisuunnitelmaan, jonka perusteella alkuperäinen päätös sotilaslentoaseman muutoshankkeeseen osallistumisesta tehtiin. Vaikka vuonna 2010 tehdyn ensimmäisen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin jälkeen tehtiin suurempia pääomasijoituksia, niitä ei voida tarkastella erillään.

b)   Pääomamenot

| (108) | Käyttöomaisuuteen tehtävät investoinnit jaetaan vuoden 2012 tutkimuksessa neljään vaiheeseen. Investointihankkeen ensimmäinen vaihe käsitti suunnittelutyön sekä lisäksi tontin raivaamisen (puiden ja pensaiden poisto, lentokonehallien purku ja maan tasoitus). Nämä kustannukset syntyivät vuonna 2011 ja olivat yhteensä [...] miljoonaa Puolan zlotya [...] euroa). Hankkeen toinen vaihe, joka käsittää yleisilmailuun käytettävän terminaalin, hallintorakennuksen ja paloaseman rakentamisen, oli jo alkanut vuonna 2012. Hankkeen toinen vaihe on pääomamenojen kannalta tärkein, sillä sen osuus nimellismääräisistä pääomamenoista on [...] prosenttia vuosina 2012–2013. Puolan toimittamien tietojen mukaan pääomamenot olivat vuonna 2012 yhteensä [...] miljoonaa Puolan zlotya (josta yli puolet käytettiin jo ennen vuoden 2012 tutkimuspäivityksen aloittamista). Jäljempänä olevassa kaaviossa (kaavio 2) esitetään (nimellismääräiset) pääomamenot investointivaiheittain vuoden 2012 tutkimuksen mukaisesti.

  Kaavio 2


  Pääomamenot investointivaiheittain (vuoden 2012 tutkimus)

  (...) |
| --- | --- |

(108)

Käyttöomaisuuteen tehtävät investoinnit jaetaan vuoden 2012 tutkimuksessa neljään vaiheeseen. Investointihankkeen ensimmäinen vaihe käsitti suunnittelutyön sekä lisäksi tontin raivaamisen (puiden ja pensaiden poisto, lentokonehallien purku ja maan tasoitus). Nämä kustannukset syntyivät vuonna 2011 ja olivat yhteensä [...] miljoonaa Puolan zlotya [...] euroa). Hankkeen toinen vaihe, joka käsittää yleisilmailuun käytettävän terminaalin, hallintorakennuksen ja paloaseman rakentamisen, oli jo alkanut vuonna 2012. Hankkeen toinen vaihe on pääomamenojen kannalta tärkein, sillä sen osuus nimellismääräisistä pääomamenoista on [...] prosenttia vuosina 2012–2013. Puolan toimittamien tietojen mukaan pääomamenot olivat vuonna 2012 yhteensä [...] miljoonaa Puolan zlotya (josta yli puolet käytettiin jo ennen vuoden 2012 tutkimuspäivityksen aloittamista). Jäljempänä olevassa kaaviossa (kaavio 2) esitetään (nimellismääräiset) pääomamenot investointivaiheittain vuoden 2012 tutkimuksen mukaisesti.

Kaavio 2

Pääomamenot investointivaiheittain (vuoden 2012 tutkimus)

(...)

| (109) | Johdanto-osan 103 ja 108 kappaleen huomioon ottaen komissio katsoo, ettei vuoden 2011 tutkimusta eikä vuoden 2012 tutkimusta tehty muutoshankkeen rahoittamista koskevan tärkeimmän päätöksen tekohetkellä eikä julkisten osakkaiden käytettävissä tuolloin olleiden tietojen perusteella. Komissio ei myöskään voi ottaa suunniteltuja lisätulonlähteitä jälkeenpäin huomioon marraskuussa 2013 toimitettujen tietojen perusteella perusteina julkisten osakkaiden vuosina 2010 ja 2011 tekemille päätöksille. |
| --- | --- |

(109)

Johdanto-osan 103 ja 108 kappaleen huomioon ottaen komissio katsoo, ettei vuoden 2011 tutkimusta eikä vuoden 2012 tutkimusta tehty muutoshankkeen rahoittamista koskevan tärkeimmän päätöksen tekohetkellä eikä julkisten osakkaiden käytettävissä tuolloin olleiden tietojen perusteella. Komissio ei myöskään voi ottaa suunniteltuja lisätulonlähteitä jälkeenpäin huomioon marraskuussa 2013 toimitettujen tietojen perusteella perusteina julkisten osakkaiden vuosina 2010 ja 2011 tekemille päätöksille.

| (110) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että sen arvioimiseksi, vastasiko Gdynian ja Kosakowon toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, komission on käytettävä arviointinsa perustana ensisijaisesti vuoden 2010 tutkimusta ja jätettävä huomiotta myöhempi kehitys ja tiedot, jotka eivät olleet julkisten osakkaiden käytettävissä kyseisen investointihankkeen toteuttamista koskevan päätöksen tekohetkellä. |
| --- | --- |

(110)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että sen arvioimiseksi, vastasiko Gdynian ja Kosakowon toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, komission on käytettävä arviointinsa perustana ensisijaisesti vuoden 2010 tutkimusta ja jätettävä huomiotta myöhempi kehitys ja tiedot, jotka eivät olleet julkisten osakkaiden käytettävissä kyseisen investointihankkeen toteuttamista koskevan päätöksen tekohetkellä.

| (111) | Toisaalta vuoden 2011 tutkimuksessa ja vuoden 2012 tutkimuksessa arvioitiin vain muutoksia, jotka oli tehty investointihankkeeseen osallistumista koskevaan alkuperäiseen päätökseen, joka tehtiin vuonna 2010 vuoden 2010 tutkimuksen perusteella. Itse asiassa vuoden 2012 tutkimuksessa todetaan, että useiden investointien (kuten yleisilmailuun käytettävän terminaalin, hallintorakennuksen ja sähköjärjestelmän) toteuttaminen oli jo edennyt pitkälle. Nämä kaksi myöhempää tutkimusta osoittavat, että osakkaiden käyttäytymistä ohjasi markkinakehitys ja että ne sopeuttivat hankkeen laajuutta sen mukaisesti (joko suurentaen tai pienentäen investointeja investoinnin tyypin mukaan). Nämä muutokset olivat kuitenkin vähäpätöisiä verrattuna kokonaispäätökseen muuttaa sotilastukikohta siviililentoasemaksi. Jäljempänä olevassa kaaviossa (kaavio 3) esitetään pääomamenot vuoden 2010, 2011 ja 2012 tutkimusten mukaan (vuoden 2010 reaaliarvossa ilmaistuna). Vaikka investointien ajoitusta ja laajuutta päivitettiin sekä vuonna 2011 että vuonna 2012, luvut osoittavat, että muutokset eivät olleet huomattavia hankkeen kokonaislaajuuteen verrattuna. Vuonna 2010 reaalimääräisten pääomamenojen arvioitiin olevan noin [...] miljoonaa Puolan zlotya ja tämä luku kasvoi [...] noin [...] miljoonaan Puolan zlotyyn sekä vuonna 2011 että vuonna 2012 (eli [...] prosenttia lähes 20 vuoden investointiajan kuluessa). |
| --- | --- |

(111)

Toisaalta vuoden 2011 tutkimuksessa ja vuoden 2012 tutkimuksessa arvioitiin vain muutoksia, jotka oli tehty investointihankkeeseen osallistumista koskevaan alkuperäiseen päätökseen, joka tehtiin vuonna 2010 vuoden 2010 tutkimuksen perusteella. Itse asiassa vuoden 2012 tutkimuksessa todetaan, että useiden investointien (kuten yleisilmailuun käytettävän terminaalin, hallintorakennuksen ja sähköjärjestelmän) toteuttaminen oli jo edennyt pitkälle. Nämä kaksi myöhempää tutkimusta osoittavat, että osakkaiden käyttäytymistä ohjasi markkinakehitys ja että ne sopeuttivat hankkeen laajuutta sen mukaisesti (joko suurentaen tai pienentäen investointeja investoinnin tyypin mukaan). Nämä muutokset olivat kuitenkin vähäpätöisiä verrattuna kokonaispäätökseen muuttaa sotilastukikohta siviililentoasemaksi. Jäljempänä olevassa kaaviossa (kaavio 3) esitetään pääomamenot vuoden 2010, 2011 ja 2012 tutkimusten mukaan (vuoden 2010 reaaliarvossa ilmaistuna). Vaikka investointien ajoitusta ja laajuutta päivitettiin sekä vuonna 2011 että vuonna 2012, luvut osoittavat, että muutokset eivät olleet huomattavia hankkeen kokonaislaajuuteen verrattuna. Vuonna 2010 reaalimääräisten pääomamenojen arvioitiin olevan noin [...] miljoonaa Puolan zlotya ja tämä luku kasvoi [...] noin [...] miljoonaan Puolan zlotyyn sekä vuonna 2011 että vuonna 2012 (eli [...] prosenttia lähes 20 vuoden investointiajan kuluessa).

| (112) | Pääkohdiltaan tässä asiassa on siis kyse siitä, että komission on arvioitava samojen julkisten osakkaiden tekemiä investointipäätöksiä, jotka on tehty lyhyen ajanjakson kuluessa, jonka aikana ei ole tapahtunut ennalta arvaamattomia tapahtumia, ja jotka koskevat periaatteessa saman investointihankkeen toteuttamista. Näin ollen vuoden 2011 ja 2012 tutkimuspäivitykset eivät voi muuttaa investointipäätöstä, joka ei ollut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen päätöksentekohetkellä, järkeväksi investointipäätökseksi. Päivitykset voisivat korkeintaan osoittaa, että Puolan viranomaisten toiminta vastasi yksityisen sijoittajan käyttäytymistä, ainoastaan siinä tapauksessa, että ne osoittaisivat, että sijoittamalla lisävaroja hanke voisi tuottaa tuoton, joka olisi riittävä korvaus pääomasta, joka oli sijoitettu tai sijoitettaisiin hankkeeseen (tai joka korvaisi asianmukaisesti kyseisen pääoman, kun otetaan huomioon riski, että aiemmin saatu sääntöjenvastainen tuki olisi maksettava takaisin).

  Kaavio 3


  Pääomamenot (tuhatta Puolan zlotya) vuosien 2010, 2011 ja 2012 tutkimusten ennusteiden mukaan (vuoden 2010 reaaliarvossa ilmaistuna)

  (...) |
| --- | --- |

(112)

Pääkohdiltaan tässä asiassa on siis kyse siitä, että komission on arvioitava samojen julkisten osakkaiden tekemiä investointipäätöksiä, jotka on tehty lyhyen ajanjakson kuluessa, jonka aikana ei ole tapahtunut ennalta arvaamattomia tapahtumia, ja jotka koskevat periaatteessa saman investointihankkeen toteuttamista. Näin ollen vuoden 2011 ja 2012 tutkimuspäivitykset eivät voi muuttaa investointipäätöstä, joka ei ollut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen päätöksentekohetkellä, järkeväksi investointipäätökseksi. Päivitykset voisivat korkeintaan osoittaa, että Puolan viranomaisten toiminta vastasi yksityisen sijoittajan käyttäytymistä, ainoastaan siinä tapauksessa, että ne osoittaisivat, että sijoittamalla lisävaroja hanke voisi tuottaa tuoton, joka olisi riittävä korvaus pääomasta, joka oli sijoitettu tai sijoitettaisiin hankkeeseen (tai joka korvaisi asianmukaisesti kyseisen pääoman, kun otetaan huomioon riski, että aiemmin saatu sääntöjenvastainen tuki olisi maksettava takaisin).

Kaavio 3

Pääomamenot (tuhatta Puolan zlotya) vuosien 2010, 2011 ja 2012 tutkimusten ennusteiden mukaan (vuoden 2010 reaaliarvossa ilmaistuna)

(...)

Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen vuoden 2010 tutkimuksen perusteella

| (113) | Puolan toimittama vuoden 2010 tutkimus perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, jossa ennustetaan pääomasijoittajien vuosina 2010–2040 saamat vastaiset kassavirrat. Tutkimuksen tekoajankohtana Puola odotti, että lentoasema alkaisi palvella yleisilmailuliikennettä vuonna 2011, tilauslentoliikennettä vuonna 2013 ja halpalentoyhtiöitä vuonna 2015. Tällöin lentoaseman matkustajamäärä kasvaisi tasaisesti, eli vuonna 2013 matkustajia olisi [...], vuonna 2024 lähes [...] miljoonaa ja vuonna 2040 yhteensä 1,753 miljoonaa (kuten jäljempänä olevassa taulukossa 5 esitetään).

  Taulukko 5


  Vuoden 2010 tutkimuksessa käytetyt Gdynian lentoaseman liikennemääräennusteet (tuhatta matkustajaa)
















  Odotettu matkustajamäärien kehitys (vuoden 2010 tutkimus) |
| --- | --- |
| Vuosi | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2020 | 2024 | 2028 | 2032 | 2036 | 2040 |
| Matkustajien määrä | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 752 835 |

(113)

Puolan toimittama vuoden 2010 tutkimus perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, jossa ennustetaan pääomasijoittajien vuosina 2010–2040 saamat vastaiset kassavirrat. Tutkimuksen tekoajankohtana Puola odotti, että lentoasema alkaisi palvella yleisilmailuliikennettä vuonna 2011, tilauslentoliikennettä vuonna 2013 ja halpalentoyhtiöitä vuonna 2015. Tällöin lentoaseman matkustajamäärä kasvaisi tasaisesti, eli vuonna 2013 matkustajia olisi [...], vuonna 2024 lähes [...] miljoonaa ja vuonna 2040 yhteensä 1,753 miljoonaa (kuten jäljempänä olevassa taulukossa 5 esitetään).

Taulukko 5

Vuoden 2010 tutkimuksessa käytetyt Gdynian lentoaseman liikennemääräennusteet (tuhatta matkustajaa)

Odotettu matkustajamäärien kehitys (vuoden 2010 tutkimus)

Vuosi

2013

2014

2015

2016

2020

2024

2028

2032

2036

2040

Matkustajien määrä

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 752 835

| (114) | Vuoden 2010 tutkimuksen mukaan yhtiö olisi kannattava EBITDA:n (earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation; tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia) tasolla vuodesta 2018 alkaen. Vuosittainen diskontattu kassavirta olisi positiivinen vuodesta 2020 alkaen, kuten jäljempänä olevassa kaaviossa (kaavio 4) esitetään. Kumulatiivisesti tarkasteltuna (eli kun lasketaan vuosittain yhteen aiempien vuosien kassavirrat) diskontatun kokonaiskassavirran koko ajanjaksolta 2010–2040 odotetaan kuitenkin olevan negatiivinen (kuten kaaviossa 4 esitetään). Toisin sanoen vuodesta 2018 alkaen syntyvien positiivisten kassavirtojen odotetaan olevan niin pieniä, etteivät ne riitä kattamaan alkuvaiheen investointikausien selvästi negatiivisia kassavirtoja.

  Kaavio 4


  Diskontattu kassavirta tuhansina Puolan zlotyina (vuoden 2010 tutkimus)

  (...)







  Lähde: | Perustuu vuoden 2010 tutkimukseen. |
| --- | --- | --- |

(114)

Vuoden 2010 tutkimuksen mukaan yhtiö olisi kannattava EBITDA:n (earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation; tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia) tasolla vuodesta 2018 alkaen. Vuosittainen diskontattu kassavirta olisi positiivinen vuodesta 2020 alkaen, kuten jäljempänä olevassa kaaviossa (kaavio 4) esitetään. Kumulatiivisesti tarkasteltuna (eli kun lasketaan vuosittain yhteen aiempien vuosien kassavirrat) diskontatun kokonaiskassavirran koko ajanjaksolta 2010–2040 odotetaan kuitenkin olevan negatiivinen (kuten kaaviossa 4 esitetään). Toisin sanoen vuodesta 2018 alkaen syntyvien positiivisten kassavirtojen odotetaan olevan niin pieniä, etteivät ne riitä kattamaan alkuvaiheen investointikausien selvästi negatiivisia kassavirtoja.

Kaavio 4

Diskontattu kassavirta tuhansina Puolan zlotyina (vuoden 2010 tutkimus)

(...)

Lähde:

| (115) | Vuoden 2040 jälkeen lentoaseman pitäjän odotettiin kasvavan ikuisesti vapaan kassavirran tasaisella kasvunopeudella, joka olisi [...] prosenttia. Puola laski lentoaseman pitäjän päätearvon vuodelle 2040 tämän oletuksen mukaisesti. Diskontattu päätearvo on [...] miljoonaa Puolan zlotya. |
| --- | --- |

(115)

Vuoden 2040 jälkeen lentoaseman pitäjän odotettiin kasvavan ikuisesti vapaan kassavirran tasaisella kasvunopeudella, joka olisi [...] prosenttia. Puola laski lentoaseman pitäjän päätearvon vuodelle 2040 tämän oletuksen mukaisesti. Diskontattu päätearvo on [...] miljoonaa Puolan zlotya.

| (116) | Vuoden 2010 tutkimuksen mukaan rahoitus johtaa oman pääoman positiiviseen arvoon (47), joka on [...] miljoonaa Puolan zlotya (eli noin [...] miljoonaa euroa). Lisäksi investointihankkeen [...] prosentin sisäinen tuottoprosentti on korkeampi kuin lentoaseman pitäjän ennustettu pääomakustannus ([...] prosenttia). |
| --- | --- |

(116)

Vuoden 2010 tutkimuksen mukaan rahoitus johtaa oman pääoman positiiviseen arvoon (47), joka on [...] miljoonaa Puolan zlotya (eli noin [...] miljoonaa euroa). Lisäksi investointihankkeen [...] prosentin sisäinen tuottoprosentti on korkeampi kuin lentoaseman pitäjän ennustettu pääomakustannus ([...] prosenttia).

| (117) | Komissio toteaa, että Gdynian lentoaseman pitäjän vastaisten kassavirtojen tärkein osatekijä ovat odotetut tulot, jotka riippuvat matkustajamääristä ja lentoyhtiöiltä perittävien lentoasemamaksujen tasosta. Vuoden 2010 tutkimuksessa halpalentoyhtiöiden lennoista ja tilauslennoista saatavien tulojen (matkustaja-, laskeutumis- ja paikoitusmaksut) osuus on [80–90] prosenttia kaikista tuloista vuonna 2040 ja keskimäärin [80–90] prosenttia kaikista tuloista koko arviointikauden aikana eli vuosina 2010–2040. Komissio toteaa, että tämä on ristiriidassa Puolan toteamusten kanssa, joiden mukaan Gdynian lentoaseman toiminta täydentäisi Gdanskin lentoaseman toimintaa, koska Gdynia keskittyisi yleisilmailuliikenteen palvelemiseen. Itse asiassa halpalentoyhtiöiden lennot ja tilauslennot ovat tärkein tulolähde useimpina ennusteen kattamina vuosina, kuten edellä esitetyt tiedot osoittavat. Kuten jäljempänä selitetään tarkemmin, myös suurin osa Gdanskin lentoaseman tuloista tulee kuitenkin halpalentoyhtiöiden lennoista ja tilauslennoista (ks. johdanto-osan 121 kappale). |
| --- | --- |

(117)

Komissio toteaa, että Gdynian lentoaseman pitäjän vastaisten kassavirtojen tärkein osatekijä ovat odotetut tulot, jotka riippuvat matkustajamääristä ja lentoyhtiöiltä perittävien lentoasemamaksujen tasosta. Vuoden 2010 tutkimuksessa halpalentoyhtiöiden lennoista ja tilauslennoista saatavien tulojen (matkustaja-, laskeutumis- ja paikoitusmaksut) osuus on [80–90] prosenttia kaikista tuloista vuonna 2040 ja keskimäärin [80–90] prosenttia kaikista tuloista koko arviointikauden aikana eli vuosina 2010–2040. Komissio toteaa, että tämä on ristiriidassa Puolan toteamusten kanssa, joiden mukaan Gdynian lentoaseman toiminta täydentäisi Gdanskin lentoaseman toimintaa, koska Gdynia keskittyisi yleisilmailuliikenteen palvelemiseen. Itse asiassa halpalentoyhtiöiden lennot ja tilauslennot ovat tärkein tulolähde useimpina ennusteen kattamina vuosina, kuten edellä esitetyt tiedot osoittavat. Kuten jäljempänä selitetään tarkemmin, myös suurin osa Gdanskin lentoaseman tuloista tulee kuitenkin halpalentoyhtiöiden lennoista ja tilauslennoista (ks. johdanto-osan 121 kappale).

| (118) | Matkustajien ja lentoyhtiöiden aiheuttaman kysynnän yhteydessä komissio huomauttaa, että Gdynian lentoasemalla olisi sama vaikutusalue kuin Gdanskin lentoasemalla, joka sijaitsee vain noin 25 kilometrin päässä Gdynian lentoasemasta. Gdanskin lentoasemaa laajennettiin vuonna 2012 palvelemaan jopa 5:tä miljoonaa matkustajaa, ja lisälaajennus jopa 7 miljoonan matkustajan palvelemiseksi on suunnitteilla vuodeksi 2015. Tämä laajennusaikataulu oli jo julkistettu vuonna 2010 eli vuoden 2010 tutkimuksen tekoajankohtana (48). Lisäksi julkisesta rahoituksesta Gdanskin lentoaseman kapasiteetin laajentamiseksi 5 miljoonaan matkustajaan ilmoitettiin myös komissiolle 24 päivänä syyskuuta 2008 valtiontukiasiana nro N 472/08, ja komissio hyväksyi rahoituksen 5 päivänä helmikuuta 2009 (49). |
| --- | --- |

(118)

Matkustajien ja lentoyhtiöiden aiheuttaman kysynnän yhteydessä komissio huomauttaa, että Gdynian lentoasemalla olisi sama vaikutusalue kuin Gdanskin lentoasemalla, joka sijaitsee vain noin 25 kilometrin päässä Gdynian lentoasemasta. Gdanskin lentoasemaa laajennettiin vuonna 2012 palvelemaan jopa 5:tä miljoonaa matkustajaa, ja lisälaajennus jopa 7 miljoonan matkustajan palvelemiseksi on suunnitteilla vuodeksi 2015. Tämä laajennusaikataulu oli jo julkistettu vuonna 2010 eli vuoden 2010 tutkimuksen tekoajankohtana (48). Lisäksi julkisesta rahoituksesta Gdanskin lentoaseman kapasiteetin laajentamiseksi 5 miljoonaan matkustajaan ilmoitettiin myös komissiolle 24 päivänä syyskuuta 2008 valtiontukiasiana nro N 472/08, ja komissio hyväksyi rahoituksen 5 päivänä helmikuuta 2009 (49).

| (119) | Puola ilmoitti komissiolle, että Gdanskin lentoasemalle vuonna 2010 laaditussa yleissuunnitelmassa (50) varaudutaan kiitotien, asematasojen ja muun lentoasemainfrastruktuurin laajennukseen, jonka ansiosta Gdanskin lentoasema pystyisi tulevaisuudessa käsittelemään yli 10 miljoonaa matkustajaa vuodessa. |
| --- | --- |

(119)

Puola ilmoitti komissiolle, että Gdanskin lentoasemalle vuonna 2010 laaditussa yleissuunnitelmassa (50) varaudutaan kiitotien, asematasojen ja muun lentoasemainfrastruktuurin laajennukseen, jonka ansiosta Gdanskin lentoasema pystyisi tulevaisuudessa käsittelemään yli 10 miljoonaa matkustajaa vuodessa.

| (120) | Komissio huomauttaa lisäksi, että vuonna 2010 Gdanskin lentoasema käsitteli 2,2 miljoonaa matkustajaa (eli se käytti 45 prosenttia kapasiteetistaan, kun mukaan lasketaan rakenteilla oleva kapasiteetti). Gdanskin lentoasemalle tehdyn ennusteen mukaan käytettävissä olevasta kapasiteetista vain 50–60 prosenttia on käytössä vuoteen 2020 mennessä (51). Näissä ennusteissa ei oteta huomioon Gdynian lentoaseman toiminnan aloittamista (eli oletuksena on, että kaikki vaikutusalueen kysyntä tyydytetään Gdanskin lentoaseman palvelujen avulla). Komissio toteaa, että Gdanskin lentoasema pystyy tyydyttämään alueen kysynnän pitkään eli ainakin vuoteen 2030 asti, vaikka oletuksena olisi matkustajaliikenteen dynaaminen kasvu. |
| --- | --- |

(120)

Komissio huomauttaa lisäksi, että vuonna 2010 Gdanskin lentoasema käsitteli 2,2 miljoonaa matkustajaa (eli se käytti 45 prosenttia kapasiteetistaan, kun mukaan lasketaan rakenteilla oleva kapasiteetti). Gdanskin lentoasemalle tehdyn ennusteen mukaan käytettävissä olevasta kapasiteetista vain 50–60 prosenttia on käytössä vuoteen 2020 mennessä (51). Näissä ennusteissa ei oteta huomioon Gdynian lentoaseman toiminnan aloittamista (eli oletuksena on, että kaikki vaikutusalueen kysyntä tyydytetään Gdanskin lentoaseman palvelujen avulla). Komissio toteaa, että Gdanskin lentoasema pystyy tyydyttämään alueen kysynnän pitkään eli ainakin vuoteen 2030 asti, vaikka oletuksena olisi matkustajaliikenteen dynaaminen kasvu.

| (121) | Kuten edellä on todettu, Gdynian lentoasemalle laaditussa vuoden 2010 tutkimuksessa odotetaan, että suurin osa lentoaseman tuloista (keskimäärin [80–90] prosenttia koko ajanjaksona 2012–2040) tulee halpa- ja tilauslentoyhtiöiltä. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että myös Gdanskin lentoasema palvelee pääasiassa halpa- ja tilauslentoyhtiöiden liikennettä. Vuonna 2010 halpalentoyhtiöiden lentojen ja tilauslentojen osuus oli 72 prosenttia kaikista Gdanskin lentoaseman käsittelemistä matkustajista (52). |
| --- | --- |

(121)

Kuten edellä on todettu, Gdynian lentoasemalle laaditussa vuoden 2010 tutkimuksessa odotetaan, että suurin osa lentoaseman tuloista (keskimäärin [80–90] prosenttia koko ajanjaksona 2012–2040) tulee halpa- ja tilauslentoyhtiöiltä. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että myös Gdanskin lentoasema palvelee pääasiassa halpa- ja tilauslentoyhtiöiden liikennettä. Vuonna 2010 halpalentoyhtiöiden lentojen ja tilauslentojen osuus oli 72 prosenttia kaikista Gdanskin lentoaseman käsittelemistä matkustajista (52).

| (122) | Kun otetaan huomioon, että aivan lähellä Gdynian lentoasemaa sijaitsee toinen asemansa vakiinnuttanut ja ruuhkaton lentoasema, jolla on samanlainen liiketoimintamalli ja pitkällä aikavälillä merkittävästi ylimääräistä kapasiteettia, komissio katsoo, että Gdynian lentoaseman pitäjän kyky houkutella liikennettä ja matkustajia riippuu pitkälti lentoyhtiöille tarjottavien lentoasemamaksujen tasosta, erityisesti lähimpien kilpailijoiden maksuihin verrattuna. |
| --- | --- |

(122)

Kun otetaan huomioon, että aivan lähellä Gdynian lentoasemaa sijaitsee toinen asemansa vakiinnuttanut ja ruuhkaton lentoasema, jolla on samanlainen liiketoimintamalli ja pitkällä aikavälillä merkittävästi ylimääräistä kapasiteettia, komissio katsoo, että Gdynian lentoaseman pitäjän kyky houkutella liikennettä ja matkustajia riippuu pitkälti lentoyhtiöille tarjottavien lentoasemamaksujen tasosta, erityisesti lähimpien kilpailijoiden maksuihin verrattuna.

| (123) | Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että vuoden 2010 tutkimuksessa ennakoitu matkustajamaksu on tilauslennoille ja halpalentoyhtiöiden lennoille 25 Puolan zlotya/matkustaja (6,25 euroa) vuoteen 2014 asti ja 40 Puolan zlotya/matkustaja (10 euroa) vuodesta 2015 alkaen (vuoteen 2040 asti). Laskeutumismaksuksi saman luokan lennoille asetettiin 25 Puolan zlotya/tonni (6,25 euroa) koko ajanjakson ajaksi (keskimääräisen suurimman sallitun lentoonlähtöpainon oletettiin olevan 70 tonnia), kun taas paikoitusmaksun arvioitiin olevan 4 Puolan zlotya/24 h/tonni (1,0 euroa) (kun keskimääräinen suurin sallittu lentoonlähtöpaino on 70 tonnia). Vuoden 2010 tutkimuksen mukaan hinnat asetettiin tasolle, joka vastasi muiden alueellisten lentoasemien hintatasoa tutkimuksen tekoajankohtana. Gdynian lentoaseman hinnat asetettiin myös olettaen, ettei Gdanskin lentoasema kilpaile Gdynian lentoaseman kanssa. |
| --- | --- |

(123)

Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että vuoden 2010 tutkimuksessa ennakoitu matkustajamaksu on tilauslennoille ja halpalentoyhtiöiden lennoille 25 Puolan zlotya/matkustaja (6,25 euroa) vuoteen 2014 asti ja 40 Puolan zlotya/matkustaja (10 euroa) vuodesta 2015 alkaen (vuoteen 2040 asti). Laskeutumismaksuksi saman luokan lennoille asetettiin 25 Puolan zlotya/tonni (6,25 euroa) koko ajanjakson ajaksi (keskimääräisen suurimman sallitun lentoonlähtöpainon oletettiin olevan 70 tonnia), kun taas paikoitusmaksun arvioitiin olevan 4 Puolan zlotya/24 h/tonni (1,0 euroa) (kun keskimääräinen suurin sallittu lentoonlähtöpaino on 70 tonnia). Vuoden 2010 tutkimuksen mukaan hinnat asetettiin tasolle, joka vastasi muiden alueellisten lentoasemien hintatasoa tutkimuksen tekoajankohtana. Gdynian lentoaseman hinnat asetettiin myös olettaen, ettei Gdanskin lentoasema kilpaile Gdynian lentoaseman kanssa.

| (124) | Komissio toteaa myös, että Gdanskin lentoaseman 31 päivästä joulukuuta 2008 alkaen noudattamassa hinnastossa vakiomatkustajamaksu on 48 Puolan zlotya/matkustaja (12,0 euroa), vakiolaskeutumismaksu yli kaksi tonnia painavalle lentoalukselle (myös kaikille tilaus- ja halpalentokoneille) 25 Puolan zlotya/tonni (6,25 euroa) ja paikoitusmaksu 4,5 Puolan zlotya/24 h/tonni (1,25 euroa). |
| --- | --- |

(124)

Komissio toteaa myös, että Gdanskin lentoaseman 31 päivästä joulukuuta 2008 alkaen noudattamassa hinnastossa vakiomatkustajamaksu on 48 Puolan zlotya/matkustaja (12,0 euroa), vakiolaskeutumismaksu yli kaksi tonnia painavalle lentoalukselle (myös kaikille tilaus- ja halpalentokoneille) 25 Puolan zlotya/tonni (6,25 euroa) ja paikoitusmaksu 4,5 Puolan zlotya/24 h/tonni (1,25 euroa).

| (125) | Komissio toteaa kuitenkin, että Gdanskin lentoaseman hinnasto käsittää myös erilaisia alennuksia ja hyvityksiä, jotka koskevat muun muassa halpalentoyhtiöiden lentoja. Gdanskin lentoasema tarjoaa 24 Puolan zlotyn/matkustaja (6 euroa) alennetun matkustajamaksun kaikille uusille yhteyksille (1 päivästä tammikuuta 2004 lähtien) ja kaikille lentovuorojen tihennyksille, kun lentokoneen suurin sallittu lentoonlähtöpaino on 50–100 tonnia (esimerkiksi Airbus A320- ja Boeing 737 -koneet ja muut halpalentoyhtiöiden käyttämät lentokoneet). Myös tällaisilta yhteyksiltä perittävää laskeutumismaksua alennetaan 50 prosenttia (eli maksu on 12,5 Puolan zlotya/tonni). Paikoitusmaksua ei peritä ollenkaan, jos yhteydellä on vuoroja vähintään kuusi viikossa. Lisäksi vakiomatkustajamaksusta vähennetään lähtevien matkustajien osalta ensin 23 Puolan zlotya kaikilla kotimaan reittilennoilla. Tämän jälkeen sovelletaan asianmukaista alennusta. Komissio katsoo, että ottaen huomioon Gdanskin lentoasemalla myönnettävät alennukset ja hyvitykset Gdynian lentoaseman ennakoidut keskimääräiset lentoasemamaksut olivat merkittävästi korkeampia kuin asemansa vakiinnuttaneella naapurilentoasemalla perittävät maksut. |
| --- | --- |

(125)

Komissio toteaa kuitenkin, että Gdanskin lentoaseman hinnasto käsittää myös erilaisia alennuksia ja hyvityksiä, jotka koskevat muun muassa halpalentoyhtiöiden lentoja. Gdanskin lentoasema tarjoaa 24 Puolan zlotyn/matkustaja (6 euroa) alennetun matkustajamaksun kaikille uusille yhteyksille (1 päivästä tammikuuta 2004 lähtien) ja kaikille lentovuorojen tihennyksille, kun lentokoneen suurin sallittu lentoonlähtöpaino on 50–100 tonnia (esimerkiksi Airbus A320- ja Boeing 737 -koneet ja muut halpalentoyhtiöiden käyttämät lentokoneet). Myös tällaisilta yhteyksiltä perittävää laskeutumismaksua alennetaan 50 prosenttia (eli maksu on 12,5 Puolan zlotya/tonni). Paikoitusmaksua ei peritä ollenkaan, jos yhteydellä on vuoroja vähintään kuusi viikossa. Lisäksi vakiomatkustajamaksusta vähennetään lähtevien matkustajien osalta ensin 23 Puolan zlotya kaikilla kotimaan reittilennoilla. Tämän jälkeen sovelletaan asianmukaista alennusta. Komissio katsoo, että ottaen huomioon Gdanskin lentoasemalla myönnettävät alennukset ja hyvitykset Gdynian lentoaseman ennakoidut keskimääräiset lentoasemamaksut olivat merkittävästi korkeampia kuin asemansa vakiinnuttaneella naapurilentoasemalla perittävät maksut.

| (126) | Soveltamalla kyseisiä lentoasemamaksuja Gdynian lentoasema ei pysty uutena toimijana houkuttelemaan merkittävästi liikennettä, kun samalla vaikutusalueella on asemansa vakiinnuttanut lentoasema, jolla on ylimääräistä kapasiteettia ja joka soveltaa alhaisempia nettomaksuja uusiin yhteyksiin ja vuorojaan tihentäviin olemassa oleviin yhteyksiin. Komissio toteaa myös, että Gdanskin lentoaseman hinnaston mukaan alennettuja maksuja sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2028 asti. Koska vuoden 2010 tutkimuksessa (joka perustuu lentoaseman pitäjän silloiseen liiketoimintasuunnitelmaan) pidetään lentoasemamaksuja lentoaseman pitäjän päätulonlähteenä, komissio katsoo tämän ratkaisun todistavan, ettei vuoden 2010 tutkimus ole riittävän luotettava ja uskottava osoittamaan, että yksityinen sijoittaja olisi toteuttanut kyseisen investointihankkeen. |
| --- | --- |

(126)

Soveltamalla kyseisiä lentoasemamaksuja Gdynian lentoasema ei pysty uutena toimijana houkuttelemaan merkittävästi liikennettä, kun samalla vaikutusalueella on asemansa vakiinnuttanut lentoasema, jolla on ylimääräistä kapasiteettia ja joka soveltaa alhaisempia nettomaksuja uusiin yhteyksiin ja vuorojaan tihentäviin olemassa oleviin yhteyksiin. Komissio toteaa myös, että Gdanskin lentoaseman hinnaston mukaan alennettuja maksuja sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2028 asti. Koska vuoden 2010 tutkimuksessa (joka perustuu lentoaseman pitäjän silloiseen liiketoimintasuunnitelmaan) pidetään lentoasemamaksuja lentoaseman pitäjän päätulonlähteenä, komissio katsoo tämän ratkaisun todistavan, ettei vuoden 2010 tutkimus ole riittävän luotettava ja uskottava osoittamaan, että yksityinen sijoittaja olisi toteuttanut kyseisen investointihankkeen.

| (127) | Kun otetaan huomioon, että sekä Gdynian lentoasema että Gdanskin lentoasema keskittyisivät pääasiassa halpa- ja tilauslentoyhtiöiden palvelemiseen, että Gdanskin lentoasema ei käytä koko kapasiteettiaan, että todelliset maksut ovat alhaisempia kuin Gdynian liiketoimintasuunnitelmassa oletetut maksut ja että lentoasemat sijaitsevat hyvin lähellä toisiaan, komissio katsoo vääräksi myös sen olettamuksen, ettei näiden kahden lentoaseman välillä olisi hintakilpailua. |
| --- | --- |

(127)

Kun otetaan huomioon, että sekä Gdynian lentoasema että Gdanskin lentoasema keskittyisivät pääasiassa halpa- ja tilauslentoyhtiöiden palvelemiseen, että Gdanskin lentoasema ei käytä koko kapasiteettiaan, että todelliset maksut ovat alhaisempia kuin Gdynian liiketoimintasuunnitelmassa oletetut maksut ja että lentoasemat sijaitsevat hyvin lähellä toisiaan, komissio katsoo vääräksi myös sen olettamuksen, ettei näiden kahden lentoaseman välillä olisi hintakilpailua.

| (128) | Lisäksi komissio toteaa, että vuoden 2010 tutkimuksen tekoajankohtana Bydgoszczin lentoaseman (joka sijaitsee 196 kilometrin eli 2 tunnin ja 19 minuutin automatkan päässä Gdynian lentoasemasta) ja Szczecinin lentoaseman (joka sijaitsee 296 kilometrin eli 4 tunnin ja 24 minuutin automatkan päässä Gdynian lentoasemasta) eli toiseksi ja kolmanneksi lähimpänä Puolassa sijaitsevien alueellisten lentoasemien perimät nettomaksut (vakiomaksut, joista on vähennetty sovellettavat alennukset) olivat merkittävästi alhaisempia (53). |
| --- | --- |

(128)

Lisäksi komissio toteaa, että vuoden 2010 tutkimuksen tekoajankohtana Bydgoszczin lentoaseman (joka sijaitsee 196 kilometrin eli 2 tunnin ja 19 minuutin automatkan päässä Gdynian lentoasemasta) ja Szczecinin lentoaseman (joka sijaitsee 296 kilometrin eli 4 tunnin ja 24 minuutin automatkan päässä Gdynian lentoasemasta) eli toiseksi ja kolmanneksi lähimpänä Puolassa sijaitsevien alueellisten lentoasemien perimät nettomaksut (vakiomaksut, joista on vähennetty sovellettavat alennukset) olivat merkittävästi alhaisempia (53).

| (129) | Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon toisen ruuhkattoman ja samanlaista liiketoimintamallia toteuttavan lentoaseman läheisyyden komissio katsoo, että vuoden 2010 tutkimuksessa ennakoidut lentoasemamaksut, jotka ovat korkeampia kuin Gdanskin lentoaseman ja muiden lähellä sijaitsevien alueellisten lentoasemien perimät maksut, ovat epärealistisia. Lisäksi ottaen huomioon Gdynian lentoaseman kilpailutilanteen komissio katsoo, että vuoden 2010 tutkimuksen liikennemääräennusteet perustuvat epärealistisiin oletuksiin. |
| --- | --- |

(129)

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon toisen ruuhkattoman ja samanlaista liiketoimintamallia toteuttavan lentoaseman läheisyyden komissio katsoo, että vuoden 2010 tutkimuksessa ennakoidut lentoasemamaksut, jotka ovat korkeampia kuin Gdanskin lentoaseman ja muiden lähellä sijaitsevien alueellisten lentoasemien perimät maksut, ovat epärealistisia. Lisäksi ottaen huomioon Gdynian lentoaseman kilpailutilanteen komissio katsoo, että vuoden 2010 tutkimuksen liikennemääräennusteet perustuvat epärealistisiin oletuksiin.

| (130) | On myös pantava merkille, ettei vuoden 2010 tutkimus käsittänyt herkkyysanalyysia eikä mitään arviota lopputuloksen todennäköisyyksistä (kuten parhaimman mahdollisen tilanteen, pahimman mahdollisen tilanteen ja perustilanteen skenaarioita). Komissio toteaa tämän vuoksi, että vuoden 2010 tutkimuksessa esitettävä skenaario näyttää perustuvan liian optimistisiin matkustajaliikenteen kehitystä ja maksujen tasoa koskeviin oletuksiin. |
| --- | --- |

(130)

On myös pantava merkille, ettei vuoden 2010 tutkimus käsittänyt herkkyysanalyysia eikä mitään arviota lopputuloksen todennäköisyyksistä (kuten parhaimman mahdollisen tilanteen, pahimman mahdollisen tilanteen ja perustilanteen skenaarioita). Komissio toteaa tämän vuoksi, että vuoden 2010 tutkimuksessa esitettävä skenaario näyttää perustuvan liian optimistisiin matkustajaliikenteen kehitystä ja maksujen tasoa koskeviin oletuksiin.

| (131) | Komissio toteaa, että vain [...] prosentinkin vähennys halpalentoyhtiöiden liikenteeseen ja tilauslentoliikenteeseen liittyvistä matkustajamaksuista saatuihin vuotuisiin tuloihin (ennustejaksolla 2010–2040) johtaa julkisten osakkaiden oman pääoman negatiiviseen arvoon. Tällainen tulojen supistuminen voisi tapahtua, jos maksut ovat alhaisempia ja/tai liikenne vähäisempää kuin on oletettu. Tässä suhteessa on syytä panna merkille, että vuoden 2010 tutkimukseen käytetyssä liiketoimintasuunnitelmassa esitettävät lentoasemamaksut ovat jo [...] prosenttia korkeampia kuin Gdanskin lentoaseman perimät maksut (54). Tässä tilanteessa on hyvin epätodennäköistä, että Gdynian lentoasema pystyisi houkuttelemaan liikennettä myöntämättä merkittäviä alennuksia liiketoimintasuunnitelmassa esitettävään 40 Puolan zlotyn (10 euron) maksuun. Nettonykyarvon suuri herkkyys näennäisen vähäiselle lentoasemamaksujen alenemiselle (joka perustuu realistisiin oletuksiin) antaa merkittävää aihetta epäillä alkuperäisen liiketoimintasuunnitelman uskottavuutta. |
| --- | --- |

(131)

Komissio toteaa, että vain [...] prosentinkin vähennys halpalentoyhtiöiden liikenteeseen ja tilauslentoliikenteeseen liittyvistä matkustajamaksuista saatuihin vuotuisiin tuloihin (ennustejaksolla 2010–2040) johtaa julkisten osakkaiden oman pääoman negatiiviseen arvoon. Tällainen tulojen supistuminen voisi tapahtua, jos maksut ovat alhaisempia ja/tai liikenne vähäisempää kuin on oletettu. Tässä suhteessa on syytä panna merkille, että vuoden 2010 tutkimukseen käytetyssä liiketoimintasuunnitelmassa esitettävät lentoasemamaksut ovat jo [...] prosenttia korkeampia kuin Gdanskin lentoaseman perimät maksut (54). Tässä tilanteessa on hyvin epätodennäköistä, että Gdynian lentoasema pystyisi houkuttelemaan liikennettä myöntämättä merkittäviä alennuksia liiketoimintasuunnitelmassa esitettävään 40 Puolan zlotyn (10 euron) maksuun. Nettonykyarvon suuri herkkyys näennäisen vähäiselle lentoasemamaksujen alenemiselle (joka perustuu realistisiin oletuksiin) antaa merkittävää aihetta epäillä alkuperäisen liiketoimintasuunnitelman uskottavuutta.

| (132) | Vaikka vuoden 2010 tutkimus perustui tekoajankohtana saatavilla oleviin liikennemääräennusteisiin eikä jälkikäteen käytettävissä olevia tietoja pitäisi käyttää tutkimuksen suoraan arviointiin, komissio panee silti merkille, missä määrin ennusteet olivat ylioptimistisia. Itse asiassa vuoden 2010 ja vuoden 2012 liikennemääräennusteiden vertailu osoittaa, että niiden välillä on merkittäviä eroja. Hankkeen aloittamisen lykkäämisen lisäksi ”positiivisen EBITDA:n” kauden ajan liikennemääräennusteita alennettiin [...]–[...] prosenttia jokaisen vuoden osalta. Näin merkittävä korjaus vain kahden vuoden jälkeen ja ilman merkittävää olosuhteiden muutosta merkitsee hyödyllistä alkuperäisten oletusten järkevyyden tarkistamista. Korjaus osoittaa myös, että komission tekemät herkkyystarkistukset (jotka ovat korjaukseen verrattuna vähäisiä) ovat erityisen paljonpuhuvia hankkeen kannattavuutta tukevien oletusten epärealistisuuden osalta.

  Taulukko 6


  Vuoden 2010 tutkimuksessa ja vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä käytettyjen liikennemääräennusteiden vertailu | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Matkustajien kok.määrä - 2010 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Matkustajien kok.määrä - 2012 | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ero(%) | | –53 | –69 | –55 | –38 | –36 | –29 | –27 | –25 |
| | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 |
| Matkustajien kok.määrä - 2010 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 343 234 |
| Matkustajien kok.määrä - 2012 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 083 746 |
| Ero (%) | –23 | –21 | –19 | –17 | –17 | –18 | –18 | –19 | –19 |

(132)

Vaikka vuoden 2010 tutkimus perustui tekoajankohtana saatavilla oleviin liikennemääräennusteisiin eikä jälkikäteen käytettävissä olevia tietoja pitäisi käyttää tutkimuksen suoraan arviointiin, komissio panee silti merkille, missä määrin ennusteet olivat ylioptimistisia. Itse asiassa vuoden 2010 ja vuoden 2012 liikennemääräennusteiden vertailu osoittaa, että niiden välillä on merkittäviä eroja. Hankkeen aloittamisen lykkäämisen lisäksi ”positiivisen EBITDA:n” kauden ajan liikennemääräennusteita alennettiin [...]–[...] prosenttia jokaisen vuoden osalta. Näin merkittävä korjaus vain kahden vuoden jälkeen ja ilman merkittävää olosuhteiden muutosta merkitsee hyödyllistä alkuperäisten oletusten järkevyyden tarkistamista. Korjaus osoittaa myös, että komission tekemät herkkyystarkistukset (jotka ovat korjaukseen verrattuna vähäisiä) ovat erityisen paljonpuhuvia hankkeen kannattavuutta tukevien oletusten epärealistisuuden osalta.

Taulukko 6

Vuoden 2010 tutkimuksessa ja vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä käytettyjen liikennemääräennusteiden vertailu

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Matkustajien kok.määrä - 2010

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Matkustajien kok.määrä - 2012

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ero(%)

–53

–69

–55

–38

–36

–29

–27

–25

2022

2023

2024

2025

2026

2027

2028

2029

2030

Matkustajien kok.määrä - 2010

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 343 234

Matkustajien kok.määrä - 2012

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 083 746

Ero (%)

–23

–21

–19

–17

–17

–18

–18

–19

–19

| (133) | Lisäherkkyystestit viittaavat siihen, että hankkeesta tulisi kannattamaton, jos kokonaistulot olisivat vuosittain vain [...] prosenttia pienemmät koko ennustejakson ajan tai jos tulot olisivat [...] prosenttia pienemmät ja toimintakustannukset [...] prosenttia suuremmat. Hankkeen kannattavuus on siis erittäin herkkä perusoletusten vähäisille muutoksille. Komissio katsoo, että tällaiset muutokset ovat vähäisiä peräkkäisiin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeihin tehtyihin muutoksiin verrattuna. |
| --- | --- |

(133)

Lisäherkkyystestit viittaavat siihen, että hankkeesta tulisi kannattamaton, jos kokonaistulot olisivat vuosittain vain [...] prosenttia pienemmät koko ennustejakson ajan tai jos tulot olisivat [...] prosenttia pienemmät ja toimintakustannukset [...] prosenttia suuremmat. Hankkeen kannattavuus on siis erittäin herkkä perusoletusten vähäisille muutoksille. Komissio katsoo, että tällaiset muutokset ovat vähäisiä peräkkäisiin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeihin tehtyihin muutoksiin verrattuna.

| (134) | Komission tekemät herkkyystarkistukset vaikuttavat sitäkin perustellummilta, kun otetaan huomioon, että alle vuoden kuluttua vuoden 2010 tutkimuksesta Puolan viranomaiset saivat päivitetyn analyysin, joka osoitti, että hankkeen nettonykyarvo olisi merkittävästi pienempi eli vain [...] miljoonaa Puolan zlotya (noin [...] euroa). Hankkeen nettonykyarvoa pienennettiin toukokuussa 2011 tästä syystä [...] prosenttia alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna. |
| --- | --- |

(134)

Komission tekemät herkkyystarkistukset vaikuttavat sitäkin perustellummilta, kun otetaan huomioon, että alle vuoden kuluttua vuoden 2010 tutkimuksesta Puolan viranomaiset saivat päivitetyn analyysin, joka osoitti, että hankkeen nettonykyarvo olisi merkittävästi pienempi eli vain [...] miljoonaa Puolan zlotya (noin [...] euroa). Hankkeen nettonykyarvoa pienennettiin toukokuussa 2011 tästä syystä [...] prosenttia alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna.

| (135) | Komissio huomauttaa lisäksi, että vuoden 2010 tutkimuksen positiiviset tulokset riippuvat myös suurelta osin hankkeen päätearvosta liiketoimintasuunnitelman kattaman ajanjakson lopussa (eli vuonna 2040). Itse asiassa yhtiön diskontattu kassavirta ajanjaksolta 2010–2040 on negatiivinen eli (-[...]) miljoonaa Puolan zlotya. Diskontattu päätearvo 30 päivänä kesäkuuta 2010 on [...] miljoonaa Puolan zlotya. |
| --- | --- |

(135)

Komissio huomauttaa lisäksi, että vuoden 2010 tutkimuksen positiiviset tulokset riippuvat myös suurelta osin hankkeen päätearvosta liiketoimintasuunnitelman kattaman ajanjakson lopussa (eli vuonna 2040). Itse asiassa yhtiön diskontattu kassavirta ajanjaksolta 2010–2040 on negatiivinen eli (-[...]) miljoonaa Puolan zlotya. Diskontattu päätearvo 30 päivänä kesäkuuta 2010 on [...] miljoonaa Puolan zlotya.

| (136) | Päätearvo perustuu oletukseen, että hankkeen kassavirran vuosittainen kasvu vuoden 2040 jälkeen olisi [...] prosenttia. Vakiokäytännön mukaan yrityksen kasvunopeuden ei pitäisi olla suurempi kuin sen talouden kasvunopeus, jossa yritys toimii (BKT:n kasvuna ilmaistuna). Itse asiassa päätearvo lasketaan ajankohtana, jona yrityksen odotetaan olevan täysin kehittynyt ja jolloin yrityksen nopean kasvun vaihe on jo ohi. Koska talouden odotetaan käsittävän nopeasti kasvavia yrityksiä ja tasaisesti kasvavia yrityksiä, täysin kehittyneiden yritysten kasvunopeuden odotetaan siksi olevan pienempi kuin koko talouden keskimääräinen kasvunopeus. Puola ei ilmoittanut huomautuksissaan, minkä perusteella se valitsi pitkän aikavälin kasvuksi [...] prosenttia, mutta selitti, että kyse on nimellisestä kasvusta. Komissio totesi Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) saatavissa olevien tietojen perusteella, että vuoden 2010 alussa käytettävissä olleet Puolan reaalisen BKT:n kasvun ennusteet osoittivat, että Puolan talouden nimellinen kasvu vaihtelisi vuodelle 2011 ennustetusta 5,6 prosentista vuodelle 2015 ennustettuun 6,6 prosenttiin. Kun inflaatio olisi suunnilleen 2,5 prosenttia, reaalisen BKT:n voitaisiin odottaa kasvavan 4 prosenttia. Näin ollen [...] prosentin nimellisen kasvun valitsemista Gdynian lentoaseman kasvunopeudeksi voitaisiin ensi näkemältä pitää kyseisenä ajankohtana käytettävissä olevien tietojen ja sen vakiokäytännön mukaisena, että valitaan talouden kasvunopeutta pienempi kasvunopeus. Valitsemalla inflaatiota (jonka vauhdiksi huhtikuussa 2010 arvioitiin 2,5 prosenttia) suurempi pitkän aikavälin kasvunopeus liiketoimintasuunnitelmassa kuitenkin oletettiin, että lentoaseman kasvu jatkuisi joka vuosi myös vuoden 2040 jälkeen.

  Taulukko 7


  IMF:ltä huhtikuussa 2010 saatavissa olleet BKT:tä ja inflaatiota koskevat tiedot ja ennusteet | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % BKT:n kasvu (kiinteät hinnat) | 1,70 | 2,70 | 3,20 | 3,90 | 4,00 | 4,00 | 4,00 |
| % BKT:n kasvu (käyvät hinnat) | 5,50 | 4,40 | 5,60 | 6,20 | 6,60 | 6,50 | 6,60 |
| % Inflaatio | 4,20 | 3,50 | 2,30 | 2,40 | 2,50 | 2,50 | 2,50 |
| Lähde: | Kansainvälinen valuuttarahasto, World Economic Outlook Database, huhtikuu 2010 (ladattu osoitteesta http://www.imf.org/external/data.htm). |

(136)

Päätearvo perustuu oletukseen, että hankkeen kassavirran vuosittainen kasvu vuoden 2040 jälkeen olisi [...] prosenttia. Vakiokäytännön mukaan yrityksen kasvunopeuden ei pitäisi olla suurempi kuin sen talouden kasvunopeus, jossa yritys toimii (BKT:n kasvuna ilmaistuna). Itse asiassa päätearvo lasketaan ajankohtana, jona yrityksen odotetaan olevan täysin kehittynyt ja jolloin yrityksen nopean kasvun vaihe on jo ohi. Koska talouden odotetaan käsittävän nopeasti kasvavia yrityksiä ja tasaisesti kasvavia yrityksiä, täysin kehittyneiden yritysten kasvunopeuden odotetaan siksi olevan pienempi kuin koko talouden keskimääräinen kasvunopeus. Puola ei ilmoittanut huomautuksissaan, minkä perusteella se valitsi pitkän aikavälin kasvuksi [...] prosenttia, mutta selitti, että kyse on nimellisestä kasvusta. Komissio totesi Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) saatavissa olevien tietojen perusteella, että vuoden 2010 alussa käytettävissä olleet Puolan reaalisen BKT:n kasvun ennusteet osoittivat, että Puolan talouden nimellinen kasvu vaihtelisi vuodelle 2011 ennustetusta 5,6 prosentista vuodelle 2015 ennustettuun 6,6 prosenttiin. Kun inflaatio olisi suunnilleen 2,5 prosenttia, reaalisen BKT:n voitaisiin odottaa kasvavan 4 prosenttia. Näin ollen [...] prosentin nimellisen kasvun valitsemista Gdynian lentoaseman kasvunopeudeksi voitaisiin ensi näkemältä pitää kyseisenä ajankohtana käytettävissä olevien tietojen ja sen vakiokäytännön mukaisena, että valitaan talouden kasvunopeutta pienempi kasvunopeus. Valitsemalla inflaatiota (jonka vauhdiksi huhtikuussa 2010 arvioitiin 2,5 prosenttia) suurempi pitkän aikavälin kasvunopeus liiketoimintasuunnitelmassa kuitenkin oletettiin, että lentoaseman kasvu jatkuisi joka vuosi myös vuoden 2040 jälkeen.

Taulukko 7

IMF:ltä huhtikuussa 2010 saatavissa olleet BKT:tä ja inflaatiota koskevat tiedot ja ennusteet

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

% BKT:n kasvu (kiinteät hinnat)

1,70

2,70

3,20

3,90

4,00

4,00

4,00

% BKT:n kasvu (käyvät hinnat)

5,50

4,40

5,60

6,20

6,60

6,50

6,60

% Inflaatio

4,20

3,50

2,30

2,40

2,50

2,50

2,50

Lähde:

Kansainvälinen valuuttarahasto, World Economic Outlook Database, huhtikuu 2010 (ladattu osoitteesta http://www.imf.org/external/data.htm).

| (137) | Lisäksi komissio toteaa, että tässä tapauksessa, kun otetaan huomioon erityisen pitkä ennustejakso ja sen päivän kaukaisuus, jota varten päätearvo laskettiin, asianmukaisimman kasvunopeuden määrittäminen on erityisen monimutkaista ja epävarmuus sitäkin suurempi. Itse asiassa BKT:n kasvuennusteita laaditaan harvoin viittä vuotta pidemmäksi ajanjaksoksi, kun taas tässä tapauksessa mallilla oli ennustettava lentoasemalle 30 toimintavuoden jälkeinen perusteltu kasvunopeus. Tämä osoittaa, että järkevästi toimiva sijoittaja olisi tehnyt herkkyystestejä. |
| --- | --- |

(137)

Lisäksi komissio toteaa, että tässä tapauksessa, kun otetaan huomioon erityisen pitkä ennustejakso ja sen päivän kaukaisuus, jota varten päätearvo laskettiin, asianmukaisimman kasvunopeuden määrittäminen on erityisen monimutkaista ja epävarmuus sitäkin suurempi. Itse asiassa BKT:n kasvuennusteita laaditaan harvoin viittä vuotta pidemmäksi ajanjaksoksi, kun taas tässä tapauksessa mallilla oli ennustettava lentoasemalle 30 toimintavuoden jälkeinen perusteltu kasvunopeus. Tämä osoittaa, että järkevästi toimiva sijoittaja olisi tehnyt herkkyystestejä.

| (138) | Tässä suhteessa on syytä panna merkille, että alkuperäisen liiketoimintasuunnitelman myöhemmissä päivityksissä tasaisen kasvun nopeutta vähennettiin [...] prosentista [...] prosenttiin. Puola ei kuitenkaan ole antanut selkeää selitystä vähennykselle. Päätearvo on paitsi oletetun jatkuvan tasaisen kasvunopeuden funktio myös tasaisen kasvun ajalta odotettujen ennustettujen tuottojen funktio. Komissio teki herkkyystestejä, jotka vahvistivat, että vuoden 2010 tutkimuksen päätelmä on erittäin herkkä perusolettamusten pienille ja realistisille muutoksille. Ensinnäkin tasaisen kasvun nopeus, jolla vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelma johtaa negatiiviseen nettonykyarvoon on noin [...] prosenttia. Jos kuitenkin oletetaan, että tulot ovat vain [...] prosenttia ennustettua pienemmät, tasaisen kasvun nopeus, jolla hankkeesta tulee kannattamaton, on [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(138)

Tässä suhteessa on syytä panna merkille, että alkuperäisen liiketoimintasuunnitelman myöhemmissä päivityksissä tasaisen kasvun nopeutta vähennettiin [...] prosentista [...] prosenttiin. Puola ei kuitenkaan ole antanut selkeää selitystä vähennykselle. Päätearvo on paitsi oletetun jatkuvan tasaisen kasvunopeuden funktio myös tasaisen kasvun ajalta odotettujen ennustettujen tuottojen funktio. Komissio teki herkkyystestejä, jotka vahvistivat, että vuoden 2010 tutkimuksen päätelmä on erittäin herkkä perusolettamusten pienille ja realistisille muutoksille. Ensinnäkin tasaisen kasvun nopeus, jolla vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelma johtaa negatiiviseen nettonykyarvoon on noin [...] prosenttia. Jos kuitenkin oletetaan, että tulot ovat vain [...] prosenttia ennustettua pienemmät, tasaisen kasvun nopeus, jolla hankkeesta tulee kannattamaton, on [...] prosenttia.

| (139) | Tässä tapauksessa päätearvon laskemiseen käytetty tasaisen kasvun malli edellyttää myös oletusten tekemistä siitä ajankohdasta, jolloin yritys alkaa kasvaa tasaisella nopeudella, jota se kykenee pitämään yllä jatkuvasti. Vuoden 2010 tutkimuksessa täksi ajankohdaksi oli määritelty vuosi 2040, jolloin ennustejakso oli 30 vuotta (2010–2040). Vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä ennustejakso lyhennettiin 18 vuodeksi (2012–2030), joten päätearvo laskettiin vuodelle 2030. Jos samaa ajanjaksoa sovelletaan vuoden 2010 tutkimukseen, nettonykyarvosta tulee negatiivinen. |
| --- | --- |

(139)

Tässä tapauksessa päätearvon laskemiseen käytetty tasaisen kasvun malli edellyttää myös oletusten tekemistä siitä ajankohdasta, jolloin yritys alkaa kasvaa tasaisella nopeudella, jota se kykenee pitämään yllä jatkuvasti. Vuoden 2010 tutkimuksessa täksi ajankohdaksi oli määritelty vuosi 2040, jolloin ennustejakso oli 30 vuotta (2010–2040). Vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä ennustejakso lyhennettiin 18 vuodeksi (2012–2030), joten päätearvo laskettiin vuodelle 2030. Jos samaa ajanjaksoa sovelletaan vuoden 2010 tutkimukseen, nettonykyarvosta tulee negatiivinen.

| (140) | Komissio toteaa myös, että vuoden 2012 tutkimuksessa mainitaan erityisesti, että järkevästi toimiva sijoittaja olisi ottanut huomioon sen, että hankkeesta tulee kannattava vasta erityisen pitkän ajanjakson jälkeen. (Ks. vuoden 2012 tutkimuksen kohta 4.10.1.2, jossa todetaan, että ”nettonykyarvon positiivinen tulos osoittaa, että Gdynia-Kosakowon lentoasemaan sijoittaminen voi olla mielenkiintoinen toimi potentiaalisille sijoittajille. Ennen päätösten tekemistä sijoittajien on kuitenkin otettava huomioon myös infrastruktuuri-investointihankkeille tyypillinen pitkä sijoitushorisontti.”) |
| --- | --- |

(140)

Komissio toteaa myös, että vuoden 2012 tutkimuksessa mainitaan erityisesti, että järkevästi toimiva sijoittaja olisi ottanut huomioon sen, että hankkeesta tulee kannattava vasta erityisen pitkän ajanjakson jälkeen. (Ks. vuoden 2012 tutkimuksen kohta 4.10.1.2, jossa todetaan, että ”nettonykyarvon positiivinen tulos osoittaa, että Gdynia-Kosakowon lentoasemaan sijoittaminen voi olla mielenkiintoinen toimi potentiaalisille sijoittajille. Ennen päätösten tekemistä sijoittajien on kuitenkin otettava huomioon myös infrastruktuuri-investointihankkeille tyypillinen pitkä sijoitushorisontti.”)

| (141) | Komissio toteaa, että vuonna 2010, jolloin ensimmäinen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi tehtiin, liiketoimintasuunnitelmassa ja nettonykyarvolaskelmissa otettiin huomioon kaikki pääomamenot, myös yleisen edun mukaisiin tehtäviin (esimerkiksi palokunta, turvallisuus ja tulli) liittyvät menot. Komissio toteaa, että tämä lähestymistapa vaikuttaa oikealta, koska tällaiset menot liittyvät olennaisena osana lentoaseman rakentamiseen ja toimintaan (ja lisäävät siten hankkeen kustannuksia). |
| --- | --- |

(141)

Komissio toteaa, että vuonna 2010, jolloin ensimmäinen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi tehtiin, liiketoimintasuunnitelmassa ja nettonykyarvolaskelmissa otettiin huomioon kaikki pääomamenot, myös yleisen edun mukaisiin tehtäviin (esimerkiksi palokunta, turvallisuus ja tulli) liittyvät menot. Komissio toteaa, että tämä lähestymistapa vaikuttaa oikealta, koska tällaiset menot liittyvät olennaisena osana lentoaseman rakentamiseen ja toimintaan (ja lisäävät siten hankkeen kustannuksia).

| (142) | Komissio on kuitenkin arvioinut hankkeen kannattavuutta vuoden 2010 tutkimuksen perusteella myös ilman yleisen edun mukaisiin tehtäviin liittyviä pääomamenoja. |
| --- | --- |

(142)

Komissio on kuitenkin arvioinut hankkeen kannattavuutta vuoden 2010 tutkimuksen perusteella myös ilman yleisen edun mukaisiin tehtäviin liittyviä pääomamenoja.

| (143) | Puolan toimittamista tiedoista ei ole mahdollista määritellä tarkkaan, mikä osa pääomamenoista ja toimintakustannuksista johtuu yleisen edun mukaisista tehtävistä. Komissio toteaa, että vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä Puola on ilmoittanut erikseen yleisen edun mukaisiin tehtäviin liittyvät investoinnit. Näin ei kuitenkaan tehty vuoden 2010 tutkimuksessa. Komissio laski siitä huolimatta nettonykyarvon uudelleen jättämällä laskelman ulkopuolelle tunnistettavissa olevia pääomamenoeriä, jotka liittyvät selvästi yleisen edun mukaisiin tehtäviin. Komissio laski nettonykyarvon uudelleen jättämällä laskelman ulkopuolelle erityisesti seuraavat pääomamenot: ”Paloautot ja palontorjuntavälineet”, ”Lentoaseman aita ja valvonta” sekä ”Lentoaseman vartijoiden välineet”, jotka olivat yhteensä [...] miljoonaa Puolan zlotya (nimellismääräisenä). |
| --- | --- |

(143)

Puolan toimittamista tiedoista ei ole mahdollista määritellä tarkkaan, mikä osa pääomamenoista ja toimintakustannuksista johtuu yleisen edun mukaisista tehtävistä. Komissio toteaa, että vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä Puola on ilmoittanut erikseen yleisen edun mukaisiin tehtäviin liittyvät investoinnit. Näin ei kuitenkaan tehty vuoden 2010 tutkimuksessa. Komissio laski siitä huolimatta nettonykyarvon uudelleen jättämällä laskelman ulkopuolelle tunnistettavissa olevia pääomamenoeriä, jotka liittyvät selvästi yleisen edun mukaisiin tehtäviin. Komissio laski nettonykyarvon uudelleen jättämällä laskelman ulkopuolelle erityisesti seuraavat pääomamenot: ”Paloautot ja palontorjuntavälineet”, ”Lentoaseman aita ja valvonta” sekä ”Lentoaseman vartijoiden välineet”, jotka olivat yhteensä [...] miljoonaa Puolan zlotya (nimellismääräisenä).

| (144) | Jos vuoden 2010 tutkimuksen laskelmista poistetaan yleisen edun mukaisiin tehtäviin liittyvät menot, diskontattu kassavirta kasvaa noin (-[...]) miljoonaan Puolan zlotyyn (tai toisin sanoen odotettu diskontattu tappio ajanjaksolta 2010–2040 pienenee [...] miljoonaa Puolan zlotya eli (-[...]) miljoonasta Puolan zlotysta (-[...]) miljoonaan Puolan zlotyyn). Koska päätearvoa ei muuteta (ja se on [...] miljoonaa Puolan zlotya), hankkeen nettonykyarvo kasvaa [...] miljoonasta Puolan zlotysta [...] miljoonaan Puolan zlotyyn (eli [...] miljoonasta eurosta noin [...] miljoonaan euroon). |
| --- | --- |

(144)

Jos vuoden 2010 tutkimuksen laskelmista poistetaan yleisen edun mukaisiin tehtäviin liittyvät menot, diskontattu kassavirta kasvaa noin (-[...]) miljoonaan Puolan zlotyyn (tai toisin sanoen odotettu diskontattu tappio ajanjaksolta 2010–2040 pienenee [...] miljoonaa Puolan zlotya eli (-[...]) miljoonasta Puolan zlotysta (-[...]) miljoonaan Puolan zlotyyn). Koska päätearvoa ei muuteta (ja se on [...] miljoonaa Puolan zlotya), hankkeen nettonykyarvo kasvaa [...] miljoonasta Puolan zlotysta [...] miljoonaan Puolan zlotyyn (eli [...] miljoonasta eurosta noin [...] miljoonaan euroon).

| (145) | Tehdyt lisäherkkyystestit osoittavat, että nettonykyarvosta tulee negatiivinen, jos tehdään seuraavat muutokset: [...] prosentin vähennys kokonaistuloihin, [...] prosentin vähennys lentoasemamaksuista saataviin tuloihin tai [...] prosenttia korkeammista kustannuksista johtuva [...] prosentin vähennys kokonaistuloihin (kaikki vuositasolla). Kun otetaan huomioon lentoasemamaksuja koskevat erittäin epärealistiset oletukset ([...] prosenttia korkeammat kuin Gdanskin lentoasemalla (55)) ja liian optimistiset liikennemääräennusteet (tarkistetut ennusteet, jotka ovat [...]–[...] prosenttia alhaisempia kuin alun perin ennakoidut), nämä herkkyystestit viittaavat siihen, että hieman realistisemmat oletukset johtavat päätelmään, ettei hanke olisi kannattava. |
| --- | --- |

(145)

Tehdyt lisäherkkyystestit osoittavat, että nettonykyarvosta tulee negatiivinen, jos tehdään seuraavat muutokset: [...] prosentin vähennys kokonaistuloihin, [...] prosentin vähennys lentoasemamaksuista saataviin tuloihin tai [...] prosenttia korkeammista kustannuksista johtuva [...] prosentin vähennys kokonaistuloihin (kaikki vuositasolla). Kun otetaan huomioon lentoasemamaksuja koskevat erittäin epärealistiset oletukset ([...] prosenttia korkeammat kuin Gdanskin lentoasemalla (55)) ja liian optimistiset liikennemääräennusteet (tarkistetut ennusteet, jotka ovat [...]–[...] prosenttia alhaisempia kuin alun perin ennakoidut), nämä herkkyystestit viittaavat siihen, että hieman realistisemmat oletukset johtavat päätelmään, ettei hanke olisi kannattava.

| (146) | Kun vuoden 2010 tutkimukseen sisältyvät tunnistettavissa olevat yleisen edun mukaisiin tehtäviin liittyvät menot jätetään laskelman ulkopuolelle, herkkyystestit viittaavat siihen, että nettonykyarvosta tulisi negatiivinen, jos halpalentoyhtiöiltä perittävistä lentoasemamaksuista saatavat odotetut tulot (alentamatta tilauslennoista perittäviä lentoasemamaksuja) vähenisivät [...] prosenttia vuodessa, kun tilauslennoista saatavat tulot, kaikki muut tulot, toimintakustannukset ja pääomamenot olisivat liiketoimintasuunnitelmassa ennustettujen mukaisia (ottaen huomioon, että halpalentoyhtiöiltä perittävistä maksuista saatavia tuloja alkaa kertyä vuonna 2017 ja että ne lisääntyvät vähitellen ajan myötä). |
| --- | --- |

(146)

Kun vuoden 2010 tutkimukseen sisältyvät tunnistettavissa olevat yleisen edun mukaisiin tehtäviin liittyvät menot jätetään laskelman ulkopuolelle, herkkyystestit viittaavat siihen, että nettonykyarvosta tulisi negatiivinen, jos halpalentoyhtiöiltä perittävistä lentoasemamaksuista saatavat odotetut tulot (alentamatta tilauslennoista perittäviä lentoasemamaksuja) vähenisivät [...] prosenttia vuodessa, kun tilauslennoista saatavat tulot, kaikki muut tulot, toimintakustannukset ja pääomamenot olisivat liiketoimintasuunnitelmassa ennustettujen mukaisia (ottaen huomioon, että halpalentoyhtiöiltä perittävistä maksuista saatavia tuloja alkaa kertyä vuonna 2017 ja että ne lisääntyvät vähitellen ajan myötä).

| (147) | Lisäksi on syytä muistaa, että hanke on kannattava vain päätearvon perusteella (eli lentoasemalle vuodelle 2040 lasketun arvon perusteella, kun oletetaan kassavirran kasvavan jatkuvasti tasaisesti [...] prosenttia vuodessa). Vuoteen 2040 asti hankkeen kassavirta on negatiivinen. |
| --- | --- |

(147)

Lisäksi on syytä muistaa, että hanke on kannattava vain päätearvon perusteella (eli lentoasemalle vuodelle 2040 lasketun arvon perusteella, kun oletetaan kassavirran kasvavan jatkuvasti tasaisesti [...] prosenttia vuodessa). Vuoteen 2040 asti hankkeen kassavirta on negatiivinen.

| (148) | Näin ollen vaikka hankkeen kannattavuutta arvioidaan vuoden 2010 tutkimuksen perusteella jättämällä huomiotta yleisen edun mukaisiin tehtäviin liittyvät pääomamenot, ei voida päätellä selvästi, että yksityinen sijoittaja olisi tehnyt kyseisen investoinnin. |
| --- | --- |

(148)

Näin ollen vaikka hankkeen kannattavuutta arvioidaan vuoden 2010 tutkimuksen perusteella jättämällä huomiotta yleisen edun mukaisiin tehtäviin liittyvät pääomamenot, ei voida päätellä selvästi, että yksityinen sijoittaja olisi tehnyt kyseisen investoinnin.

Yhteenveto ja päätelmä

| (149) | Gdynian lentoaseman muuttaminen on merkittävä investointi ja synnyttää pitkään negatiivisia kassavirtoja. Liiketoimintasuunnitelma osoittaakin, että ennustejakson 2010–2040 kumulatiivinen diskontattu kassavirta on negatiivinen (-[...] miljoonaa Puolan zlotya eli -[...] miljoonaa euroa). Liiketoimintasuunnitelman mukaan hanke johtaa positiivisiin lukuihin vain vuodelle 2040 ja sen jälkeiselle ajalle lasketun diskontatun päätearvon ansiosta, joka on [...] miljoonaa Puolan zlotya, kun oletetaan, että lentoaseman nimellinen kasvu vuosittain ja ikuisesti ennustejakson jälkeen olisi [...] prosenttia. Tällaiseen pitkäaikaiseen hankkeeseen liittyvistä merkittävistä epävarmuustekijöistä huolimatta liiketoimintasuunnitelma ei sisällä herkkyysanalyysia ja poikkeaa siten analyysista, jonka järkevästi toimiva sijoittaja olisi tehnyt tällaista hanketta varten. |
| --- | --- |

(149)

Gdynian lentoaseman muuttaminen on merkittävä investointi ja synnyttää pitkään negatiivisia kassavirtoja. Liiketoimintasuunnitelma osoittaakin, että ennustejakson 2010–2040 kumulatiivinen diskontattu kassavirta on negatiivinen (-[...] miljoonaa Puolan zlotya eli -[...] miljoonaa euroa). Liiketoimintasuunnitelman mukaan hanke johtaa positiivisiin lukuihin vain vuodelle 2040 ja sen jälkeiselle ajalle lasketun diskontatun päätearvon ansiosta, joka on [...] miljoonaa Puolan zlotya, kun oletetaan, että lentoaseman nimellinen kasvu vuosittain ja ikuisesti ennustejakson jälkeen olisi [...] prosenttia. Tällaiseen pitkäaikaiseen hankkeeseen liittyvistä merkittävistä epävarmuustekijöistä huolimatta liiketoimintasuunnitelma ei sisällä herkkyysanalyysia ja poikkeaa siten analyysista, jonka järkevästi toimiva sijoittaja olisi tehnyt tällaista hanketta varten.

| (150) | Lisäksi komission tarkastelussa todettiin, että liiketoimintasuunnitelma perustuu oletuksiin, jotka ovat optimistisia ja epärealistisia, kun otetaan huomioon, että Gdynian lentoaseman lähellä sijaitsee Gdanskin lentoasema, jolla on samanlainen liiketoimintamalli, ylimääräistä kapasiteettia ja laajentumissuunnitelmia. Useat herkkyystestit osoittavat, että hankkeen nettonykyarvosta tulee negatiivinen, jos perustana oleviin oletuksiin tehdään vähäisiä ja realistisia muutoksia. |
| --- | --- |

(150)

Lisäksi komission tarkastelussa todettiin, että liiketoimintasuunnitelma perustuu oletuksiin, jotka ovat optimistisia ja epärealistisia, kun otetaan huomioon, että Gdynian lentoaseman lähellä sijaitsee Gdanskin lentoasema, jolla on samanlainen liiketoimintamalli, ylimääräistä kapasiteettia ja laajentumissuunnitelmia. Useat herkkyystestit osoittavat, että hankkeen nettonykyarvosta tulee negatiivinen, jos perustana oleviin oletuksiin tehdään vähäisiä ja realistisia muutoksia.

| (151) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei yksityinen sijoittaja olisi päättänyt ryhtyä kyseiseen sijoitushankkeeseen vuoden 2010 tutkimuksen perusteella. Gdynian ja Kosakowon kuntien tekemä päätös aiheuttaa siksi lentoaseman pitäjälle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(151)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei yksityinen sijoittaja olisi päättänyt ryhtyä kyseiseen sijoitushankkeeseen vuoden 2010 tutkimuksen perusteella. Gdynian ja Kosakowon kuntien tekemä päätös aiheuttaa siksi lentoaseman pitäjälle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen vuoden 2011 tutkimuksen ja vuoden 2012 tutkimuspäivityksen perusteella

| (152) | Vuonna 2011 ja 2012 tehtyjen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testien (ja niiden varojen, jotka Puolan mukaan sijoitettiin lentoaseman pitäjään näiden testien jälkeen) perusteella komissio katsoo, että testien jälkeisiin pääomasijoituksiin oli sitouduttu jo 11 päivänä maaliskuuta 2011 tehdyssä osakkaiden sopimuksessa (ks. edellä oleva johdanto-osan 33 kappale) eli ennen vuoden 2011 ja vuoden 2012 tutkimusten tekemistä. Näin ollen ajankohtana, jona vuoden 2011 ja vuoden 2012 tutkimukset tehtiin, osakkaiden investointipäätökset oli jo tehty, vaikka ne toteutettiinkin vasta myöhemmin. Komissio katsoo kuitenkin, ettei vuoden 2011 ja vuoden 2012 tutkimusten jälkeen tehtyjä pääomasijoituksia voida pitää itsenäisinä erikseen tehtyinä investointipäätöksinä, koska sijoitukset koskevat samaa investointihanketta, jota julkiset osakkaat alkoivat toteuttaa viimeistään vuonna 2010, ja koska sijoitukset ovat pelkkiä mukautuksia tai muutoksia alkuperäiseen hankkeeseen. |
| --- | --- |

(152)

Vuonna 2011 ja 2012 tehtyjen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testien (ja niiden varojen, jotka Puolan mukaan sijoitettiin lentoaseman pitäjään näiden testien jälkeen) perusteella komissio katsoo, että testien jälkeisiin pääomasijoituksiin oli sitouduttu jo 11 päivänä maaliskuuta 2011 tehdyssä osakkaiden sopimuksessa (ks. edellä oleva johdanto-osan 33 kappale) eli ennen vuoden 2011 ja vuoden 2012 tutkimusten tekemistä. Näin ollen ajankohtana, jona vuoden 2011 ja vuoden 2012 tutkimukset tehtiin, osakkaiden investointipäätökset oli jo tehty, vaikka ne toteutettiinkin vasta myöhemmin. Komissio katsoo kuitenkin, ettei vuoden 2011 ja vuoden 2012 tutkimusten jälkeen tehtyjä pääomasijoituksia voida pitää itsenäisinä erikseen tehtyinä investointipäätöksinä, koska sijoitukset koskevat samaa investointihanketta, jota julkiset osakkaat alkoivat toteuttaa viimeistään vuonna 2010, ja koska sijoitukset ovat pelkkiä mukautuksia tai muutoksia alkuperäiseen hankkeeseen.

| (153) | Näin ollen komissio katsoo, kuten edellä jo todettiin, että tutkimukset voisivat osoittaa, että Puolan toiminta vastasi yksityisen sijoittajan käyttäytymistä ainoastaan siinä tapauksessa, että ne osoittaisivat, että lisävaroja sijoittamalla hankkeesta saataisiin asianmukainen tuotto jo sijoitetulle ja myöhemmin sijoitettavalle pääomalle (tai saataisiin asianmukainen tuotto tälle pääomalle silloinkin, kun otetaan huomioon se riski, että aiemmin saatu sääntöjenvastainen tuki olisi maksettava takaisin). |
| --- | --- |

(153)

Näin ollen komissio katsoo, kuten edellä jo todettiin, että tutkimukset voisivat osoittaa, että Puolan toiminta vastasi yksityisen sijoittajan käyttäytymistä ainoastaan siinä tapauksessa, että ne osoittaisivat, että lisävaroja sijoittamalla hankkeesta saataisiin asianmukainen tuotto jo sijoitetulle ja myöhemmin sijoitettavalle pääomalle (tai saataisiin asianmukainen tuotto tälle pääomalle silloinkin, kun otetaan huomioon se riski, että aiemmin saatu sääntöjenvastainen tuki olisi maksettava takaisin).

| (154) | Tutkimukset eivät kuitenkaan osoita mitään tällaista, vaan vaikuttavat epäluotettavilta jäljempänä esitettävistä syistä. |
| --- | --- |

(154)

Tutkimukset eivät kuitenkaan osoita mitään tällaista, vaan vaikuttavat epäluotettavilta jäljempänä esitettävistä syistä.

Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen vuoden 2011 tutkimuspäivityksen perusteella

| (155) | Markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi päivitettiin ensimmäisen kerran toukokuussa 2011. Vaikka tämän tutkimuksen tekemisen jälkeen tehtyihin pääomasijoituksiin sitouduttiin ennen toukokuuta 2011 (ks. edellä oleva johdanto-osan 33 kappale), komissio arvioi myös tähän taloudelliseen tutkimukseen sisältyvien tietojen perusteella, voidaanko pääomasijoitusten katsoa vastaavan markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan toimintaa. Vuoden 2011 tutkimuksessa hankkeesta saatavat tulot pidettiin ennallaan, mutta pääomamenoja lisättiin (ks. kaavio 3, jossa esitetään kumulatiiviset investointimenot vuoden 2010 reaaliarvossa ilmaistuna). Tutkimuksessa otetaan huomioon myös aiemmat pääomasijoitukset ja jo toteutuneet pääomamenot. Keskimääräistä pääomakustannusta pienennettiin hieman ([...] prosentista [...] prosenttiin) ja pitkän aikavälin kasvunopeutta vähennettiin [...] prosentista [...] prosenttiin. Nämä päivitykset johtivat merkittävästi pienempään nettonykyarvoon, joka oli [...] miljoonaa Puolan zlotya (noin [...] euroa). Vähennys johtui suuremmista tappioista (ajanjakson 2011–2030 diskontattu kassavirta olisi -[...] miljoonaa Puolan zlotya), ja päätearvo pienenisi hieman eli [...] miljoonaan Puolan zlotyyn. |
| --- | --- |

(155)

Markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi päivitettiin ensimmäisen kerran toukokuussa 2011. Vaikka tämän tutkimuksen tekemisen jälkeen tehtyihin pääomasijoituksiin sitouduttiin ennen toukokuuta 2011 (ks. edellä oleva johdanto-osan 33 kappale), komissio arvioi myös tähän taloudelliseen tutkimukseen sisältyvien tietojen perusteella, voidaanko pääomasijoitusten katsoa vastaavan markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan toimintaa. Vuoden 2011 tutkimuksessa hankkeesta saatavat tulot pidettiin ennallaan, mutta pääomamenoja lisättiin (ks. kaavio 3, jossa esitetään kumulatiiviset investointimenot vuoden 2010 reaaliarvossa ilmaistuna). Tutkimuksessa otetaan huomioon myös aiemmat pääomasijoitukset ja jo toteutuneet pääomamenot. Keskimääräistä pääomakustannusta pienennettiin hieman ([...] prosentista [...] prosenttiin) ja pitkän aikavälin kasvunopeutta vähennettiin [...] prosentista [...] prosenttiin. Nämä päivitykset johtivat merkittävästi pienempään nettonykyarvoon, joka oli [...] miljoonaa Puolan zlotya (noin [...] euroa). Vähennys johtui suuremmista tappioista (ajanjakson 2011–2030 diskontattu kassavirta olisi -[...] miljoonaa Puolan zlotya), ja päätearvo pienenisi hieman eli [...] miljoonaan Puolan zlotyyn.

| (156) | Näin ollen komissio toteaa, ettei Gdynian ja Kosakowon kuntien päätös rahoittaa Gdynia-Kosakowon (Gdynia-Oksywie) sotilaslentoaseman muuttamista siviililentoasemaksi ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen myöskään vuoden 2011 tutkimuspäivityksen perusteella ja että päätös aiheuttaa siksi lentoaseman pitäjälle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(156)

Näin ollen komissio toteaa, ettei Gdynian ja Kosakowon kuntien päätös rahoittaa Gdynia-Kosakowon (Gdynia-Oksywie) sotilaslentoaseman muuttamista siviililentoasemaksi ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen myöskään vuoden 2011 tutkimuspäivityksen perusteella ja että päätös aiheuttaa siksi lentoaseman pitäjälle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen vuoden 2012 tutkimuspäivityksen perusteella

| (157) | Puola katsoo, että komission olisi arvioitava markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisuutta vuoden 2012 tutkimuksen perusteella. Tähän väitteeseen vastaamiseksi komissio arvioi myös kyseiseen taloudelliseen tutkimukseen sisältyvien tietojen perusteella, voidaanko pääomasijoitusten katsoa vastaavan markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan toimintaa, vaikka tämän tutkimuksen tekemisen jälkeen tehtyihin pääomasijoituksiin sitouduttiinkin jo aiemmin (ks. edellä oleva johdanto-osan 33 kappale). |
| --- | --- |

(157)

Puola katsoo, että komission olisi arvioitava markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisuutta vuoden 2012 tutkimuksen perusteella. Tähän väitteeseen vastaamiseksi komissio arvioi myös kyseiseen taloudelliseen tutkimukseen sisältyvien tietojen perusteella, voidaanko pääomasijoitusten katsoa vastaavan markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan toimintaa, vaikka tämän tutkimuksen tekemisen jälkeen tehtyihin pääomasijoituksiin sitouduttiinkin jo aiemmin (ks. edellä oleva johdanto-osan 33 kappale).

| (158) | Komissio toteaa, että vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä otetaan huomioon aiemmat pääomasijoitukset ja jo toteutuneet pääomamenot. Vuoden 2012 tutkimuspäivitys osoittaa, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty rahoitus johtaa osakkeenomistajien oman pääoman positiiviseen arvoon, joka on [...] miljoonaa Puolan zlotya (noin [...] miljoonaa euroa). Lisäksi investointihankkeen [...] prosentin sisäinen tuottoprosentti on korkeampi kuin lentoaseman pitäjän ennustettu pääomakustannus ([...] prosenttia). |
| --- | --- |

(158)

Komissio toteaa, että vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä otetaan huomioon aiemmat pääomasijoitukset ja jo toteutuneet pääomamenot. Vuoden 2012 tutkimuspäivitys osoittaa, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty rahoitus johtaa osakkeenomistajien oman pääoman positiiviseen arvoon, joka on [...] miljoonaa Puolan zlotya (noin [...] miljoonaa euroa). Lisäksi investointihankkeen [...] prosentin sisäinen tuottoprosentti on korkeampi kuin lentoaseman pitäjän ennustettu pääomakustannus ([...] prosenttia).

| (159) | Vuoden 2012 tutkimuksessa verrataan yhtiön oman pääoman arvoa, kun lisäsijoitukset tehdään tilanteessa, jossa uusi lentoasema aloittaa toimintansa (”perusskenaario”), yhtiön oman pääoman arvoon, kun lisäsijoituksia ei tehdä tilanteessa, jossa investointihanke lopetetaan kesäkuusta 2012 alkaen (”vaihtoehtoinen skenaario”) (56). |
| --- | --- |

(159)

Vuoden 2012 tutkimuksessa verrataan yhtiön oman pääoman arvoa, kun lisäsijoitukset tehdään tilanteessa, jossa uusi lentoasema aloittaa toimintansa (”perusskenaario”), yhtiön oman pääoman arvoon, kun lisäsijoituksia ei tehdä tilanteessa, jossa investointihanke lopetetaan kesäkuusta 2012 alkaen (”vaihtoehtoinen skenaario”) (56).

| (160) | Tässä yhteydessä komissio on jo todennut, että vuoden 2010 jälkeen tehtyjä pääomasijoituksia ei voida tarkastella erillään vuonna 2010 tehdystä alkuperäisestä investointipäätöksestä. Oikea vaihtoehtoinen skenaario vuonna 2010 olisi ollut se, ettei hankkeen toteutusta aloitettaisi. Puolan mukaan vuokrasopimus salli Kosakowon käyttää maata ainoastaan siviililentoasemaa varten. Komissio toteaa, ettei yksityinen sijoittaja olisi alun alkaenkaan tehnyt sellaista sopimusta, jos suunnitelmilla kehittää uusi siviililentoasema alueelle ei näyttäisi olevan realistisia mahdollisuuksia tuottaa voittoa. Vuoden 2012 tutkimuksessa määritelty vaihtoehtoinen skenaario on siten vääristynyt aiemman päätöksen vuoksi, joka ei vastannut yksityisen sijoittajan toimintaa. Toisin sanoen oikea vaihtoehtoinen skenaario vuosina 2010 ja 2012 olisi ollut se, ettei hanketta rakentaa kyseinen siviililentoasema toteutettaisi, koska kaikki Puolan tekemät pääomasijoitukset ja markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testit koskevat saman investointihankkeen toteutusta. |
| --- | --- |

(160)

Tässä yhteydessä komissio on jo todennut, että vuoden 2010 jälkeen tehtyjä pääomasijoituksia ei voida tarkastella erillään vuonna 2010 tehdystä alkuperäisestä investointipäätöksestä. Oikea vaihtoehtoinen skenaario vuonna 2010 olisi ollut se, ettei hankkeen toteutusta aloitettaisi. Puolan mukaan vuokrasopimus salli Kosakowon käyttää maata ainoastaan siviililentoasemaa varten. Komissio toteaa, ettei yksityinen sijoittaja olisi alun alkaenkaan tehnyt sellaista sopimusta, jos suunnitelmilla kehittää uusi siviililentoasema alueelle ei näyttäisi olevan realistisia mahdollisuuksia tuottaa voittoa. Vuoden 2012 tutkimuksessa määritelty vaihtoehtoinen skenaario on siten vääristynyt aiemman päätöksen vuoksi, joka ei vastannut yksityisen sijoittajan toimintaa. Toisin sanoen oikea vaihtoehtoinen skenaario vuosina 2010 ja 2012 olisi ollut se, ettei hanketta rakentaa kyseinen siviililentoasema toteutettaisi, koska kaikki Puolan tekemät pääomasijoitukset ja markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testit koskevat saman investointihankkeen toteutusta.

| (161) | Joka tapauksessa komissio huomauttaa, että Puolan toimittamaan vuoden 2012 tutkimukseen sisältyvä perusskenaario perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, jossa oletuksena ovat pääomasijoittajille ajanjakson 2012–2030 aikana (eli nopean kasvun aikana) tulevat kassavirrat (57). Arvio tulevista kassavirroista perustuu oletukseen, että lentokenttä aloittaa toimintansa vuonna 2013. Vuoden 2012 tutkimuksen tekoajankohtana Puola odotti, että lentoasema palvelisi noin [...] matkustajaa vuonna 2014 ja laajentaisi asteittain toimintaansa [...] matkustajaan vuonna 2020 ja noin [...] matkustajaan vuonna 2028 (ks. jäljempänä olevassa taulukossa 8 esitettävät matkustajamääräennusteet).

  Taulukko 8


  Gdynian lentoaseman liikennemääräennusteet (tuhatta matkustajaa)
















  Odotettu matkustajamäärien kehitys |
| --- | --- |
| Vuosi | 2013 | 2014 | 2015 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2023 | 2026 | 2030 |
| Yhteensä | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 083,7 |

(161)

Joka tapauksessa komissio huomauttaa, että Puolan toimittamaan vuoden 2012 tutkimukseen sisältyvä perusskenaario perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, jossa oletuksena ovat pääomasijoittajille ajanjakson 2012–2030 aikana (eli nopean kasvun aikana) tulevat kassavirrat (57). Arvio tulevista kassavirroista perustuu oletukseen, että lentokenttä aloittaa toimintansa vuonna 2013. Vuoden 2012 tutkimuksen tekoajankohtana Puola odotti, että lentoasema palvelisi noin [...] matkustajaa vuonna 2014 ja laajentaisi asteittain toimintaansa [...] matkustajaan vuonna 2020 ja noin [...] matkustajaan vuonna 2028 (ks. jäljempänä olevassa taulukossa 8 esitettävät matkustajamääräennusteet).

Taulukko 8

Gdynian lentoaseman liikennemääräennusteet (tuhatta matkustajaa)

Odotettu matkustajamäärien kehitys

Vuosi

2013

2014

2015

2017

2018

2019

2020

2023

2026

2030

Yhteensä

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 083,7

| (162) | Vuoden 2012 tutkimuspäivityksen mukaan lentoaseman pitäjän odotetaan kasvavan vuoden 2030 jälkeen jatkuvasti tasaisella [...]:n kasvunopeudella. Puola laski lentoaseman pitäjän päätearvon vuodelle 2030 tämän oletuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(162)

Vuoden 2012 tutkimuspäivityksen mukaan lentoaseman pitäjän odotetaan kasvavan vuoden 2030 jälkeen jatkuvasti tasaisella [...]:n kasvunopeudella. Puola laski lentoaseman pitäjän päätearvon vuodelle 2030 tämän oletuksen mukaisesti.

| (163) | Komissio toteaa, että samoin kuin vuoden 2010 tutkimuksessa tässäkin tutkimuksessa Gdynian lentoaseman vastaisten kassavirtojen tärkeimpänä osatekijänä ovat odotetut ilmailutulot, jotka riippuvat matkustajamääristä ja lentoyhtiöiltä perittävien lentoasemamaksujen tasosta. |
| --- | --- |

(163)

Komissio toteaa, että samoin kuin vuoden 2010 tutkimuksessa tässäkin tutkimuksessa Gdynian lentoaseman vastaisten kassavirtojen tärkeimpänä osatekijänä ovat odotetut ilmailutulot, jotka riippuvat matkustajamääristä ja lentoyhtiöiltä perittävien lentoasemamaksujen tasosta.

| (164) | Puola esittää odotetusta matkustajamäärien kehityksestä, että lentomatkustajaliikenteen kysyntä kasvaa ajan mittaan sekä Puolan BKT:n odotetun kasvun ja alueen kehityksen myötä. Puola on siksi sitä mieltä, että liikennemääräennusteet ovat varovaisia ja että todellisuudessa liikenne voi olla ennustettua vilkkaampaa. Maaliskuussa 2013 tehdyssä alueen liikenne-ennusteiden päivityksessä ennakoidaan Puolan näkemyksen mukaan vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä käytettyjä ennusteita vilkkaampaa liikennettä. |
| --- | --- |

(164)

Puola esittää odotetusta matkustajamäärien kehityksestä, että lentomatkustajaliikenteen kysyntä kasvaa ajan mittaan sekä Puolan BKT:n odotetun kasvun ja alueen kehityksen myötä. Puola on siksi sitä mieltä, että liikennemääräennusteet ovat varovaisia ja että todellisuudessa liikenne voi olla ennustettua vilkkaampaa. Maaliskuussa 2013 tehdyssä alueen liikenne-ennusteiden päivityksessä ennakoidaan Puolan näkemyksen mukaan vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä käytettyjä ennusteita vilkkaampaa liikennettä.

| (165) | Puola esittää, että liiketoimintasuunnitelmassa ennustetaan, että Gdynian lentoasema käsittelisi alle [...] prosenttia alueen matkustajaliikenteestä. Lisäksi Puolan näkemyksen mukaan Pommerin kehittyvillä lentoliikennemarkkinoilla on tilaa pienelle uudelle lentoasemalle, joka täydentää Gdanskin lentoaseman tarjoamia palveluja. |
| --- | --- |

(165)

Puola esittää, että liiketoimintasuunnitelmassa ennustetaan, että Gdynian lentoasema käsittelisi alle [...] prosenttia alueen matkustajaliikenteestä. Lisäksi Puolan näkemyksen mukaan Pommerin kehittyvillä lentoliikennemarkkinoilla on tilaa pienelle uudelle lentoasemalle, joka täydentää Gdanskin lentoaseman tarjoamia palveluja.

| (166) | Lentomatkustajaliikenteen kysynnästä komissio katsoo, että johdanto-osan 118–129 kappaleessa esitetyt perustelut, jotka koskevat Gdynian lentoaseman kilpailua lentoyhtiöistä ja matkustajista Gdanskin lentoaseman kanssa, pätevät myös vuoden 2012 tutkimuspäivityksen arviointiin. |
| --- | --- |

(166)

Lentomatkustajaliikenteen kysynnästä komissio katsoo, että johdanto-osan 118–129 kappaleessa esitetyt perustelut, jotka koskevat Gdynian lentoaseman kilpailua lentoyhtiöistä ja matkustajista Gdanskin lentoaseman kanssa, pätevät myös vuoden 2012 tutkimuspäivityksen arviointiin.

| (167) | Komissio huomauttaa erityisesti, että vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä esitettävien lentoasemamaksujen taso on sama kuin vuoden 2010 tutkimuksessa. Vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä käytetyt maksut eivät Puolan mukaan poikkea merkittävästi muiden pienten lentoasemien Puolassa perimistä vakiomaksuista. Puola selittää, että liiketoimintasuunnitelmassa käytetty maksujen taso on koko liiketoimintasuunnitelmakauden (eli vuosien 2014–2040) keskiarvo, ja olettaa, että pitkällä aikavälillä Gdanskin lentoasemalla perittävien maksujen on noustava, kun lentoaseman palvelujen taso paranee. |
| --- | --- |

(167)

Komissio huomauttaa erityisesti, että vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä esitettävien lentoasemamaksujen taso on sama kuin vuoden 2010 tutkimuksessa. Vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä käytetyt maksut eivät Puolan mukaan poikkea merkittävästi muiden pienten lentoasemien Puolassa perimistä vakiomaksuista. Puola selittää, että liiketoimintasuunnitelmassa käytetty maksujen taso on koko liiketoimintasuunnitelmakauden (eli vuosien 2014–2040) keskiarvo, ja olettaa, että pitkällä aikavälillä Gdanskin lentoasemalla perittävien maksujen on noustava, kun lentoaseman palvelujen taso paranee.

| (168) | Koska Gdanskin, Bydgoszczin ja Szczecinin lentoasemat sovelsivat vuonna 2012 samoja hintoja (ja samoja alennuksia) kuin vuonna 2010, komission arviointi vuoden 2012 tutkimuksessa Gdynian lentoasemalle käytetystä hintatasosta on sama kuin vuoden 2010 tutkimuksen perusteella tehdyssä arvioinnissa (ks. johdanto-osan 122–129 kappale). |
| --- | --- |

(168)

Koska Gdanskin, Bydgoszczin ja Szczecinin lentoasemat sovelsivat vuonna 2012 samoja hintoja (ja samoja alennuksia) kuin vuonna 2010, komission arviointi vuoden 2012 tutkimuksessa Gdynian lentoasemalle käytetystä hintatasosta on sama kuin vuoden 2010 tutkimuksen perusteella tehdyssä arvioinnissa (ks. johdanto-osan 122–129 kappale).

| (169) | Komissio katsoo, ettei markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja, jonka käyttäytymistä ohjaavat kannattavuusnäkymät, olisi perustanut kyseistä hanketta koskevaa investointipäätöstä maksujen tasoon, joka on merkittävästi korkeampi kuin muilla Puolan alueellisilla lentoasemilla (58) ja erityisesti Gdanskin lentoasemalla perittävien nettomaksujen taso. |
| --- | --- |

(169)

Komissio katsoo, ettei markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja, jonka käyttäytymistä ohjaavat kannattavuusnäkymät, olisi perustanut kyseistä hanketta koskevaa investointipäätöstä maksujen tasoon, joka on merkittävästi korkeampi kuin muilla Puolan alueellisilla lentoasemilla (58) ja erityisesti Gdanskin lentoasemalla perittävien nettomaksujen taso.

| (170) | Komissio toteaa myös, että Puolan tekemä stressitesti osoittaa, että oman pääoman arvosta tulee negatiivinen, jos matkustajamaksu alennetaan [...] Puolan zlotyyn. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että muilla Puolan alueellisilla lentoasemilla (esimerkiksi Gdanskin, Bydgoszczin, Szczecinin ja Lublinin lentoasemilla) perittäviä maksuja vastaava alennettu lentoasemamaksu johtaisi oman pääoman negatiiviseen arvoon. |
| --- | --- |

(170)

Komissio toteaa myös, että Puolan tekemä stressitesti osoittaa, että oman pääoman arvosta tulee negatiivinen, jos matkustajamaksu alennetaan [...] Puolan zlotyyn. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että muilla Puolan alueellisilla lentoasemilla (esimerkiksi Gdanskin, Bydgoszczin, Szczecinin ja Lublinin lentoasemilla) perittäviä maksuja vastaava alennettu lentoasemamaksu johtaisi oman pääoman negatiiviseen arvoon.

| (171) | Komissio katsoo lisäksi, ettei markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja asettaisi maksujaan korkeammalle tasolle sen oletuksen perusteella, että Gdanskin lentoaseman perimät maksut nousevat pitkällä aikavälillä. Tässä suhteessa komissio huomauttaa, että Gdanskin lentoaseman hinnastossa ennakoidaan, että alennuksia sovelletaan vuoteen 2028 asti (eli vain kaksi vuotta vuoden 2012 tutkimuspäivitykseen sisältyvän liiketoimintasuunnitelman ajanjaksoa lyhyemmän ajanjakson ajan). Komissio katsoo tämän perusteella, että vaikka Gdanskin lentoaseman perimät lentoasemamaksut nousisivatkin vuoden 2028 jälkeen, liiketoimintasuunnitelman ajanjaksolle (eli vuoteen 2030 asti) ennustetut keskimääräiset lentoasemamaksut pysyvät korkeampina kuin kilpailevan lentoaseman keskimääräiset maksut. |
| --- | --- |

(171)

Komissio katsoo lisäksi, ettei markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja asettaisi maksujaan korkeammalle tasolle sen oletuksen perusteella, että Gdanskin lentoaseman perimät maksut nousevat pitkällä aikavälillä. Tässä suhteessa komissio huomauttaa, että Gdanskin lentoaseman hinnastossa ennakoidaan, että alennuksia sovelletaan vuoteen 2028 asti (eli vain kaksi vuotta vuoden 2012 tutkimuspäivitykseen sisältyvän liiketoimintasuunnitelman ajanjaksoa lyhyemmän ajanjakson ajan). Komissio katsoo tämän perusteella, että vaikka Gdanskin lentoaseman perimät lentoasemamaksut nousisivatkin vuoden 2028 jälkeen, liiketoimintasuunnitelman ajanjaksolle (eli vuoteen 2030 asti) ennustetut keskimääräiset lentoasemamaksut pysyvät korkeampina kuin kilpailevan lentoaseman keskimääräiset maksut.

| (172) | Puola vahvisti, että vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä otetaan huomioon lentoasemalla harjoitettavaan sotilastoimintaan liittyvät toimintakustannukset. Valtion odotetaan hyvittävän nämä kustannukset. Puola vahvisti myös, ettei kustannusten (sekä toiminta- että investointikustannusten) jakamisesta ole vielä päästy muodolliseen sopimukseen Gdynian lentoaseman ja sotilaskäyttäjän välillä. |
| --- | --- |

(172)

Puola vahvisti, että vuoden 2012 tutkimuspäivityksessä otetaan huomioon lentoasemalla harjoitettavaan sotilastoimintaan liittyvät toimintakustannukset. Valtion odotetaan hyvittävän nämä kustannukset. Puola vahvisti myös, ettei kustannusten (sekä toiminta- että investointikustannusten) jakamisesta ole vielä päästy muodolliseen sopimukseen Gdynian lentoaseman ja sotilaskäyttäjän välillä.

| (173) | Komissio katsoo, että markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja perustaisi arviointinsa vain investointipäätöksen tekohetkellä ennakoitavissa oleviin tuloksiin. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei kustannusten jakamisesta lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa johtuvaa mahdollista kustannusten vähentymistä (sekä vaikutusta lentoaseman kokonaiskustannuksiin ja tuloihin) pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa, onko investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Itse asiassa vuoden 2012 tutkimuksessa ei ilmaista määrällisesti niitä kustannusten vähennyksiä, jotka lentoaseman pitäjä voisi saada tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(173)

Komissio katsoo, että markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja perustaisi arviointinsa vain investointipäätöksen tekohetkellä ennakoitavissa oleviin tuloksiin. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei kustannusten jakamisesta lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa johtuvaa mahdollista kustannusten vähentymistä (sekä vaikutusta lentoaseman kokonaiskustannuksiin ja tuloihin) pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa, onko investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Itse asiassa vuoden 2012 tutkimuksessa ei ilmaista määrällisesti niitä kustannusten vähennyksiä, jotka lentoaseman pitäjä voisi saada tässä yhteydessä.

| (174) | Samoin kuin vuoden 2010 tutkimuksessa tässäkin tutkimuksessa hankkeen diskontattu kokonaiskassavirta ajanjaksolta 2012–2030 on negatiivinen, kuten kaaviossa 5 esitetään. Lentoasema alkaa synnyttää positiivisia kassavirtoja vuonna 2020, mutta pitkä investointiaika merkitsee sitä, että kumulatiivinen diskontattu kassavirta pysyisi negatiivisena ennustejakson ajan.

  Kaavio 5


  Kumulatiivinen (reaalinen) diskontattu kassavirta vuoden 2012 tutkimuksen mukaan

  (...) |
| --- | --- |

(174)

Samoin kuin vuoden 2010 tutkimuksessa tässäkin tutkimuksessa hankkeen diskontattu kokonaiskassavirta ajanjaksolta 2012–2030 on negatiivinen, kuten kaaviossa 5 esitetään. Lentoasema alkaa synnyttää positiivisia kassavirtoja vuonna 2020, mutta pitkä investointiaika merkitsee sitä, että kumulatiivinen diskontattu kassavirta pysyisi negatiivisena ennustejakson ajan.

Kaavio 5

Kumulatiivinen (reaalinen) diskontattu kassavirta vuoden 2012 tutkimuksen mukaan

(...)

| (175) | Näin ollen komissio toteaa, ettei Gdynian ja Kosakowon kuntien päätös rahoittaa Gdynian sotilaslentoaseman muuttamista siviililentoasemaksi ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen myöskään vuoden 2012 tutkimuspäivityksen perusteella ja että päätös aiheuttaa siksi lentoaseman pitäjälle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(175)

Näin ollen komissio toteaa, ettei Gdynian ja Kosakowon kuntien päätös rahoittaa Gdynian sotilaslentoaseman muuttamista siviililentoasemaksi ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen myöskään vuoden 2012 tutkimuspäivityksen perusteella ja että päätös aiheuttaa siksi lentoaseman pitäjälle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

Marraskuussa 2013 tehty päivitys

| (176) | Komissio katsoo myös, ettei investointisuunnitelmaan tehtyjä muutoksia, joilla pyritään saamaan lisätuloja lentoaseman (eikä ulkopuolisen toimijan) harjoittaman polttoainemyynnin ja tarjoamien suunnistuspalvelujen avulla, pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa, onko investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Puola vahvisti, että nämä mahdolliset lisätulonlähteet eivät sisältyneet Gdynian lentoasemaa koskeviin vuoden 2010 tutkimukseen, vuoden 2011 tutkimukseen ja vuoden 2012 tutkimuspäivitykseen, koska julkiset osakkaat ja yhtiö eivät kumpikaan olleet tutkimusten tekoajankohtana varmoja siitä, että ne saisivat palvelujen tarjoamiseen tarvittavat toimiluvat ja muut luvat. Koska tarvittavia toimilupia ja muita lupia ei ollut mahdollista saada tutkimusten tekoajankohtana, komissio ei voi ottaa niitä jälkikäteen huomioon. |
| --- | --- |

(176)

Komissio katsoo myös, ettei investointisuunnitelmaan tehtyjä muutoksia, joilla pyritään saamaan lisätuloja lentoaseman (eikä ulkopuolisen toimijan) harjoittaman polttoainemyynnin ja tarjoamien suunnistuspalvelujen avulla, pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa, onko investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Puola vahvisti, että nämä mahdolliset lisätulonlähteet eivät sisältyneet Gdynian lentoasemaa koskeviin vuoden 2010 tutkimukseen, vuoden 2011 tutkimukseen ja vuoden 2012 tutkimuspäivitykseen, koska julkiset osakkaat ja yhtiö eivät kumpikaan olleet tutkimusten tekoajankohtana varmoja siitä, että ne saisivat palvelujen tarjoamiseen tarvittavat toimiluvat ja muut luvat. Koska tarvittavia toimilupia ja muita lupia ei ollut mahdollista saada tutkimusten tekoajankohtana, komissio ei voi ottaa niitä jälkikäteen huomioon.

Päätelmä

| (177) | Komissio katsoo, että Gdynian ja Kosakowon kuntien lentoaseman pitäjälle myöntämä julkinen rahoitus ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista. Näin ollen komissio katsoo, että käsiteltävänä oleva toimenpide aiheuttaa Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(177)

Komissio katsoo, että Gdynian ja Kosakowon kuntien lentoaseman pitäjälle myöntämä julkinen rahoitus ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista. Näin ollen komissio katsoo, että käsiteltävänä oleva toimenpide aiheuttaa Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

5.1.4   Tuen valikoivuus

| (178) | Jotta toimenpide voidaan määritellä valtiontueksi, toimenpiteen on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti suosittava ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio toteaa, että pääomasijoitukset koskevat ainoastaan Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiötä. Ne ovat siksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valikoivia. |
| --- | --- |

(178)

Jotta toimenpide voidaan määritellä valtiontueksi, toimenpiteen on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti suosittava ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio toteaa, että pääomasijoitukset koskevat ainoastaan Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiötä. Ne ovat siksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valikoivia.

5.1.5   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (179) | Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa sisämarkkinoilla muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan sisämarkkinoihin (59). Käsiteltävänä olevan toimenpiteen aiheuttama taloudellinen etu vahvistaa lentoaseman pitäjän taloudellista asemaa, koska lentoaseman pitäjä pystyy aloittamaan liiketoimintansa vastaamatta siihen olennaisena osana liittyvistä investointi- ja toimintakustannuksista. |
| --- | --- |

(179)

Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa sisämarkkinoilla muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan sisämarkkinoihin (59). Käsiteltävänä olevan toimenpiteen aiheuttama taloudellinen etu vahvistaa lentoaseman pitäjän taloudellista asemaa, koska lentoaseman pitäjä pystyy aloittamaan liiketoimintansa vastaamatta siihen olennaisena osana liittyvistä investointi- ja toimintakustannuksista.

| (180) | Kuten 5.1.1 jaksossa todettiin, lentoaseman pitäminen on taloudellista toimintaa. Kilpailua on toisaalta lentoasemien välillä, kun ne pyrkivät houkuttelemaan lentoyhtiöitä ja vastaavaa lentoliikennettä (matkustajia ja rahtitavaraa), ja toisaalta lentoaseman pitäjien välillä, jotka voivat kilpailla keskenään tietyn lentoaseman hallinnoinnista. Lisäksi komissio korostaa, että eri vaikutusalueilla ja eri jäsenvaltioissa sijaitsevat lentoasemat saattavat kilpailla keskenään houkutellessaan lentoyhtiöitä erityisesti halpalentoyhtiöiden osalta. Komissio toteaa, että Gdynian lentoasema käsittelee noin [...] 000 matkustajaa vuoteen 2020 asti ja jopa miljoona matkustajaa vuonna 2030. |
| --- | --- |

(180)

Kuten 5.1.1 jaksossa todettiin, lentoaseman pitäminen on taloudellista toimintaa. Kilpailua on toisaalta lentoasemien välillä, kun ne pyrkivät houkuttelemaan lentoyhtiöitä ja vastaavaa lentoliikennettä (matkustajia ja rahtitavaraa), ja toisaalta lentoaseman pitäjien välillä, jotka voivat kilpailla keskenään tietyn lentoaseman hallinnoinnista. Lisäksi komissio korostaa, että eri vaikutusalueilla ja eri jäsenvaltioissa sijaitsevat lentoasemat saattavat kilpailla keskenään houkutellessaan lentoyhtiöitä erityisesti halpalentoyhtiöiden osalta. Komissio toteaa, että Gdynian lentoasema käsittelee noin [...] 000 matkustajaa vuoteen 2020 asti ja jopa miljoona matkustajaa vuonna 2030.

| (181) | Kuten vuonna 2005 annettujen lentoliikenteen suuntaviivojen 40 kohdassa todetaan, edes pieniä lentoasemia ei ole mahdollista sulkea SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle. Kun otetaan huomioon Gdynian lentoaseman ennustetut liikennemäärät ja sijainti lähellä Gdanskin lentoasemaa (vain 25 kilometrin päässä), komissio katsoo, että myönnetty rahoitus voi vaikuttaa kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(181)

Kuten vuonna 2005 annettujen lentoliikenteen suuntaviivojen 40 kohdassa todetaan, edes pieniä lentoasemia ei ole mahdollista sulkea SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle. Kun otetaan huomioon Gdynian lentoaseman ennustetut liikennemäärät ja sijainti lähellä Gdanskin lentoasemaa (vain 25 kilometrin päässä), komissio katsoo, että myönnetty rahoitus voi vaikuttaa kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (182) | Johdanto-osan 179–181 kappaleessa esitettyjen perustelujen nojalla voidaan todeta, että Gdynian lentoaseman pitäjälle aiheutuva taloudellinen etu vahvistaa sen asemaa kilpailijoihin verrattuna lentoasemapalvelujen tarjoajien keskuudessa unionin markkinoilla. Näin ollen tarkastelun kohteena oleva julkinen rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(182)

Johdanto-osan 179–181 kappaleessa esitettyjen perustelujen nojalla voidaan todeta, että Gdynian lentoaseman pitäjälle aiheutuva taloudellinen etu vahvistaa sen asemaa kilpailijoihin verrattuna lentoasemapalvelujen tarjoajien keskuudessa unionin markkinoilla. Näin ollen tarkastelun kohteena oleva julkinen rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.1.5   Päätelmä

| (183) | Johdanto-osan 83–182 kappaleessa esitettyjen perustelujen vuoksi komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiöön tehdyt pääomasijoitukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Koska rahoitus oli jo asetettu Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön käyttöön, komissio katsoo lisäksi, ettei Puola ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa asetettua kieltoa (60). |
| --- | --- |

(183)

Johdanto-osan 83–182 kappaleessa esitettyjen perustelujen vuoksi komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiöön tehdyt pääomasijoitukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Koska rahoitus oli jo asetettu Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön käyttöön, komissio katsoo lisäksi, ettei Puola ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa asetettua kieltoa (60).

5.2   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (184) | Komissio on tutkinut, voidaanko käsiteltävänä olevan tuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Kuten edellä kuvailtiin, tuki koostuu Gdynian lentoaseman toiminnan aloittamiseen liittyvien investointikustannusten ja lentoaseman ensimmäisten toimintavuosien aikaisten liiketappioiden (vuoden 2019 loppuun asti sekä vuoden 2010 että vuoden 2012 tutkimuksen mukaan) rahoittamisesta. |
| --- | --- |

(184)

Komissio on tutkinut, voidaanko käsiteltävänä olevan tuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Kuten edellä kuvailtiin, tuki koostuu Gdynian lentoaseman toiminnan aloittamiseen liittyvien investointikustannusten ja lentoaseman ensimmäisten toimintavuosien aikaisten liiketappioiden (vuoden 2019 loppuun asti sekä vuoden 2010 että vuoden 2012 tutkimuksen mukaan) rahoittamisesta.

| (185) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään poikkeuksista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. Kyseistä tukea voidaan arvioida vain SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, jonka mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Vuonna 2005 annetut lentoliikenteen suuntaviivat luovat tässä suhteessa kehyksen sen arvioimiseksi, voidaanko lentoaseman pitäjille myönnettävä tuki julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Suuntaviivoissa mainitaan useita perusteita, jotka komission on otettava huomioon. |
| --- | --- |

(185)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään poikkeuksista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. Kyseistä tukea voidaan arvioida vain SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, jonka mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Vuonna 2005 annetut lentoliikenteen suuntaviivat luovat tässä suhteessa kehyksen sen arvioimiseksi, voidaanko lentoaseman pitäjille myönnettävä tuki julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Suuntaviivoissa mainitaan useita perusteita, jotka komission on otettava huomioon.

5.2.1   Investointituki

| (186) | Lentoasemien infrastruktuurin rahoitukseen myönnettävä valtiontuki on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista, jos se täyttää vuonna 2005 annetuissa lentoliikenteen suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset:






  i) | infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.); |
| --- | --- | --- |

(186)

Lentoasemien infrastruktuurin rahoitukseen myönnettävä valtiontuki on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista, jos se täyttää vuonna 2005 annetuissa lentoliikenteen suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset:

i)

infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.);

| ii) | infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta; |
| --- | --- |

ii)

infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta;

| iii) | infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön; |
| --- | --- |

iii)

infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön;

| iv) | kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön; ja |
| --- | --- |

iv)

kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön; ja

| v) | tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa. |
| --- | --- |

v)

tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa.

| (187) | Jotta lentoasemille myönnettävän valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, sillä samoin kuin kaikilla muillakin valtiontukitoimenpiteillä olisi lisäksi oltava kannustava vaikutus ja sen olisi oltava tarpeellista ja oikeassa suhteessa tavoiteltuun oikeutettuun päämäärään. |
| --- | --- |

(187)

Jotta lentoasemille myönnettävän valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, sillä samoin kuin kaikilla muillakin valtiontukitoimenpiteillä olisi lisäksi oltava kannustava vaikutus ja sen olisi oltava tarpeellista ja oikeassa suhteessa tavoiteltuun oikeutettuun päämäärään.

| (188) | Puola on sitä mieltä, että Gdynian lentoaseman muutoshankkeen julkinen rahoitus täyttää kaikki vuonna 2005 annetuissa lentoliikenteen suuntaviivoissa vahvistetut perusteet. |
| --- | --- |

(188)

Puola on sitä mieltä, että Gdynian lentoaseman muutoshankkeen julkinen rahoitus täyttää kaikki vuonna 2005 annetuissa lentoliikenteen suuntaviivoissa vahvistetut perusteet.

i)   Infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.)

| (189) | Komissio toteaa, että vain 25 kilometrin päässä suunnitellusta uudesta lentoasemasta sijaitseva Gdanskin lentoasema palvelee jo tehokkaasti Pommerin aluetta. |
| --- | --- |

(189)

Komissio toteaa, että vain 25 kilometrin päässä suunnitellusta uudesta lentoasemasta sijaitseva Gdanskin lentoasema palvelee jo tehokkaasti Pommerin aluetta.

| (190) | Gdanskin lentoasema sijaitsee kolmen kaupungin alueen kehätien vieressä, joka on osa Gdynian, Sopotin ja Gdanskin ohittavaa S6-moottoriliikennetietä ja tarjoaa valtaosalle Pommerin asukkaista hyvät yhteydet lentoasemalle. Uuden lentoaseman rakentaminen ei parantaisi huomattavasti edes Gdynian asukkaiden liikenneyhteyksiä, koska sekä Gdynian että Gdanskin lentoasemat sijaitsevan noin 20–25 minuutin automatkan päässä Gdynian keskustasta. |
| --- | --- |

(190)

Gdanskin lentoasema sijaitsee kolmen kaupungin alueen kehätien vieressä, joka on osa Gdynian, Sopotin ja Gdanskin ohittavaa S6-moottoriliikennetietä ja tarjoaa valtaosalle Pommerin asukkaista hyvät yhteydet lentoasemalle. Uuden lentoaseman rakentaminen ei parantaisi huomattavasti edes Gdynian asukkaiden liikenneyhteyksiä, koska sekä Gdynian että Gdanskin lentoasemat sijaitsevan noin 20–25 minuutin automatkan päässä Gdynian keskustasta.

| (191) | Komissio huomauttaa myös, että parhaillaan rakennettavan unionin rakennerahastoista rahoitettavan kolmen kaupungin alueen ratayhteyden (Trójmiejska Kolej Metropolitalna, Tricity Metropolitan Rail) ansiosta sekä Gdanskin että Gdynian asukkaat voivat tulevaisuudessa matkustaa kotikaupunkinsa keskustasta suoraan Gdanskin lentoasemalle noin 25 minuutissa. Rakennettava ratayhteys tarjoaa myös Pommerin muiden alueiden asukkaille suoran tai välillisen ratayhteyden Gdanskin lentoasemalle. |
| --- | --- |

(191)

Komissio huomauttaa myös, että parhaillaan rakennettavan unionin rakennerahastoista rahoitettavan kolmen kaupungin alueen ratayhteyden (Trójmiejska Kolej Metropolitalna, Tricity Metropolitan Rail) ansiosta sekä Gdanskin että Gdynian asukkaat voivat tulevaisuudessa matkustaa kotikaupunkinsa keskustasta suoraan Gdanskin lentoasemalle noin 25 minuutissa. Rakennettava ratayhteys tarjoaa myös Pommerin muiden alueiden asukkaille suoran tai välillisen ratayhteyden Gdanskin lentoasemalle.

| (192) | Komissio huomauttaa myös, että Gdanskin lentoaseman nykyinen kapasiteetti on 5 miljoonaa matkustajaa vuodessa, kun taas todelliset matkustajamäärät vuosina 2010–2013 olivat seuraavat: vuonna 2010–2,2 miljoonaa, vuonna 2011–2,5 miljoonaa, vuonna 2012–2,9 miljoonaa, vuonna 2013–2,8 miljoonaa. Lisäksi komissio toteaa, että Gdanskin lentoasemaa laajennetaan parhaillaan käsittelemään 7 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Investoinnin on määrä valmistua vuonna 2015. |
| --- | --- |

(192)

Komissio huomauttaa myös, että Gdanskin lentoaseman nykyinen kapasiteetti on 5 miljoonaa matkustajaa vuodessa, kun taas todelliset matkustajamäärät vuosina 2010–2013 olivat seuraavat: vuonna 2010–2,2 miljoonaa, vuonna 2011–2,5 miljoonaa, vuonna 2012–2,9 miljoonaa, vuonna 2013–2,8 miljoonaa. Lisäksi komissio toteaa, että Gdanskin lentoasemaa laajennetaan parhaillaan käsittelemään 7 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Investoinnin on määrä valmistua vuonna 2015.

| (193) | Lisäksi Puolan toimittaman, vuoden 2012 tutkimuspäivityksen laatimiseen käytetyn Pommeria koskevan liikenne-ennusteen mukaan alueen kokonaiskysyntä on [...] matkustajaa vuodessa [...].

  Taulukko 9


  Pommerin liikennemääräennusteet (miljoonaa matkustajaa)















  2013 | 2015 | 2017 | 2019 | 2020 | 2023 | 2026 | 2027 | 2028 | 2030 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,8 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | 7,7 |

(193)

Lisäksi Puolan toimittaman, vuoden 2012 tutkimuspäivityksen laatimiseen käytetyn Pommeria koskevan liikenne-ennusteen mukaan alueen kokonaiskysyntä on [...] matkustajaa vuodessa [...].

Taulukko 9

Pommerin liikennemääräennusteet (miljoonaa matkustajaa)

2013

2015

2017

2019

2020

2023

2026

2027

2028

2030

2,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7,7

| (194) | Komissio huomauttaa myös, että Puolan toimittamien tietojen mukaan Gdanskin lentoaseman yleissuunnitelmassa varaudutaan lentoaseman lisälaajennukseen, jonka ansiosta lentoasema pystyisi käsittelemään yli 10 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Tulevaisuudessa saatetaan siis tehdä päätös laajentaa Gdanskin lentoaseman kapasiteettia yli 7 miljoonaan matkustajaan liikenteen kehityksestä riippuen. |
| --- | --- |

(194)

Komissio huomauttaa myös, että Puolan toimittamien tietojen mukaan Gdanskin lentoaseman yleissuunnitelmassa varaudutaan lentoaseman lisälaajennukseen, jonka ansiosta lentoasema pystyisi käsittelemään yli 10 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Tulevaisuudessa saatetaan siis tehdä päätös laajentaa Gdanskin lentoaseman kapasiteettia yli 7 miljoonaan matkustajaan liikenteen kehityksestä riippuen.

| (195) | Päivitetty ennuste (laadittu maaliskuussa 2013) osoittaa Puolan mukaan, että vaikutusalueen kysynnän odotetaan olevan vuoden 2012 liikennemääräennusteita suurempaa. Muutettujen ennusteiden mukaan vaikutusalueen kysyntä on noin 9 miljoonaa matkustajaa vuonna 2030. Tämäkin ennuste kuitenkin osoittaa, että Gdanskin lentoasema pystyisi tyydyttämään alueen kysynnän yksin ilman lisäinvestointeja ainakin vuoteen 2025 asti (johdanto-osan 45 kappaleessa kuvailtujen tarkistettujen liikennemääräennusteiden perusteella). |
| --- | --- |

(195)

Päivitetty ennuste (laadittu maaliskuussa 2013) osoittaa Puolan mukaan, että vaikutusalueen kysynnän odotetaan olevan vuoden 2012 liikennemääräennusteita suurempaa. Muutettujen ennusteiden mukaan vaikutusalueen kysyntä on noin 9 miljoonaa matkustajaa vuonna 2030. Tämäkin ennuste kuitenkin osoittaa, että Gdanskin lentoasema pystyisi tyydyttämään alueen kysynnän yksin ilman lisäinvestointeja ainakin vuoteen 2025 asti (johdanto-osan 45 kappaleessa kuvailtujen tarkistettujen liikennemääräennusteiden perusteella).

| (196) | Lisäksi Puolan toimittamien tietojen mukaan Gdanskin lentoaseman nykyinen kiitotiekapasiteetti on 40–44 nousua/laskua tunnissa, kun taas käyttö on nykyisin keskimäärin 4,7 nousua/laskua tunnissa. |
| --- | --- |

(196)

Lisäksi Puolan toimittamien tietojen mukaan Gdanskin lentoaseman nykyinen kiitotiekapasiteetti on 40–44 nousua/laskua tunnissa, kun taas käyttö on nykyisin keskimäärin 4,7 nousua/laskua tunnissa.

| (197) | Komissio huomauttaa Puolan toimittamien tietojen perusteella (ks. johdanto-osan 192–196 kappale edellä), että Gdanskin lentoasema käyttää tulevina vuosina vain noin 50–60 prosenttia kapasiteetistaan. Gdanskin lentoasema pystyy siis pitkään tyydyttämään sekä lentoyhtiöiden että matkustajien aiheuttaman kysynnän, vaikka matkustajamäärät kasvaisivatkin Pommerissa nopeasti. |
| --- | --- |

(197)

Komissio huomauttaa Puolan toimittamien tietojen perusteella (ks. johdanto-osan 192–196 kappale edellä), että Gdanskin lentoasema käyttää tulevina vuosina vain noin 50–60 prosenttia kapasiteetistaan. Gdanskin lentoasema pystyy siis pitkään tyydyttämään sekä lentoyhtiöiden että matkustajien aiheuttaman kysynnän, vaikka matkustajamäärät kasvaisivatkin Pommerissa nopeasti.

| (198) | Komissio huomauttaa lisäksi, että Gdanskin lentoasema tarjoaa yhteyksiä yli 40 kansalliseen ja kansainväliseen kohteeseen (sekä kahden paikkakunnan välisiä yhteyksiä että yhteyksiä keskuslentoasemiin, kuten Frankfurtiin, Müncheniin, Varsovaan ja Kööpenhaminaan). |
| --- | --- |

(198)

Komissio huomauttaa lisäksi, että Gdanskin lentoasema tarjoaa yhteyksiä yli 40 kansalliseen ja kansainväliseen kohteeseen (sekä kahden paikkakunnan välisiä yhteyksiä että yhteyksiä keskuslentoasemiin, kuten Frankfurtiin, Müncheniin, Varsovaan ja Kööpenhaminaan).

| (199) | Kuten johdanto-osan 60 kappaleessa mainitaan, Puola esittää toisaalta, että Gdanskin lentoaseman mahdollisuudet laajentaa kapasiteettiaan ovat rajalliset rakentamiseen ja ympäristöön liittyvistä syistä. Toisaalta Puola esittää myös, ettei Gdanskin lentoaseman kapasiteetin laajentamiselle ole mitään rajoitteita. Koska kapasiteetin laajentamisen rajoitteita koskevat lausumat ovat keskenään ristiriitaisia eikä niiden tueksi esitetä mitään todisteita, komissio katsoo, ettei se voi perustaa arviointiaan niiden varaan. |
| --- | --- |

(199)

Kuten johdanto-osan 60 kappaleessa mainitaan, Puola esittää toisaalta, että Gdanskin lentoaseman mahdollisuudet laajentaa kapasiteettiaan ovat rajalliset rakentamiseen ja ympäristöön liittyvistä syistä. Toisaalta Puola esittää myös, ettei Gdanskin lentoaseman kapasiteetin laajentamiselle ole mitään rajoitteita. Koska kapasiteetin laajentamisen rajoitteita koskevat lausumat ovat keskenään ristiriitaisia eikä niiden tueksi esitetä mitään todisteita, komissio katsoo, ettei se voi perustaa arviointiaan niiden varaan.

| (200) | Kun otetaan huomioon Gdanskin lentoaseman ylimääräinen kapasiteetti, jota ei käytetä täysin vielä pitkän aikavälin kuluessakaan, ja suunnitelmat laajentaa tarvittaessa lentoaseman kapasiteettia pitkällä aikavälillä entisestään, komissio katsoo, ettei toisen lentoaseman perustaminen Pommeriin edistäisi alueen kehitystä. Lisäksi komissio huomauttaa, että yhteydet Pommerin alueelle ovat jo hyvät Gdanskin lentoaseman ansiosta ja ettei uusi lentoasema paranna yhteyksiä alueelle. |
| --- | --- |

(200)

Kun otetaan huomioon Gdanskin lentoaseman ylimääräinen kapasiteetti, jota ei käytetä täysin vielä pitkän aikavälin kuluessakaan, ja suunnitelmat laajentaa tarvittaessa lentoaseman kapasiteettia pitkällä aikavälillä entisestään, komissio katsoo, ettei toisen lentoaseman perustaminen Pommeriin edistäisi alueen kehitystä. Lisäksi komissio huomauttaa, että yhteydet Pommerin alueelle ovat jo hyvät Gdanskin lentoaseman ansiosta ja ettei uusi lentoasema paranna yhteyksiä alueelle.

| (201) | Komissio toteaa myös, että Gdynian lentoaseman liiketoimintamalli viittaa siihen, että lentoasema kilpailisi matkustajista Gdanskin lentoaseman kanssa halpalentojen, tilauslentojen ja yleisilmailun markkinoilla. Lisäksi uuden lentoaseman perustamisella varalentoasemaksi ei voida perustella Gdynian lentoaseman investoinnin laajuutta. |
| --- | --- |

(201)

Komissio toteaa myös, että Gdynian lentoaseman liiketoimintamalli viittaa siihen, että lentoasema kilpailisi matkustajista Gdanskin lentoaseman kanssa halpalentojen, tilauslentojen ja yleisilmailun markkinoilla. Lisäksi uuden lentoaseman perustamisella varalentoasemaksi ei voida perustella Gdynian lentoaseman investoinnin laajuutta.

| (202) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Gdynian lentoaseman investointi johtaa alueella infrastruktuurin päällekkäisyyteen, mikä ei vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta. |
| --- | --- |

(202)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Gdynian lentoaseman investointi johtaa alueella infrastruktuurin päällekkäisyyteen, mikä ei vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta.

ii)   Infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta

| (203) | Kuten johdanto-osan 189–202 kappaleessa todetaan, komissio katsoo, että Gdanskin lentoasema palvelee nykyisin ja vastaisuudessa Gdynian lentoaseman vaikutusaluetta tehokkaasti. Lisäksi molemmilla lentoasemilla on samanlainen toimintamalli ja ne keskittyvät pääasiassa halpa- ja tilauslentoihin. |
| --- | --- |

(203)

Kuten johdanto-osan 189–202 kappaleessa todetaan, komissio katsoo, että Gdanskin lentoasema palvelee nykyisin ja vastaisuudessa Gdynian lentoaseman vaikutusaluetta tehokkaasti. Lisäksi molemmilla lentoasemilla on samanlainen toimintamalli ja ne keskittyvät pääasiassa halpa- ja tilauslentoihin.

| (204) | Koska selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta ei ole, komissio katsoo, ettei infrastruktuurin voida katsoa olevan tarpeen eikä oikeasuhteinen yleishyödyllisen tavoitteen kannalta (ks. myös edellä oleva johdanto-osan 202 kappale). |
| --- | --- |

(204)

Koska selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta ei ole, komissio katsoo, ettei infrastruktuurin voida katsoa olevan tarpeen eikä oikeasuhteinen yleishyödyllisen tavoitteen kannalta (ks. myös edellä oleva johdanto-osan 202 kappale).

iii)   Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön

| (205) | Kuten i kohdassa todettiin, Gdynian lentoasema on vain 25 kilometrin päässä olemassa olevasta Gdanskin lentoasemasta ja lentoasemilla on sama vaikutusalue ja samanlainen liiketoimintamalli. |
| --- | --- |

(205)

Kuten i kohdassa todettiin, Gdynian lentoasema on vain 25 kilometrin päässä olemassa olevasta Gdanskin lentoasemasta ja lentoasemilla on sama vaikutusalue ja samanlainen liiketoimintamalli.

| (206) | Gdanskin lentoaseman kapasiteetista on nykyisin käytössä alle 60 prosenttia. Kun otetaan huomioon Gdanskin lentoasemalla parhaillaan toteutettavat investoinnit, Gdanskin lentoaseman kapasiteetti riittää tyydyttämään alueen kysynnän ainakin vuosiin 2025–2028 asti käytettävästä ennusteesta riippuen, ja lentoaseman lisälaajennus on mahdollinen. |
| --- | --- |

(206)

Gdanskin lentoaseman kapasiteetista on nykyisin käytössä alle 60 prosenttia. Kun otetaan huomioon Gdanskin lentoasemalla parhaillaan toteutettavat investoinnit, Gdanskin lentoaseman kapasiteetti riittää tyydyttämään alueen kysynnän ainakin vuosiin 2025–2028 asti käytettävästä ennusteesta riippuen, ja lentoaseman lisälaajennus on mahdollinen.

| (207) | Komissio toteaa myös, että Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelman mukaan lentoasema saisi noin [80–90] prosenttia tuloistaan palvelemalla halpa- ja tilauslentoyhtiöitä. Tämä tarkoittaa, että se keskittyisi markkinoihin, jotka ovat Gdanskin lentoaseman ydinliiketoimintaa. |
| --- | --- |

(207)

Komissio toteaa myös, että Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelman mukaan lentoasema saisi noin [80–90] prosenttia tuloistaan palvelemalla halpa- ja tilauslentoyhtiöitä. Tämä tarkoittaa, että se keskittyisi markkinoihin, jotka ovat Gdanskin lentoaseman ydinliiketoimintaa.

| (208) | Tässä yhteydessä komissio huomauttaa myös, ettei Puola ole esittänyt mitään todisteita lentoasemien mahdollisesta yhteistyöstä. |
| --- | --- |

(208)

Tässä yhteydessä komissio huomauttaa myös, ettei Puola ole esittänyt mitään todisteita lentoasemien mahdollisesta yhteistyöstä.

| (209) | Myöskään suunnitelmat saada tuloja muista ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyvästä toiminnasta (tuotanto ja palvelut) eivät itsessään riittäisi kattamaan Gdynian lentoaseman pitämiseen liittyviä korkeita toimintakustannuksia. |
| --- | --- |

(209)

Myöskään suunnitelmat saada tuloja muista ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyvästä toiminnasta (tuotanto ja palvelut) eivät itsessään riittäisi kattamaan Gdynian lentoaseman pitämiseen liittyviä korkeita toimintakustannuksia.

| (210) | Näin ollen komissio katsoo, etteivät Gdynian lentoaseman käyttöön liittyvät odotukset ole tyydyttäviä keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(210)

Näin ollen komissio katsoo, etteivät Gdynian lentoaseman käyttöön liittyvät odotukset ole tyydyttäviä keskipitkällä aikavälillä.

iv)   Kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön

| (211) | Puola vahvisti, että kaikilla mahdollisilla käyttäjillä olisi tasavertainen ja syrjimätön oikeus lentoasemainfrastruktuurin käyttöön ilman kaupallisesti perusteetonta syrjintää. |
| --- | --- |

(211)

Puola vahvisti, että kaikilla mahdollisilla käyttäjillä olisi tasavertainen ja syrjimätön oikeus lentoasemainfrastruktuurin käyttöön ilman kaupallisesti perusteetonta syrjintää.

v)   Tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa

| (212) | Komissio toteaa, ettei Puola ole esittänyt mitään todisteita siitä, että Gdynian ja Gdanskin lentoasemat muodostaisivat keskenään yhteistyötä tekevän ilmailun keskuksen. Loogisesti ajateltuna vaikuttaisi siltä, että lentoasemien olisi itse asiassa kilpailtava keskenään periaatteessa samoista matkustajista. |
| --- | --- |

(212)

Komissio toteaa, ettei Puola ole esittänyt mitään todisteita siitä, että Gdynian ja Gdanskin lentoasemat muodostaisivat keskenään yhteistyötä tekevän ilmailun keskuksen. Loogisesti ajateltuna vaikuttaisi siltä, että lentoasemien olisi itse asiassa kilpailtava keskenään periaatteessa samoista matkustajista.

| (213) | Komissio toteaa lisäksi, että Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelma (jonka mukaan noin [80–90] prosenttia tuloista tulee halpa- ja tilauslennoista) ja investoinnin laajuus (esimerkiksi terminaali, jonka kapasiteetti on 0,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa ja jota on tarkoitus laajentaa tulevaisuudessa) eivät vahvista väitettä, että Gdynian lentoasema keskittyisi yleisilmailuliikenteeseen ja tarjoaisi palveluja vain tai pääasiassa yleisilmailun alalla. |
| --- | --- |

(213)

Komissio toteaa lisäksi, että Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelma (jonka mukaan noin [80–90] prosenttia tuloista tulee halpa- ja tilauslennoista) ja investoinnin laajuus (esimerkiksi terminaali, jonka kapasiteetti on 0,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa ja jota on tarkoitus laajentaa tulevaisuudessa) eivät vahvista väitettä, että Gdynian lentoasema keskittyisi yleisilmailuliikenteeseen ja tarjoaisi palveluja vain tai pääasiassa yleisilmailun alalla.

| (214) | Kun otetaan huomioon edellä esitetty ja se, että molemmat lentoasemat keskittyisivät halpa- ja tilauslentoihin, komissio katsoo, että tuki on kohdistettu lentoasemalle, joka kilpailisi suoraan toisen samalla vaikutusalueella toimivan lentoaseman kanssa ilman, että alueella olisi lentoasemapalvelujen kysyntää, jota jo olemassa oleva lentoasema ei voisi tyydyttää. |
| --- | --- |

(214)

Kun otetaan huomioon edellä esitetty ja se, että molemmat lentoasemat keskittyisivät halpa- ja tilauslentoihin, komissio katsoo, että tuki on kohdistettu lentoasemalle, joka kilpailisi suoraan toisen samalla vaikutusalueella toimivan lentoaseman kanssa ilman, että alueella olisi lentoasemapalvelujen kysyntää, jota jo olemassa oleva lentoasema ei voisi tyydyttää.

| (215) | Näin ollen komissio katsoo, että kyseinen tuki vaikuttaisi kauppaan tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa. Tätä päätelmää tukee se, ettei ole yleishyödyllistä tavoitetta, joka tuella pyrittäisiin saavuttamaan. |
| --- | --- |

(215)

Näin ollen komissio katsoo, että kyseinen tuki vaikuttaisi kauppaan tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa. Tätä päätelmää tukee se, ettei ole yleishyödyllistä tavoitetta, joka tuella pyrittäisiin saavuttamaan.

vi)   Tuen tarpeellisuus ja kannustava vaikutus

| (216) | Komissio katsoo Puolan toimittamien tietojen perusteella, että investointikustannukset voivat olla alhaisemmat kuin rakennettaessa muita vastaavia alueellisia lentoasemia Puolassa. Tämä johtuu pääasiassa sotilaslentoaseman olemassa olevan infrastruktuurin käytöstä. Lisäksi Puola esittää, että ilman tukea lentoaseman pitäjä ei tekisi investointia. |
| --- | --- |

(216)

Komissio katsoo Puolan toimittamien tietojen perusteella, että investointikustannukset voivat olla alhaisemmat kuin rakennettaessa muita vastaavia alueellisia lentoasemia Puolassa. Tämä johtuu pääasiassa sotilaslentoaseman olemassa olevan infrastruktuurin käytöstä. Lisäksi Puola esittää, että ilman tukea lentoaseman pitäjä ei tekisi investointia.

| (217) | Komissio huomauttaa lisäksi, että tämäntyyppisissä investoinneissa kannattavuusrajan saavuttamiseen tarvittava pitkä aika tarkoittaa, että julkinen rahoitus voisi olla tarpeen, jotta tuensaajan käyttäytymistä voidaan muuttaa niin, että tuensaaja jatkaa investointia. Koska investointihankkeen odotettua kannattavuutta ei voida osoittaa (ks. johdanto-osan 177 kappale) eikä markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja ryhtyisi tällaiseen hankkeeseen, on lisäksi itse asiassa todennäköistä, että tuki muuttaa lentoaseman pitäjän käyttäytymistä. |
| --- | --- |

(217)

Komissio huomauttaa lisäksi, että tämäntyyppisissä investoinneissa kannattavuusrajan saavuttamiseen tarvittava pitkä aika tarkoittaa, että julkinen rahoitus voisi olla tarpeen, jotta tuensaajan käyttäytymistä voidaan muuttaa niin, että tuensaaja jatkaa investointia. Koska investointihankkeen odotettua kannattavuutta ei voida osoittaa (ks. johdanto-osan 177 kappale) eikä markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja ryhtyisi tällaiseen hankkeeseen, on lisäksi itse asiassa todennäköistä, että tuki muuttaa lentoaseman pitäjän käyttäytymistä.

| (218) | Koska selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta ei ole, komissio toteaa kuitenkin, ettei tuen voida katsoa olevan tarpeellista eikä oikeassa suhteessa tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(218)

Koska selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta ei ole, komissio toteaa kuitenkin, ettei tuen voida katsoa olevan tarpeellista eikä oikeassa suhteessa tavoitteeseen.

| (219) | Komissio katsoo näin ollen, että Gdynian ja Kosakowon Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myöntämä investointituki ei täytä vuonna 2005 annetuissa lentoliikenteen suuntaviivoissa vahvistettuja vaatimuksia ja ettei tuen voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(219)

Komissio katsoo näin ollen, että Gdynian ja Kosakowon Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myöntämä investointituki ei täytä vuonna 2005 annetuissa lentoliikenteen suuntaviivoissa vahvistettuja vaatimuksia ja ettei tuen voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

5.2.2   Toimintatuki

| (220) | Komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön liiketappioiden rahoittaminen on toimintatukea, joka vähentää lentoaseman pitäjän juoksevia menoja. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tällainen toimintatuki ei periaatteessa sovellu sisämarkkinoille. Vuonna 2005 annettujen lentoliikenteen suuntaviivojen mukaan lentoasemille myönnetty toimintatuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi vain poikkeuksellisesti ja tiukkojen edellytysten täyttyessä Euroopan köyhimmillä alueilla. |
| --- | --- |

(220)

Komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön liiketappioiden rahoittaminen on toimintatukea, joka vähentää lentoaseman pitäjän juoksevia menoja. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tällainen toimintatuki ei periaatteessa sovellu sisämarkkinoille. Vuonna 2005 annettujen lentoliikenteen suuntaviivojen mukaan lentoasemille myönnetty toimintatuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi vain poikkeuksellisesti ja tiukkojen edellytysten täyttyessä Euroopan köyhimmillä alueilla.

| (221) | Komissio toteaa, että Gdynian lentoasema sijaitsee tällaisella alueella, johon sovelletaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta, joten komission on arvioitava, voidaanko kyseistä toimintatukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen nojalla. |
| --- | --- |

(221)

Komissio toteaa, että Gdynian lentoasema sijaitsee tällaisella alueella, johon sovelletaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta, joten komission on arvioitava, voidaanko kyseistä toimintatukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen nojalla.

| (222) | Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 76 kohdan mukaan toimintatuki voidaan sallia alueilla, joihin sovelletaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta edellyttäen, että seuraavat kumulatiiviset perusteet täyttyvät: i) tuki edistää alueellista kehitystä, myöntäminen on perusteltua tuen laadun vuoksi ja ii) tuen taso on suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään. |
| --- | --- |

(222)

Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 76 kohdan mukaan toimintatuki voidaan sallia alueilla, joihin sovelletaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta edellyttäen, että seuraavat kumulatiiviset perusteet täyttyvät: i) tuki edistää alueellista kehitystä, myöntäminen on perusteltua tuen laadun vuoksi ja ii) tuen taso on suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään.

| (223) | Puola on sitä mieltä, että toimintatuki on alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 76 kohdan mukaista (ks. johdanto-osan 77–79 kappale). |
| --- | --- |

(223)

Puola on sitä mieltä, että toimintatuki on alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 76 kohdan mukaista (ks. johdanto-osan 77–79 kappale).

| (224) | Koska Gdanskin lentoasema palvelee jo Pommerin aluetta eikä uusi lentoasema paranna yhteyksiä alueelle, komissio ei voi katsoa, että tuki edistäisi alueellista kehitystä. |
| --- | --- |

(224)

Koska Gdanskin lentoasema palvelee jo Pommerin aluetta eikä uusi lentoasema paranna yhteyksiä alueelle, komissio ei voi katsoa, että tuki edistäisi alueellista kehitystä.

| (225) | Komissio toteaa näin ollen, ettei toimintatuen voida katsoa olevan oikeassa suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään, koska Pommerin alue ei näytä kärsivän liikenneyhteyksiä koskevista haitoista. |
| --- | --- |

(225)

Komissio toteaa näin ollen, ettei toimintatuen voida katsoa olevan oikeassa suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään, koska Pommerin alue ei näytä kärsivän liikenneyhteyksiä koskevista haitoista.

| (226) | Lisäksi komissio katsoo, että arvioinnin kohteena oleva toimintatuki on osoitettu etukäteen määritellyn menokokonaisuuden rahoittamiseen. Kun otetaan huomioon 5.1.3 jaksossa esitetyt Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelmaa sekä ennustettujen tulojen ja kustannusten tasoa koskevat komission arviot, ei voida katsoa, että tuki olisi rajattu välttämättömään tai että se olisi myönnetty väliaikaisesti ja olisi asteittain vähenevää. Erityisesti kun otetaan huomioon lentoaseman pitäjän odotettuun kannattavuuteen liittyvä epävarmuus (ks. valtion tuen olemassaoloa koskeva jakso), tuen väliaikaisuutta ja asteittaista vähenemistä ei voida taata. |
| --- | --- |

(226)

Lisäksi komissio katsoo, että arvioinnin kohteena oleva toimintatuki on osoitettu etukäteen määritellyn menokokonaisuuden rahoittamiseen. Kun otetaan huomioon 5.1.3 jaksossa esitetyt Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelmaa sekä ennustettujen tulojen ja kustannusten tasoa koskevat komission arviot, ei voida katsoa, että tuki olisi rajattu välttämättömään tai että se olisi myönnetty väliaikaisesti ja olisi asteittain vähenevää. Erityisesti kun otetaan huomioon lentoaseman pitäjän odotettuun kannattavuuteen liittyvä epävarmuus (ks. valtion tuen olemassaoloa koskeva jakso), tuen väliaikaisuutta ja asteittaista vähenemistä ei voida taata.

| (227) | Komissio katsoo joka tapauksessa, että toimintatuen myöntäminen sellaisen investointihankkeen toiminnan varmistamiseksi, jolle on myönnetty sisämarkkinoille soveltumatonta investointitukea, on luonnostaan sisämarkkinoille soveltumatonta. |
| --- | --- |

(227)

Komissio katsoo joka tapauksessa, että toimintatuen myöntäminen sellaisen investointihankkeen toiminnan varmistamiseksi, jolle on myönnetty sisämarkkinoille soveltumatonta investointitukea, on luonnostaan sisämarkkinoille soveltumatonta.

| (228) | Näin ollen komissio katsoo, että Gdynian ja Kosakowon Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myöntämä toimintatuki ei täytä alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vahvistettuja soveltuvuusperusteita. |
| --- | --- |

(228)

Näin ollen komissio katsoo, että Gdynian ja Kosakowon Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myöntämä toimintatuki ei täytä alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vahvistettuja soveltuvuusperusteita.

5.2.3   Päätelmä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

| (229) | Näin ollen komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(229)

Näin ollen komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myönnetty valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille.

| (230) | Komissio ei ole löytänyt muuta tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevaa säännöstä, jonka perusteella kyseinen tuki voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi perussopimuksen mukaisesti. Myöskään Puola ei ole vedonnut mihinkään tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevaan säännökseen eikä esittänyt perusteluja, joiden perusteella komissio voisi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(230)

Komissio ei ole löytänyt muuta tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevaa säännöstä, jonka perusteella kyseinen tuki voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi perussopimuksen mukaisesti. Myöskään Puola ei ole vedonnut mihinkään tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevaan säännökseen eikä esittänyt perusteluja, joiden perusteella komissio voisi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille.

| (231) | Investointituki ja toimintatuki, jotka Puola on myöntänyt tai aikoo myöntää Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle, eivät sovellu sisämarkkinoille. Puola on myöntänyt sääntöjenvastaisesti kyseessä olevat tuet, jotka ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisia. |
| --- | --- |

(231)

Investointituki ja toimintatuki, jotka Puola on myöntänyt tai aikoo myöntää Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle, eivät sovellu sisämarkkinoille. Puola on myöntänyt sääntöjenvastaisesti kyseessä olevat tuet, jotka ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisia.

6.   TAKAISINPERINTÄ

| (232) | Kun komissio on todennut, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä on SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivalta päättää, että kyseisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä (61). Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma valtiontuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (62). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (63). |
| --- | --- |

(232)

Kun komissio on todennut, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä on SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivalta päättää, että kyseisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä (61). Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma valtiontuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (62). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (63).

| (233) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (64) 14 artiklassa säädetään oikeuskäytännön mukaisesti seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [...].” |
| --- | --- |

(233)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (64) 14 artiklassa säädetään oikeuskäytännön mukaisesti seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [...].”

| (234) | Näin ollen edellä mainittu valtiotuki on maksettava takaisin Puolan viranomaisille siltä osin kuin tuki on jo maksettu tuensaajalle, |
| --- | --- |

(234)

Näin ollen edellä mainittu valtiotuki on maksettava takaisin Puolan viranomaisille siltä osin kuin tuki on jo maksettu tuensaajalle,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Valtiontuki, jonka Puola on myöntänyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti 28 päivän elokuuta 2007 ja 17 päivän kesäkuuta 2013 välisenä aikana yhtiölle Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o 91 714 000 Puolan zlotyn pääomasijoituksina, ei sovellu sisämarkkinoille.

2.   Valtiontuki, jonka Puola aikoo myöntää yhtiölle Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o 17 päivän kesäkuuta 2013 jälkeen Gdynia-Kosakowon sotilaslentoaseman muuttamiseen siviililentoasemaksi, ei sovellu sisämarkkinoille. Valtiontukea ei saa sen vuoksi myöntää.

2 artikla

1.   Puolan on perittävä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisinperittävistä summista kertyy korkoa toisessa alakohdassa luetelluista päivämääristä alkaen määrien tosiasialliseen takaisinperintään saakka.

Takaisinperittävät määrät asetettiin tuensaajan käyttöön seuraavina ajankohtina:

| a) | 50 000 Puolan zlotya 28 päivänä elokuuta 2007; |
| --- | --- |

a)

50 000 Puolan zlotya 28 päivänä elokuuta 2007;

| b) | 200 000 Puolan zlotya 4 päivänä maaliskuuta 2008; |
| --- | --- |

b)

200 000 Puolan zlotya 4 päivänä maaliskuuta 2008;

| c) | 500 000 Puolan zlotya 11 päivänä syyskuuta 2008; |
| --- | --- |

c)

500 000 Puolan zlotya 11 päivänä syyskuuta 2008;

| d) | 1 345 000 Puolan zlotya 28 päivänä heinäkuuta 2009; |
| --- | --- |

d)

1 345 000 Puolan zlotya 28 päivänä heinäkuuta 2009;

| e) | 4 361 000 Puolan zlotya 8 päivänä joulukuuta 2010; |
| --- | --- |

e)

4 361 000 Puolan zlotya 8 päivänä joulukuuta 2010;

| f) | 25 970 000 Puolan zlotya 8 päivänä heinäkuuta 2011; |
| --- | --- |

f)

25 970 000 Puolan zlotya 8 päivänä heinäkuuta 2011;

| g) | 1 779 000 Puolan zlotya 1 päivänä syyskuuta 2011; |
| --- | --- |

g)

1 779 000 Puolan zlotya 1 päivänä syyskuuta 2011;

| h) | 31 009 000 Puolan zlotya 25 päivänä huhtikuuta 2012; |
| --- | --- |

h)

31 009 000 Puolan zlotya 25 päivänä huhtikuuta 2012;

| i) | 6 469 000 Puolan zlotya 27 päivänä toukokuuta 2013; |
| --- | --- |

i)

6 469 000 Puolan zlotya 27 päivänä toukokuuta 2013;

| j) | 20 031 000 Puolan zlotya 17 päivänä kesäkuuta 2013. |
| --- | --- |

j)

20 031 000 Puolan zlotya 17 päivänä kesäkuuta 2013.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (65) V luvun mukaisesti.

4.   Puolan on peruttava kaikki 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vielä maksattamattomat tukierät tämän päätöksen tiedoksiantamispäivästä alkaen.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

2.   Puolan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

4 artikla

1.   Puolan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| b) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Puolan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Puolan on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Puolan on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä helmikuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 243, 23.8.2013, s. 25.

1

(2)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Asiasisällöltään nämä kaksi määräyskokonaisuutta ovat samanlaiset. Tässä päätöksessä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia on tarvittaessa pidettävä viittauksina perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksella muutettiin myös tiettyjä käsitteitä. ’Yhteisö’ korvattiin ’unionilla’ ja ’yhteismarkkinat’’sisämarkkinoilla’. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen terminologiaa.

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Gdynian lentoaseman ja Gdanskin lentoaseman välinen etäisyys on maanteitse 26–29 kilometriä valitun reitin mukaan; lähde: Google Maps, Bing Maps. Gdanskin lentoaseman omistaa ja sitä ylläpitää julkisyhteisöjen perustama Gdansk Lech Wałęsa -lentoasemayhtiö. Yhtiön osakepääoma jakautuu omistajien kesken seuraavasti: Gdanskin kaupunki (32 %), Pommerin voivodikunta (32 %), ”Polish Airports” -valtionyhtiö (Przedsiębiorstwo Państwowe ”Porty Lotnicze”) (31 %), Sopotin kaupunki (3 %) ja Gdynian kaupunki (2 %). Gdansk Lech Wałęsa -lentoasema, jäljempänä ’Gdanskin lentoasema’, on Puolan kolmanneksi suurin lentoasema. Vuonna 2012 lentoaseman matkustajaliikenne oli 2,9 miljoonaa matkustajaa (2,7 miljoonaa reittiliikenteessä ja 0,2 miljoonaa tilauslentoliikenteessä).

4

Seuraavat kahdeksan lentoyhtiötä harjoittavat säännöllistä lentoliikennettä Gdanskin lentoasemalta (tammikuu 2014): Wizzair (22 kohdetta), Ryanair (7 kohdetta), Eurolot (4 kohdetta), LOT (2 kohdetta), Lufthansa (2 kohdetta), SAS (2 kohdetta), Air Berlin (1 kohde) ja Norwegian (1 kohde). Toukokuussa 2012 avatun uuden terminaalin ansiosta Gdanskin lentoaseman kapasiteetti on 5 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Puolan antamien tietojen mukaan (vuosille 2013–2015 kaavailtu) terminaalin laajennus nostaa lentoaseman kapasiteetin 7 miljoonaan matkustajaan. Myös Gdanskin lentoaseman investointiin on käytetty valtiontukea (ks. valtiontukiasiassa N 153/08 vuonna 2008 annettu komission päätös – 1,7 miljoonaa euroa (EUVL C 46, 25.2.2009, s. 7); valtiontukiasiassa N 472/08 vuonna 2009 annettu komission päätös, jonka seurauksena Puola myönsi Gdanskin lentoasemalle tukea noin 33 miljoonaa euroa (EUVL C 79, 2.4.2009, s. 2)).

(5)  Nykyinen Gdynia-Oksywien sotilaslentoasema sijaitsee Gdynian kaupungin ja Kosakowon kunnan välisellä rajalla.

5

(6)  Sopimuksen allekirjoittivat Pommerin viranomaiset, Gdanskin, Gdynian ja Sopotin kaupungit, Kosakowon kunta, Puolan valtion edustajat (Pommerin voivodialue, puolustusministeriö ja liikenneministeriö) ja Gdanskin lentoasema.

6

(7)  Tässä päätöksessä on käytetty vaihtokurssia 1 euro = 4 Puolan zlotya, joka vastaa vuoden 2010 keskimääräistä viikoittaista vaihtokurssia. Lähde: Eurostat.

7

Lähde:

(8)  Puolan näkemyksen mukaan yleisen edun mukaisiin tehtäviin liittyviä investointeja ovat muun muassa palomiehiä, tullivirkailijoita, lentoaseman vartijoita, poliiseja ja rajavartijoita varten tarvittavat rakennukset ja laitteet sekä lentoaseman aita ja sen videovalvonta.

8

(9)  Nimellismääräisenä.

9

(10)  Nettonykyarvo ilmaisee sen, ylittävätkö tietystä hankkeesta saatavat tuotot pääoman (vaihtoehto)kustannukset. Hankkeen katsotaan olevan taloudellisesti kannattava sijoitus, jos sillä on positiivinen nettonykyarvo. Investoinnit, joiden tuotot ovat pienemmät kuin pääoman (vaihtoehto)kustannukset, eivät ole taloudellisesti kannattavia. Pääoman (vaihtoehto)kustannukset näkyvät diskonttokorossa.

10

(11)  Päätearvo on kaikkien vastaisten kassavirtojen nykyarvo, kun yritys kasvaa tasaisesti ikuisesti (eli lentoaseman pitäjän oman pääoman arvo esitetyn liiketoimintasuunnitelman viimeisenä vuonna).

11

(12)  Komission tiedonanto – Yhteisön suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta (EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1).

12

(13)  Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013 (EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13).

13

(14)  Sisäisellä tuottoprosentilla mitataan sijoittajan sijoittamalleen pääomalle saamaa tuottoa/voittoa.

14

(15)  Kyseisenä ajankohtana sovellettavat säännöt oli vahvistettu perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5).

15

(16)  Investointihankkeen yleissuunnitelmassa määriteltiin lentoaseman muuttamiseen tarvittavat toimenpiteet.

16

(17)  Vapaa kassavirta yritykselle -mallia käytetään laskettaessa yrityksen tulos ennen korkoja ja veroja (EBIT) kunakin vuonna lisäten poistot ja kuoletukset (koska niihin ei liity maksutapahtumaa) ja vähentäen investointitarpeet, käyttöpääoman muutokset ja verot (ks. vuoden 2010 tutkimuksen taulukko 5).

17

(18)  Vapaa kassavirta yritykselle -laskelmat perustuvat (yhtiöön tuleviin ja yhtiöstä lähteviin) odotettuihin kassavirtoihin ennustejaksolla 2010–2040. Kassavirrat perustuvat liiketoimintasuunnitelmaan ja sen perustana oleviin oletuksiin liikenteestä, maksuista, toimintakustannuksista ja pääomainvestoinneista. Näin ollen vapaa kassavirta yritykselle -laskelmissa otetaan huomioon kaikki lentoaseman muuttamiseen liittyvät suunnitellut pääomainvestoinnit.

18

(19)  Keskimääräinen pääomakustannus on hinta, joka yhtiön odotetaan maksavan kaikille arvopaperinhaltijoilleen varojensa rahoittamiseksi.

19

(20)  Se perustuu seuraaviin arvoihin: riskitön korko [...] prosenttia, luottoriskipreemio [...] prosenttia, yhtiöveron verokanta 19 prosenttia, beeta [...], markkinariskipreemio [...] prosenttia sekä pääomarakenne, jossa velan osuus on [...] prosenttia ja oman pääoman osuus [...] prosenttia (ks. vuoden 2010 tutkimuksen kohta 4.4 sivulla 21). Komissio toteaa, että Puolan esittämät laskelmat näyttävät viittaavan siihen, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä käytettiin keskimääräistä pääomakustannusta, jonka korkorakenne oli laskeva.

20

(21)  Päätearvo perustui [...] prosentin tasaisen kasvun oletukseen.

21

(22)  Riskitön korko nostettiin [...] prosenttiin ja beeta arvoon [...]. Pääomarakennetta muutettiin lisäämällä velan osuutta ([...] prosenttia) ja pienentämällä oman pääoman osuutta ([...] prosenttia).

22

(23)  FCFE = FCFF + otetut luotot ja lainat – takaisin maksetut luotot ja lainat – luottojen ja lainojen korot. Toisin kuin FCFF-mallissa, FCFE-mallissa vapaa kassavirta diskontataan oman pääoman tuottoprosentilla, joka on aina suurempi kuin keskimääräinen pääomakustannus. Tämän vuoksi nettonykyarvo osoittaa, mikä osa sijoituksen tuotosta on osakkeenomistajien (pääomasijoittajien) käytettävissä. FCFE-mallin perusteella laskettu nettonykyarvo ei siten kuvaa sijoituksen kokonaistuottoa eli osakkeenomistajien saamaa tuottoa ja velkojien saamaa tuottoa.

23

diskontataan oman pääoman tuottoprosentilla

(24)  Lentoasemayhtiöiden ja lentoasemapalveluja tarjoavien yhtiöiden tyypillisen rahoitusrakenteen erojen huomioon ottamiseksi oman pääoman tuottoa nostettiin ennen keskiarvojen laskemista.

24

(25)  Riskitön korko alennettiin [...] prosenttiin ja beeta arvoon [...].

25

(26)  Kolmen kaupungin alue on Pommerin kolmen suuren kaupungin (Gdansk, Gdynia ja Sopot) muodostama kaupunkialue. Alueella on nykyään kolme lentoasemaa: Lech Wałęsa -lentoasema Gdanskissa, Pruszcz Gdanskissa sijaitseva sotilaslentoasema sekä Gdynian ja Kosakowon rajalla sijaitseva sotilaslentoasema (Gdynia-Oksywie).

26

(27)  Asia C-35/96, komissio v. Italia, tuomio 18.6.1998 (Kok., s. I-3851); asia C-41/90, Höfner ja Elser, tuomio 23.4.1991 (Kok., s. I-1979, Kok. Ep. I, s. 147); asia C-244/94, Fédération Française des Sociétés d’Assurances ym. v. Ministère de l’Agriculture et de la Pêche, tuomio 16.11.1995 (Kok., s. I-4013); asia C-55/96, Job Centre coop.arl., tuomio 11.12.1997 (Kok., s. I-7119).

27

(28)  Asia 118/85, komissio v. Italia, tuomio 16.12.1987 (Kok., s. 2599); asia C-35/96, ks. edellä.

28

(29)  Yhdistetyt asiat T-455/08 ja T-443/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH ja Mitteldeutsche Flughafen AG v. komissio sekä Freistaat Sachsen ym. v. komissio, tuomio 24.11.2011 (Kok., s. II-1311), jonka unionin tuomioistuin on vahvistanut; asia C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle v. komissio, tuomio 19.12.2012 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa); ks. myös asia T-128/98, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 12.12.2000 (Kok., s. II-3929), jonka yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, asia C-82/01 P, tuomio 24.10.2002 (Kok., s. I-9297) ja asia T-196/04, Ryanair Ltd v. komissio, tuomio 17.12.2008 (Kok., s. II-3643).

29

(30)  Asiat C-159/91 ja C-160/91, Poucet v. AGF ja Pistre v. Cancava, tuomio 17.2.1993 (Kok., s. I-637, Kok. Ep. I, s. 27).

30

(31)  Asia C-364/92, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, tuomio 19.1.1994 (Kok., s. I-43, Kok. Ep. I, s. 1).

31

(32)  Komission päätös N 309/2002, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003, Ilmailun turvaaminen – 11. syyskuuta 2001 tapahtuneiden terrori-iskujen aiheuttamien kustannusten korvaaminen.

32

(33)  Asia C-343/95, Calì & Figli v. Servizi Ecologici Porto di Genova, tuomio 18.3.1997 (Kok., s. I-1547). Komission päätös N 309/2002, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003. Komission päätös N 438/02, tehty 16 päivänä lokakuuta 2002, Tuki satamaviranomaisille julkisten viranomaisten tehtävien suorittamiseksi.

33

(34)  Ks. alaviite 32.

34

(35)  Ks. erityisesti asia C-364/92, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, tuomio 19.1.1994 (Kok., s. I-43, 30 kohta, Kok. Ep. I, s. 1) ja asia C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati v. komissio, tuomio 26.3.2009 (Kok., s. I-2207, 71 kohta).

35

(36)  Ks. muun muassa asia C-172/03, Wolfgang Heiser v. Finanzamt Innsbruck, tuomio 3.3.2005 (Kok., s. I-1627, 36 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).

36

(37)  Ilmailulaki (Ustawa z dnia 3 lipca 2002 r. – Prawo lotnicze (Puolan virallinen lehti nro 130/2002, asiakohta 1112, sellaisena kuin se on muutettuna)), ks. muun muassa 74 ja 84 §.

37

(38)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002 (Kok., s. I-4397).

38

(39)  Tuomio yhdistetyissä asioissa T-267/08 ja T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, tuomio 12.5.2011 (Kok., s. II-1999, 108 kohta).

39

(40)  Asia C-305/89, Italia v. komissio (”Alfa Romeo”), tuomio 21.3.1991 (Kok., s. I-1603); asia T-296/97, Alitalia v. komissio, tuomio 12.12.2000 (Kok., s. II-3871).

40

(41)  Asia C-40/85, Belgia v. komissio, tuomio 10.7.1986 (Kok., s. 2321).

41

(42)  Vaikka komissio pyysi Puolan viranomaisia toimittamaan laskelmien perustana käytetyt Excel-taulukot kaavoineen, Puolan viranomaiset toimittivat Excel-taulukot ilman kaavoja.

42

(43)  Ks. alaviite 38.

43

(44)  Asia C-124/10 P, Euroopan komissio v. Électricité de France (EDF), tuomio 5.6.2012 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa), 85 kohta.

44

(45)  Ks. vuoden 2012 tutkimuksen kohta 4.7.5. Puolalta saatujen huomautusten mukaan Gdynian lentoasemaan tehdyt pääomasijoitukset olivat 26 päivänä kesäkuuta 2009 yhteensä 1,691 miljoonaa Puolan zlotya (noin 423 000 euroa). Vain [...] miljoonaa Puolan zlotya (noin [...] euroa) oli käytetty erilaisten hankkeen valmisteluun liittyvien tutkimusten rahoittamiseen.

45

(46)  Osakkaiden 11 päivänä maaliskuuta 2011 tekemän sopimuksen mukaan Gdynia sijoittaa rahasijoituksina yhteensä 59,048 miljoonaa Puolan zlotya (14,8 miljoonaa euroa) vuosina 2011–2013 ja Kosakowo apporttina (muuntamalla vuosittaisia vuokramaksuja osakkeiksi) vuosina 2011–2040.

46

(47)  Tämä oman pääoman arvo käsittää ajanjakson 2012–2040 kassavirtojen nettonykyarvon ja lentoaseman pitäjän vuodelle 2040 lasketun diskontatun päätearvon.

47

(48)  Ks. esimerkiksi Euroopan laajuisten liikenneverkkojen alalla myönnettävästä yhteisön rahoitustuesta 3 päivänä kesäkuuta 2009 tehty komission päätös K(2009) 4445.

48

(49)  Ks. alaviite 4.

49

(50)  Yleissuunnitelmaa koskeva toimeksianto annettiin helmikuussa 2010, ja suunnitelma valmistui marraskuussa 2010.

50

(51)  Gdanskin lentoaseman matkustajaliikenne (tuhatta matkustajaa vuodessa)

51

| Toteutuneet matkustajamäärät |
| --- |
| Vuosi | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Matkustajien määrä | 466 | 672 | 1 256 | 1 715 | 1 954 | 1 911 | 2 232 | 2 463 | 2 906 |
| Odotettu matkustajamäärien kehitys |
| Vuosi | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | |
| Matkustajien määrä | 3 153 | 3 311 | 3 477 | 3 616 | 3 760 | 3 911 | 4 067 | 4 230 | |

Toteutuneet matkustajamäärät

Vuosi

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Matkustajien määrä

466

672

1 256

1 715

1 954

1 911

2 232

2 463

2 906

Odotettu matkustajamäärien kehitys

Vuosi

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Matkustajien määrä

3 153

3 311

3 477

3 616

3 760

3 911

4 067

4 230

(52)  Halpalentoyhtiöiden lennot 64,5 prosenttia ja tilauslennot 7,5 %. Sekä vuonna 2009 että vuonna 2011 niiden yhteenlaskettu osuus oli 70 prosenttia.

52

(53)  Bydgoszczin lentoasema: Lähtevän matkustajan vakiomaksu on 30 Puolan zlotya (7,5 euroa); vakiolaskeutumismaksu on 45 Puolan zlotya/tonni (11,25 euroa) suurimman sallitun lentoonlähtöpainon kahdesta ensimmäisestä tonnista, 40 Puolan zlotya/tonni (10 euroa) suurimman sallitun lentoonlähtöpainon tonneista 2–15, 35 Puolan zlotya/tonni (8,75 euroa) suurimman sallitun lentoonlähtöpainon tonneista 15–40, 30 Puolan zlotya/tonni (7,5 euroa) suurimman sallitun lentoonlähtöpainon tonneista 40–60, 25 Puolan zlotya/tonni (6,25 euroa) suurimman sallitun lentoonlähtöpainon tonneista 60–80 ja 20 Puolan zlotya/tonni (5 euroa) jokaisesta 80 tonnia ylittävästä suurimman sallitun lentoonlähtöpainon tonnista; vakiopaikoitusmaksu on 8 Puolan zlotya/tonni/24 h (2 euroa; ensimmäiset neljä tuntia maksuttomia). Alennukset: Matkustajamaksun alennukset vaihtelevat 5 prosentista (jos lentoyhtiöllä on kuukaudessa 100–300 matkustajaa, jotka lähtevät Bydgoszczin lentoasemalta) 50 prosenttiin (jos lentoyhtiöllä on kuukaudessa yli 8 000 matkustajaa, jotka lähtevät Bydgoszczin lentoasemalta); laskeutumismaksu – 50 prosentin alennus yhteyden 12 ensimmäisen kuukauden ajan, 50 prosentin alennus laskeuduttaessa klo 14.00–20.00; laskeutumis- ja paikoitusmaksut: 10 prosenttia lentoyhtiölle, jos lentoja on 4–10 kuukaudessa, 15 prosenttia, jos lentoja on 11–30 kuukaudessa ja 20 prosenttia, jos lentoja on vähintään 31 kuukaudessa. Szczecinin lentoasema: Lähtevän matkustajan vakiomaksu on 35 Puolan zlotya (8,75 euroa); vakiolaskeutumismaksu on 70 Puolan zlotya/tonni (17,5 euroa); vakiopaikoitusmaksu on 8 Puolan zlotya/tonni/24 h (ensimmäiset kaksi tuntia maksuttomia). Alennukset: 20 prosentista (jos lentoyhtiö tarjoaa lähteville matkustajille yli 800 paikkaa viikossa) 90 prosenttiin (jos tarjottavien paikkojen määrä on yli 1 300).

53

(54)  Halpalentoyhtiöiltä perittäviä matkustajamaksuja koskeva laskelma.

54

(55)  Ks. alaviite 54.

55

(56)  Koska tutkimus tehtiin kesäkuussa 2012, analyysi perustuu tähän ajankohtaan.

56

(57)  Laajasti käytetty pääomasijoituspäätösten arviointimenetelmä on tarkastella yhtiön pääoman arvoa. Pääoman arvo on yhtiön arvo, joka on sen omistajien tai osakkeenomistajien käytettävissä. Pääoman arvo lasketaan laskemalla yhteen kaikki pääomasijoittajien käytettävissä olevat vastaiset kassavirrat, jotka on diskontattu asianmukaisella tuottoprosentilla. Diskonttokorkona käytetään yleensä pääoman kustannusta, joka kuvastaa kassavirtoihin liittyvää riskiä.

57

(58)  Gdanskin, Bydgoszczin ja Szczecinin lentoasemien maksujen lisäksi komissio tarkasteli myös joulukuussa 2012 avatulla alueellisella Lublinin lentoasemalla perittäviä maksuja. Lublinin lentoasemalla lähtevän matkustajan vakiomaksu on 34 Puolan zlotya (8,5 euroa); vakiolaskeutumismaksu on 36 Puolan zlotya/tonni; vakiopaikoitusmaksu on 15 Puolan zlotya/tonni/24 h (ensimmäiset neljä tuntia ovat maksuttomia). Jos lentoyhtiö avaa Lublinin lentoasemalla toimipaikan, lähtevän matkustajan maksu on 4,21–5,76 Puolan zlotya (1,05–1,44 euroa) viiden ensimmäisen kauden ajan (2,5 vuotta); paikoitus- ja laskeutumismaksuihin myönnetään 99 prosentin alennus. Viiden kauden jälkeen myönnetään alennuksia uusille yhteyksille. Matkustaja-, laskeutumis- ja paikoitusmaksujen alennukset vaihtelevat yhteyden ensimmäisen vuoden 95 prosentista viidennen vuoden 25–65 prosenttiin (matkustajien määrästä riippuen). Viidennen vuoden jälkeen myönnetään 60 prosentin alennus, jos lentoyhtiö käsittelee yli 250 000 Lublinin lentoasemalta lähtevää matkustajaa.

58

(59)  Asia T-214/95, Het Vlaamse Gewest v. komissio, tuomio 30.4.1998 (Kok., s. II-717).

59

(60)  Asia T 109/01, Fleuren Compost v. komissio, tuomio 14.1.2004 (Kok., s. II-127).

60

(61)  Asia C-70/72, komissio v. Saksa, 13 kohta.

61

(62)  Yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, 75 kohta.

62

(63)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio, 64–65 kohta.

63

(64)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

64

(65)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

65

---

LIITE

Tiedot saaduista tukimääristä, takaisinperittävistä tuista ja jo palautetuista tuista

| Tuensaajan tiedot | Saadun tuen kokonaismäärä (1) | Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (1)

  (Pääoma) | Palautetun tuen kokonaismäärä (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | Korko |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Tuensaajan tiedot

Saadun tuen kokonaismäärä (1)

Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (1)

(Pääoma)

Palautetun tuen kokonaismäärä (1)

Pääoma

Korko

---

(1)  miljoonaa kansallisessa valuutassa.

---

| 12.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 357/89 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 357/89

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014,

valtiontuesta SA.34445 (12/C), jonka Tanska on myöntänyt kiinteään omaisuuteen liittyvien omaisuuserien siirtoon FIH:lta Tanskan rahoitusvakausyhtiölle

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 1280)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/884/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Tanskan valtio lisäsi pankin FIH Erhvervsbank A/S ja sen tytäryhtiöiden, jäljempänä ’FIH’, pääomaa 1,9 miljardilla Tanskan kruunulla ensisijaisen hybridipääoman muodossa Tanskan valtion rahoittamaa pääomanlisäystä koskevan lain mukaisesti (2). |
| --- | --- |

(1)

Tanskan valtio lisäsi pankin FIH Erhvervsbank A/S ja sen tytäryhtiöiden, jäljempänä ’FIH’, pääomaa 1,9 miljardilla Tanskan kruunulla ensisijaisen hybridipääoman muodossa Tanskan valtion rahoittamaa pääomanlisäystä koskevan lain mukaisesti (2).

| (2) | Tanska ilmoitti 6 päivänä maaliskuuta 2012 valtiontukipaketista, joka on tarkoitus myöntää FIH:lle. Komissio hyväksyi esitetyt toimenpiteet (3) väliaikaisesti ja katsoi niiden soveltuvan sisämarkkinoille 29 päivänä kesäkuuta 2012 annetulla päätöksellä, jäljempänä ’pelastamis- ja aloittamispäätös’ (4). |
| --- | --- |

(2)

Tanska ilmoitti 6 päivänä maaliskuuta 2012 valtiontukipaketista, joka on tarkoitus myöntää FIH:lle. Komissio hyväksyi esitetyt toimenpiteet (3) väliaikaisesti ja katsoi niiden soveltuvan sisämarkkinoille 29 päivänä kesäkuuta 2012 annetulla päätöksellä, jäljempänä ’pelastamis- ja aloittamispäätös’ (4).

| (3) | Komissio aloitti samalla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, koska toimenpiteen asianmukaisuuteen, tuen rajoittamiseen välttämättömään vähimmäismäärään ja pankin oman rahoitusosuuden tasoon liittyy epäilyjä, erityisesti kun otetaan huomioon FIH:lle myönnettyjen arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevista toimenpiteistä maksettavien korvausten vähäisyys. |
| --- | --- |

(3)

Komissio aloitti samalla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, koska toimenpiteen asianmukaisuuteen, tuen rajoittamiseen välttämättömään vähimmäismäärään ja pankin oman rahoitusosuuden tasoon liittyy epäilyjä, erityisesti kun otetaan huomioon FIH:lle myönnettyjen arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevista toimenpiteistä maksettavien korvausten vähäisyys.

| (4) | FIH maksoi 2 päivänä heinäkuuta 2012 takaisin Tanskan valtion rahoittamaa pääomanlisäystä koskevan lain mukaisesti vuonna 2009 saamansa 1,9 miljardin Tanskan kruunun pääoman (5). |
| --- | --- |

(4)

FIH maksoi 2 päivänä heinäkuuta 2012 takaisin Tanskan valtion rahoittamaa pääomanlisäystä koskevan lain mukaisesti vuonna 2009 saamansa 1,9 miljardin Tanskan kruunun pääoman (5).

| (5) | Tanska esitti 4 päivänä tammikuuta 2013 pelastamis- ja aloittamispäätöksen mukaisesti rakennesuunnitelman (6), jota se muutti myöhemmin. Tanska esitti 24 päivänä kesäkuuta 2013 lopullisen version kyseisestä suunnitelmasta, jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’. |
| --- | --- |

(5)

Tanska esitti 4 päivänä tammikuuta 2013 pelastamis- ja aloittamispäätöksen mukaisesti rakennesuunnitelman (6), jota se muutti myöhemmin. Tanska esitti 24 päivänä kesäkuuta 2013 lopullisen version kyseisestä suunnitelmasta, jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’.

| (6) | Tanska esitti 3 päivänä helmikuuta 2014 FIH:n rakenneuudistukselle ehdot, jotka Tanska on sitoutunut panemaan täytäntöön, jäljempänä ’sitoumukset’. |
| --- | --- |

(6)

Tanska esitti 3 päivänä helmikuuta 2014 FIH:n rakenneuudistukselle ehdot, jotka Tanska on sitoutunut panemaan täytäntöön, jäljempänä ’sitoumukset’.

| (7) | Tanskan viranomaiset toimittivat lisätietoja 30 päivän kesäkuuta 2012 ja 3 päivän helmikuuta 2014 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(7)

Tanskan viranomaiset toimittivat lisätietoja 30 päivän kesäkuuta 2012 ja 3 päivän helmikuuta 2014 välisenä aikana.

| (8) | Tanska hyväksyy asian kiireellisyyden vuoksi tämän päätöksen antamisen poikkeuksellisesti englannin kielellä (7). |
| --- | --- |

(8)

Tanska hyväksyy asian kiireellisyyden vuoksi tämän päätöksen antamisen poikkeuksellisesti englannin kielellä (7).

2.   KUVAUS

2.1   TUENSAAJA

| (9) | FIH on rajavastuuyhtiö, johon sovelletaan Tanskan pankkilainsäädäntöä ja jota valvoo Tanskan finanssivalvontaviranomainen. FIH perustettiin vuonna 1958, ja sen pääkonttori sijaitsee Tanskan Kööpenhaminassa. Se on kokonaan FIH Holding A/S:n, jäljempänä ’FIH Holding’, omistuksessa. |
| --- | --- |

(9)

FIH on rajavastuuyhtiö, johon sovelletaan Tanskan pankkilainsäädäntöä ja jota valvoo Tanskan finanssivalvontaviranomainen. FIH perustettiin vuonna 1958, ja sen pääkonttori sijaitsee Tanskan Kööpenhaminassa. Se on kokonaan FIH Holding A/S:n, jäljempänä ’FIH Holding’, omistuksessa.

| (10) | FIH-ryhmä koostuu FIH Holdingista ja FIH Erhvervsbankista sekä sen kokonaan omistamista tytäryhtiöistä. Nämä tytäryhtiöt ovat FIH Partners A/S (joka vastaa yritysrahoituksen liiketoimintasegmentistä), FIH Kapital Bank A/S, jäljempänä ’FIH Kapital Bank’ (8), FIH Realkredit A/S (joka on kiinnitysluottolaitos) ja FIH Leasing and Finans A/S. FIH:n liiketoimintaan kuuluu kolme segmenttiä: pankkitoiminta (9), markkinat (10) ja yritysrahoitus (11). |
| --- | --- |

(10)

FIH-ryhmä koostuu FIH Holdingista ja FIH Erhvervsbankista sekä sen kokonaan omistamista tytäryhtiöistä. Nämä tytäryhtiöt ovat FIH Partners A/S (joka vastaa yritysrahoituksen liiketoimintasegmentistä), FIH Kapital Bank A/S, jäljempänä ’FIH Kapital Bank’ (8), FIH Realkredit A/S (joka on kiinnitysluottolaitos) ja FIH Leasing and Finans A/S. FIH:n liiketoimintaan kuuluu kolme segmenttiä: pankkitoiminta (9), markkinat (10) ja yritysrahoitus (11).

| (11) | FIH Holdingin omistajat olivat 31 päivänä joulukuuta 2012 Tanskan työntekijöiden lisäeläkerahasto 48,8 prosentin osuudella, PF I A/S (12) 48,8 prosentin osuudella, hallintoneuvosto ja yritysjohto 2,3 prosentin osuudella ja FIH Holding itse 0,1 prosentin osuudella. |
| --- | --- |

(11)

FIH Holdingin omistajat olivat 31 päivänä joulukuuta 2012 Tanskan työntekijöiden lisäeläkerahasto 48,8 prosentin osuudella, PF I A/S (12) 48,8 prosentin osuudella, hallintoneuvosto ja yritysjohto 2,3 prosentin osuudella ja FIH Holding itse 0,1 prosentin osuudella.

| (12) | Vuoden 2011 lopussa FIH-ryhmän tase oli 84,16 miljardia Tanskan kruunua (11,28 miljardia euroa) ja sen kokonaispääomaosuus (13) oli 17,8 prosenttia. Kokonaispääomaosuus nostettiin 21,2 prosenttiin 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä. FIH:n tase oli 31 päivänä joulukuuta 2012 yhteensä 60,76 miljardia Tanskan kruunua (8,1 miljardia euroa) (14) ja sen riskipainotettujen omaisuuserien arvo oli 29,84 miljardia Tanskan kruunua (3,98 miljardia euroa). |
| --- | --- |

(12)

Vuoden 2011 lopussa FIH-ryhmän tase oli 84,16 miljardia Tanskan kruunua (11,28 miljardia euroa) ja sen kokonaispääomaosuus (13) oli 17,8 prosenttia. Kokonaispääomaosuus nostettiin 21,2 prosenttiin 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä. FIH:n tase oli 31 päivänä joulukuuta 2012 yhteensä 60,76 miljardia Tanskan kruunua (8,1 miljardia euroa) (14) ja sen riskipainotettujen omaisuuserien arvo oli 29,84 miljardia Tanskan kruunua (3,98 miljardia euroa).

| (13) | FIH on keskittänyt toimintansa keskipitkän aikavälin rahoituksen sekä riskinhallintaa koskevan neuvonnan ja yritysrahoituspalvelujen tarjoamiseen tanskalaisille yrityksille, joiden tase on yli 10 miljoonaa Tanskan kruunua (1,34 miljoonaa euroa). Alun perin FIH:n pankkitoiminta kattoi kolme segmenttiä: omaisuuden rahoituksen, yritysostorahoituksen ja yrityspankkitoiminnan. |
| --- | --- |

(13)

FIH on keskittänyt toimintansa keskipitkän aikavälin rahoituksen sekä riskinhallintaa koskevan neuvonnan ja yritysrahoituspalvelujen tarjoamiseen tanskalaisille yrityksille, joiden tase on yli 10 miljoonaa Tanskan kruunua (1,34 miljoonaa euroa). Alun perin FIH:n pankkitoiminta kattoi kolme segmenttiä: omaisuuden rahoituksen, yritysostorahoituksen ja yrityspankkitoiminnan.

| (14) | FIH oli pelastamis- ja aloittamispäätöksen ajankohtana käyttöpääomalla mitattuna (15) Tanskan kuudenneksi suurin pankki, ja ryhmällä oli yhteensä yli 2 000 pankkiasiakasta. Samana ajankohtana FIH:n markkinaosuus pankki- ja kiinnitysluotoista oli arviolta 1,7 prosenttia. Markkinaosuus pk-yrityksille ja muille yrityksille myönnetyistä luotoista oli 2,5 prosenttia. Kesäkuussa 2012 FIH:n markkinaosuus yrityksille myönnetyistä luotoista oli 2,1 prosenttia (pankkien ja kiinnitysluottopankkien osalta). |
| --- | --- |

(14)

FIH oli pelastamis- ja aloittamispäätöksen ajankohtana käyttöpääomalla mitattuna (15) Tanskan kuudenneksi suurin pankki, ja ryhmällä oli yhteensä yli 2 000 pankkiasiakasta. Samana ajankohtana FIH:n markkinaosuus pankki- ja kiinnitysluotoista oli arviolta 1,7 prosenttia. Markkinaosuus pk-yrityksille ja muille yrityksille myönnetyistä luotoista oli 2,5 prosenttia. Kesäkuussa 2012 FIH:n markkinaosuus yrityksille myönnetyistä luotoista oli 2,1 prosenttia (pankkien ja kiinnitysluottopankkien osalta).

| (15) | FIH-ryhmän tulos on ollut heikko viime vuosina. Se haki Tanskan pääomapohjan vahvistamista koskevaan ohjelmaan (16)25 päivänä kesäkuuta 2009, ja sille myönnettiin valtion rahoittama 1,9 miljardin Tanskan kruunun ensisijaisen hybridipääoman lisäys velkakirjan muodossa. Velkakirjan kupongiksi määrittyi 11,46 prosenttia. FIH-ryhmä ilmoitti vuoden 2009 tuloksensa ennen veroja olevan 148 miljoonaa Tanskan kruunua (19,9 miljoonaa euroa) tappiollinen. |
| --- | --- |

(15)

FIH-ryhmän tulos on ollut heikko viime vuosina. Se haki Tanskan pääomapohjan vahvistamista koskevaan ohjelmaan (16)25 päivänä kesäkuuta 2009, ja sille myönnettiin valtion rahoittama 1,9 miljardin Tanskan kruunun ensisijaisen hybridipääoman lisäys velkakirjan muodossa. Velkakirjan kupongiksi määrittyi 11,46 prosenttia. FIH-ryhmä ilmoitti vuoden 2009 tuloksensa ennen veroja olevan 148 miljoonaa Tanskan kruunua (19,9 miljoonaa euroa) tappiollinen.

| (16) | Vaikka FIH-ryhmän tulos ennen veroja vuonna 2010 oli 316 miljoonaa Tanskan kruunua (42,5 miljoonaa euroa) voitollinen, voitto perustui pääosin kertaluonteisiin myönteisiin markkina-arvojen muutoksiin, kuten välillisen omistusosuuden realisoitumattomiin arvonnousuihin. FIH-ryhmä ilmoitti vuoden 2011 tuloksensa ennen veroja olevan 1,27 miljardia Tanskan kruunua (170 miljoonaa euroa) tappiollinen, mikä johtui lainojen arvonalennustappioista ja kielteisistä markkina-arvojen muutoksista. Sen tulos ennen veroja 31 päivänä joulukuuta 2012 oli 47 miljoonaa Tanskan kruunua (6,4 miljoonaa euroa) tappiollinen. Talousarvioon merkitty tulos ennen veroja vuodelle 2013 on 95 miljoonaa Tanskan kruunua (12,8 miljoonaa euroa) voitollinen. Vuoden 2013 kolmannella neljänneksellä jatkuvien toimintojen tulos ennen veroja oli 23,2 miljoonaa Tanskan kruunua (3,09 miljoonaa euroa) voitollinen. Kaikkien toimintojen verojen jälkeinen tulos vuonna 2012 oli 20,1 miljoonaa Tanskan kruunua (2,71 miljoonaa euroa) tappiollinen. |
| --- | --- |

(16)

Vaikka FIH-ryhmän tulos ennen veroja vuonna 2010 oli 316 miljoonaa Tanskan kruunua (42,5 miljoonaa euroa) voitollinen, voitto perustui pääosin kertaluonteisiin myönteisiin markkina-arvojen muutoksiin, kuten välillisen omistusosuuden realisoitumattomiin arvonnousuihin. FIH-ryhmä ilmoitti vuoden 2011 tuloksensa ennen veroja olevan 1,27 miljardia Tanskan kruunua (170 miljoonaa euroa) tappiollinen, mikä johtui lainojen arvonalennustappioista ja kielteisistä markkina-arvojen muutoksista. Sen tulos ennen veroja 31 päivänä joulukuuta 2012 oli 47 miljoonaa Tanskan kruunua (6,4 miljoonaa euroa) tappiollinen. Talousarvioon merkitty tulos ennen veroja vuodelle 2013 on 95 miljoonaa Tanskan kruunua (12,8 miljoonaa euroa) voitollinen. Vuoden 2013 kolmannella neljänneksellä jatkuvien toimintojen tulos ennen veroja oli 23,2 miljoonaa Tanskan kruunua (3,09 miljoonaa euroa) voitollinen. Kaikkien toimintojen verojen jälkeinen tulos vuonna 2012 oli 20,1 miljoonaa Tanskan kruunua (2,71 miljoonaa euroa) tappiollinen.

| (17) | Vuosien 2009 ja 2010 aikana Moody’s laski FIH:n luokituksen A2:sta Baa3:een. Vuonna 2010 FIH:n omistajat (Islannin finanssivalvontaviranomainen ja Islannin keskuspankki) (17) päättivät myydä osakkeensa FIH:ssa niiden nykyisille omistajille. Uusien omistajien oletettiin parantavan FIH:n luottoluokitusta huomattavasti, koska Moody’s oli katsonut Kaupthing Bank hf:n omistajuuden olleen yksi suurimmista FIH:hon liittyneistä huolenaiheista. Tästä huolimatta Moody’s alensi FIH:n luokitusta edelleen B1:een negatiivisin näkymin. Tämä johtui pääosin yksinomaan FIH:hon liittyvistä olosuhteista, kuten valtion takaamien joukkovelkakirjalainojen jälleenrahoituksesta, luottojen laadusta ja vastuista kiinteistösektorilla. |
| --- | --- |

(17)

Vuosien 2009 ja 2010 aikana Moody’s laski FIH:n luokituksen A2:sta Baa3:een. Vuonna 2010 FIH:n omistajat (Islannin finanssivalvontaviranomainen ja Islannin keskuspankki) (17) päättivät myydä osakkeensa FIH:ssa niiden nykyisille omistajille. Uusien omistajien oletettiin parantavan FIH:n luottoluokitusta huomattavasti, koska Moody’s oli katsonut Kaupthing Bank hf:n omistajuuden olleen yksi suurimmista FIH:hon liittyneistä huolenaiheista. Tästä huolimatta Moody’s alensi FIH:n luokitusta edelleen B1:een negatiivisin näkymin. Tämä johtui pääosin yksinomaan FIH:hon liittyvistä olosuhteista, kuten valtion takaamien joukkovelkakirjalainojen jälleenrahoituksesta, luottojen laadusta ja vastuista kiinteistösektorilla.

| (18) | Luokituksen alentaminen vuonna 2011 perustui FIH:n joukkovelkakirjojen, joita valtio ei tuolloin taannut, senhetkiseen markkina-arvoon: FIH:n 2‒4 vuoden velkojen korot hinnoiteltiin 600‒700 peruspistettä korkeammalle kuin saman maturiteetin Euriboriin kytketyt swap-korot. |
| --- | --- |

(18)

Luokituksen alentaminen vuonna 2011 perustui FIH:n joukkovelkakirjojen, joita valtio ei tuolloin taannut, senhetkiseen markkina-arvoon: FIH:n 2‒4 vuoden velkojen korot hinnoiteltiin 600‒700 peruspistettä korkeammalle kuin saman maturiteetin Euriboriin kytketyt swap-korot.

2.2   TUKITOIMENPITEET KÄYNNISTÄNEET TAPAHTUMAT

| (19) | Vuosina 2011 ja 2012 FIH ennakoi vuosina 2012 ja 2013 erääntyviin velkoihin liittyviä vaikeuksia. Tähän liittyvät rahoitukselliset haasteet aiheutuivat pääosin FIH:n luottoluokituksen alenemisesta ja pääomamarkkinoiden olosuhteiden muuttumisesta (18). FIH oli jo heinäkuussa 2009 saanut maksuvalmiustukea 50 miljardin Tanskan kruunun (6,31 miljardin euron) suuruisen valtiontakauksen muodossa. FIH käytti tuen kokonaisuudessaan. Lisäksi valtio myönsi sille 1,9 miljardin Tanskan kruunun (255 miljoonan euron) ensisijaisen hybridipääoman lisäyksen Tanskan takausjärjestelmän puitteissa. FIH:n valtion takaamien joukkovelkakirjojen arvo oli 31 päivänä joulukuuta 2011 yhteensä 41,7 miljardia Tanskan kruununa (5,56 miljardia euroa). Ne muodostivat 49,94 prosenttia pankin taseesta. |
| --- | --- |

(19)

Vuosina 2011 ja 2012 FIH ennakoi vuosina 2012 ja 2013 erääntyviin velkoihin liittyviä vaikeuksia. Tähän liittyvät rahoitukselliset haasteet aiheutuivat pääosin FIH:n luottoluokituksen alenemisesta ja pääomamarkkinoiden olosuhteiden muuttumisesta (18). FIH oli jo heinäkuussa 2009 saanut maksuvalmiustukea 50 miljardin Tanskan kruunun (6,31 miljardin euron) suuruisen valtiontakauksen muodossa. FIH käytti tuen kokonaisuudessaan. Lisäksi valtio myönsi sille 1,9 miljardin Tanskan kruunun (255 miljoonan euron) ensisijaisen hybridipääoman lisäyksen Tanskan takausjärjestelmän puitteissa. FIH:n valtion takaamien joukkovelkakirjojen arvo oli 31 päivänä joulukuuta 2011 yhteensä 41,7 miljardia Tanskan kruununa (5,56 miljardia euroa). Ne muodostivat 49,94 prosenttia pankin taseesta.

| (20) | Koska kyseisten joukkovelkakirjalainojen erääntymisajat olivat vuosina 2012 ja 2013, FIH oli joutumassa rahoitusongelmiin. Tanskan finanssivalvontaviranomainen arvioi vuoden 2011 toisella puoliskolla, että oli melko todennäköistä, ettei FIH kykenisi noudattamaan maksuvalmiusvaatimuksia 12‒18 seuraavana kuukautena, mikä johtui sen oletetusta kyvyttömyydestä saada rahoitusta avoimilta markkinoilta. |
| --- | --- |

(20)

Koska kyseisten joukkovelkakirjalainojen erääntymisajat olivat vuosina 2012 ja 2013, FIH oli joutumassa rahoitusongelmiin. Tanskan finanssivalvontaviranomainen arvioi vuoden 2011 toisella puoliskolla, että oli melko todennäköistä, ettei FIH kykenisi noudattamaan maksuvalmiusvaatimuksia 12‒18 seuraavana kuukautena, mikä johtui sen oletetusta kyvyttömyydestä saada rahoitusta avoimilta markkinoilta.

| (21) | Mainittujen maksuvalmiusongelmien ratkaisemiseksi FIH:n oli pienennettävä tasettaan huomattavasti. |
| --- | --- |

(21)

Mainittujen maksuvalmiusongelmien ratkaisemiseksi FIH:n oli pienennettävä tasettaan huomattavasti.

2.3   TUKITOIMENPITEET

| (22) | FIH:n odotettujen maksuvalmiusongelmien ratkaisemiseksi Tanska ehdotti heinäkuussa 2012 monimutkaista alentuneita omaisuuseriä koskevaa toimenpidettä, jolla FIH:n ongelmallisia kiinteän omaisuuden rahoittamiseen liittyviä omaisuuseriä siirrettäisiin FIH Holdingin uudelle tytäryhtiölle (Newco). Samaan aikaan Tanska sitoutui myöntämään rahoitusta Newcolle ja vahvistamaan sen pääomapohjaa aina tarvittaessa. |
| --- | --- |

(22)

FIH:n odotettujen maksuvalmiusongelmien ratkaisemiseksi Tanska ehdotti heinäkuussa 2012 monimutkaista alentuneita omaisuuseriä koskevaa toimenpidettä, jolla FIH:n ongelmallisia kiinteän omaisuuden rahoittamiseen liittyviä omaisuuseriä siirrettäisiin FIH Holdingin uudelle tytäryhtiölle (Newco). Samaan aikaan Tanska sitoutui myöntämään rahoitusta Newcolle ja vahvistamaan sen pääomapohjaa aina tarvittaessa.

| (23) | Toimenpiteet (19) koostuivat kaksivaiheisesta osakkeidenostosopimuksesta (20) ja useista liitännäissopimuksista, joiden puitteissa arvoltaan 17,1 miljardin Tanskan kruunun (2,3 miljardia euroa eli 28 prosenttia FIH:n kaikista omaisuuseristä siirron ajankohtana) omaisuuserät siirrettiin Newcolle. Tämän jälkeen Tanskan rahoitusvakausyhtiö (21) osti Newcon (22), joka oli tarkoitus likvidoida järjestelmällisesti Tanskan hyväksytyn likvidaatiojärjestelyn (23) puitteissa ja sen periaatteiden (24) mukaisesti. Likvidaatiomenettelyn odotetaan kestävän 31 päivään joulukuuta 2016 asti, mutta se saattaa kestää jopa 31 päivään joulukuuta 2019 asti. Tanskan rahoitusvakausyhtiö pystyi rahoittamaan Newcon ostamiseen vaadittavan 2 miljardin Tanskan kruunun pääoman lähes kokonaisuudessaan valtion FIH:lle vuonna 2009 myöntämän 1,9 miljardin Tanskan kruunun suuruisen ensisijaisen hybridipääomalainan (25) aikaisesta takaisinmaksusta peräisin olevilla varoilla. Finanssivalvontaviranomainen hyväksyi pääomanlisäyksen takaisinmaksun 2 päivänä heinäkuuta 2012 sellaisen vakavaraisuus- ja maksuvalmiusanalyysin perusteella, jossa otettiin huomioon myös omaisuuserien siirtotoimenpide (26). |
| --- | --- |

(23)

Toimenpiteet (19) koostuivat kaksivaiheisesta osakkeidenostosopimuksesta (20) ja useista liitännäissopimuksista, joiden puitteissa arvoltaan 17,1 miljardin Tanskan kruunun (2,3 miljardia euroa eli 28 prosenttia FIH:n kaikista omaisuuseristä siirron ajankohtana) omaisuuserät siirrettiin Newcolle. Tämän jälkeen Tanskan rahoitusvakausyhtiö (21) osti Newcon (22), joka oli tarkoitus likvidoida järjestelmällisesti Tanskan hyväksytyn likvidaatiojärjestelyn (23) puitteissa ja sen periaatteiden (24) mukaisesti. Likvidaatiomenettelyn odotetaan kestävän 31 päivään joulukuuta 2016 asti, mutta se saattaa kestää jopa 31 päivään joulukuuta 2019 asti. Tanskan rahoitusvakausyhtiö pystyi rahoittamaan Newcon ostamiseen vaadittavan 2 miljardin Tanskan kruunun pääoman lähes kokonaisuudessaan valtion FIH:lle vuonna 2009 myöntämän 1,9 miljardin Tanskan kruunun suuruisen ensisijaisen hybridipääomalainan (25) aikaisesta takaisinmaksusta peräisin olevilla varoilla. Finanssivalvontaviranomainen hyväksyi pääomanlisäyksen takaisinmaksun 2 päivänä heinäkuuta 2012 sellaisen vakavaraisuus- ja maksuvalmiusanalyysin perusteella, jossa otettiin huomioon myös omaisuuserien siirtotoimenpide (26).

| (24) | Vaiheessa 1 FIH Erhvervsbankin ja FIH Kapital Bankin omaisuuserät ja velat siirrettiin Newcolle, joka oli FIH Holdingin omistama uusi tytäryhtiö. Newcolle siirretyt omaisuuserät olivat kiinnelainoja ja arvopapereita, joiden arvo oli yhteensä 15,2 miljardia Tanskan kruunua (2,1 miljardia euroa), ja johdannaisia, joiden arvo oli 1,6 miljardia Tanskan kruunua (215 miljoonaa euroa). Newcon velat koostuivat alussa kahdesta lainasta (laina yksi ja laina kaksi), joiden jäljellä oleva oman pääoman osuus oli 2 miljardia Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(24)

Vaiheessa 1 FIH Erhvervsbankin ja FIH Kapital Bankin omaisuuserät ja velat siirrettiin Newcolle, joka oli FIH Holdingin omistama uusi tytäryhtiö. Newcolle siirretyt omaisuuserät olivat kiinnelainoja ja arvopapereita, joiden arvo oli yhteensä 15,2 miljardia Tanskan kruunua (2,1 miljardia euroa), ja johdannaisia, joiden arvo oli 1,6 miljardia Tanskan kruunua (215 miljoonaa euroa). Newcon velat koostuivat alussa kahdesta lainasta (laina yksi ja laina kaksi), joiden jäljellä oleva oman pääoman osuus oli 2 miljardia Tanskan kruunua.

| (25) | Laina yksi oli FIH:n Newcolle tappioiden kattamiseen myöntämä 1,65 miljardin Tanskan kruunun (221 miljoonan euron) suuruinen laina. Newco maksaa tämän lainan takaisin FIH:lle vain, jos Newcolle siirrettyjen omaisuuserien likvidaatiomenettelystä saatava tuotto ylittää Tanskan rahoitusvakausyhtiön Newcosta maksaman 2 miljardin Tanskan kruunun (268 miljoonan euron) hankintahinnan. Newco maksaa lainasta yksi korvausta Tanskan viiden vuoden valtion joukkovelkakirjalainan koron korotettuna 1,15 prosentilla (27). |
| --- | --- |

(25)

Laina yksi oli FIH:n Newcolle tappioiden kattamiseen myöntämä 1,65 miljardin Tanskan kruunun (221 miljoonan euron) suuruinen laina. Newco maksaa tämän lainan takaisin FIH:lle vain, jos Newcolle siirrettyjen omaisuuserien likvidaatiomenettelystä saatava tuotto ylittää Tanskan rahoitusvakausyhtiön Newcosta maksaman 2 miljardin Tanskan kruunun (268 miljoonan euron) hankintahinnan. Newco maksaa lainasta yksi korvausta Tanskan viiden vuoden valtion joukkovelkakirjalainan koron korotettuna 1,15 prosentilla (27).

| (26) | Laina kaksi oli FIH Erhvervsbank Newcolle myöntämä noin 13,45 miljardin Tanskan kruunun (1,8 miljardin euron) suuruinen laina. Newco maksaa FIH:lle lainasta kaksi korvausta kolmen kuukauden Cibor-koron korotettuna 1,12 prosentilla. Lainan kaksi maturiteetti vastaa niiden lainojen maturiteetteja, jotka FIH:lle oli aiemmin myönnetty valtiontakauksen puitteissa. Laina kaksi ja sitä vastaavat lainat erääntyivät siten täysin vuoden 2013 keskivaiheilla. Asiassa tehtiin sopimus, jonka mukaan FIH maksaisi takaisin maksamattomia valtion takaamia lainoja sitä mukaa kuin Newco maksaa lainoja takaisin FIH:lle. Koska Newco on maksanut lainan kaksi nimellismäärän takaisin FIH:lle, Tanskan rahoitusvakausyhtiö on myöntänyt Newcolle rahoitusta tämän omaisuuserien jälleenrahoittamiseen vaadittavat määrät. |
| --- | --- |

(26)

Laina kaksi oli FIH Erhvervsbank Newcolle myöntämä noin 13,45 miljardin Tanskan kruunun (1,8 miljardin euron) suuruinen laina. Newco maksaa FIH:lle lainasta kaksi korvausta kolmen kuukauden Cibor-koron korotettuna 1,12 prosentilla. Lainan kaksi maturiteetti vastaa niiden lainojen maturiteetteja, jotka FIH:lle oli aiemmin myönnetty valtiontakauksen puitteissa. Laina kaksi ja sitä vastaavat lainat erääntyivät siten täysin vuoden 2013 keskivaiheilla. Asiassa tehtiin sopimus, jonka mukaan FIH maksaisi takaisin maksamattomia valtion takaamia lainoja sitä mukaa kuin Newco maksaa lainoja takaisin FIH:lle. Koska Newco on maksanut lainan kaksi nimellismäärän takaisin FIH:lle, Tanskan rahoitusvakausyhtiö on myöntänyt Newcolle rahoitusta tämän omaisuuserien jälleenrahoittamiseen vaadittavat määrät.

| (27) | Heti vaiheen 1 loppuun saattamisen jälkeen toteutetussa vaiheessa 2 rahoitusvakausyhtiö osti kaikki Newcon osakkeet FIH Holdingilta. Rahoitusvakausyhtiön FIH Holdingille Newcosta alkuun maksama hinta (28) vastasi oman pääoman nettoarvoa 1 päivänä tammikuuta 2012, joka oli 2 miljardia Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(27)

Heti vaiheen 1 loppuun saattamisen jälkeen toteutetussa vaiheessa 2 rahoitusvakausyhtiö osti kaikki Newcon osakkeet FIH Holdingilta. Rahoitusvakausyhtiön FIH Holdingille Newcosta alkuun maksama hinta (28) vastasi oman pääoman nettoarvoa 1 päivänä tammikuuta 2012, joka oli 2 miljardia Tanskan kruunua.

| (28) | FIH holding pystyi tämän jälkeen käyttämään saamansa käteistulot välittömänä maksuvalmiutena, jolla maksettiin takaisin osa valtion takaamista veloista. Lisäksi omaisuuserien siirtämisellä korvattiin kiinnelainoja valtion tukemalle yksikölle myönnetyillä lainoilla, mikä vähensi FIH:n riskipainotettuja omaisuuseriä noin 10 miljardilla Tanskan kruunulla (29). |
| --- | --- |

(28)

FIH holding pystyi tämän jälkeen käyttämään saamansa käteistulot välittömänä maksuvalmiutena, jolla maksettiin takaisin osa valtion takaamista veloista. Lisäksi omaisuuserien siirtämisellä korvattiin kiinnelainoja valtion tukemalle yksikölle myönnetyillä lainoilla, mikä vähensi FIH:n riskipainotettuja omaisuuseriä noin 10 miljardilla Tanskan kruunulla (29).

| (29) | Osakkeidenostosopimuksen lisäksi toimenpiteisiin kuuluu useita FIH Holdingin ja Tanskan rahoitusvakausyhtiön välisiä liitännäissopimuksia:






  a) | FIH antoi 1 päivänä heinäkuuta 2012 (30) rahoitusvakausyhtiölle rajoittamattoman tappiontakauksen, jolla se takasi, että rahoitusvakausyhtiö saisi Newcon toiminnan lakkauttamisen yhteydessä takaisin kaiken Newcolle myöntämänsä rahoituksen ja pääoman. Korvaus kyseisestä takauksesta on sisällytetty osakkeidenostosopimuksen vaihtuvansuuruiseen hankintahintaan. |
| --- | --- | --- |

(29)

Osakkeidenostosopimuksen lisäksi toimenpiteisiin kuuluu useita FIH Holdingin ja Tanskan rahoitusvakausyhtiön välisiä liitännäissopimuksia:

a)

FIH antoi 1 päivänä heinäkuuta 2012 (30) rahoitusvakausyhtiölle rajoittamattoman tappiontakauksen, jolla se takasi, että rahoitusvakausyhtiö saisi Newcon toiminnan lakkauttamisen yhteydessä takaisin kaiken Newcolle myöntämänsä rahoituksen ja pääoman. Korvaus kyseisestä takauksesta on sisällytetty osakkeidenostosopimuksen vaihtuvansuuruiseen hankintahintaan.

| b) | Rahoitusvakausviranomainen sitoutui 1 päivänä heinäkuuta 2012 myöntämään Newcolle rahoitusta lainan kaksi eräännyttyä (vuoden 2013 keskivaiheilla). Newco maksaa rahoitusvakausyhtiölle korkoa EU:n peruskoron korotettuna 100 peruspisteellä. Kyseisen sitoumuksen toteuttamiseksi rahoitusvakausyhtiö on myöntänyt Newcolle 13 miljardin Tanskan kruunun (1,64 miljardin euron) lainantakauksen, josta se ei saa sopimusmaksua. |
| --- | --- |

b)

Rahoitusvakausviranomainen sitoutui 1 päivänä heinäkuuta 2012 myöntämään Newcolle rahoitusta lainan kaksi eräännyttyä (vuoden 2013 keskivaiheilla). Newco maksaa rahoitusvakausyhtiölle korkoa EU:n peruskoron korotettuna 100 peruspisteellä. Kyseisen sitoumuksen toteuttamiseksi rahoitusvakausyhtiö on myöntänyt Newcolle 13 miljardin Tanskan kruunun (1,64 miljardin euron) lainantakauksen, josta se ei saa sopimusmaksua.

| c) | Rahoitusvakausyhtiö on sitoutunut rahoittamaan Newcoa ja vahvistamaan sen pääomapohjaa, jos se on tarpeen ennen lopullista likvidaatiomenettelyä. |
| --- | --- |

c)

Rahoitusvakausyhtiö on sitoutunut rahoittamaan Newcoa ja vahvistamaan sen pääomapohjaa, jos se on tarpeen ennen lopullista likvidaatiomenettelyä.

| (30) | Newcon lakkauttamisen yhteydessä rahoitusvakausyhtiö on sopimusperusteisesti oikeutettu saamaan takaisin alkuperäisen 2 miljardin Tanskan kruunun sijoituksensa siten, ettei siitä vähennetä liiketoimesta FIH:lle ja rahoitusvakausyhtiölle aiheutuneita kustannuksia. Jos likvidaatiomenettelystä saatava tuotto alittaa 2 miljardin Tanskan kruunun hankintahinnan, FIH kattaa erotuksen lainalla yksi eli lainalla tappioiden kattamiseksi ja takauksella siinä järjestyksessä. Jos likvidaatiomenettelystä saatava tuotto ylittää 1,5 miljardia Tanskan kruunua, rahoitusvakausyhtiölle maksetaan 2 miljardin Tanskan kruunun vähimmäissumman lisäksi 25 prosenttia 1,5 miljardia Tanskan kruunua ylittävästä osuudesta. Muu osa ylittävästä osuudesta maksetaan FIH Holdingille. Käytännössä rahoitusvakausyhtiölle maksetaan 2 miljardia Tanskan kruunua, jos lopullinen tuotto on alle 1,5 miljardia Tanskan kruunua. Jos lopullinen tuotto on esimerkiksi 1,9 miljardia Tanskan kruunua, finanssivalvontaviranomaiselle maksetaan 2,1 miljardia Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(30)

Newcon lakkauttamisen yhteydessä rahoitusvakausyhtiö on sopimusperusteisesti oikeutettu saamaan takaisin alkuperäisen 2 miljardin Tanskan kruunun sijoituksensa siten, ettei siitä vähennetä liiketoimesta FIH:lle ja rahoitusvakausyhtiölle aiheutuneita kustannuksia. Jos likvidaatiomenettelystä saatava tuotto alittaa 2 miljardin Tanskan kruunun hankintahinnan, FIH kattaa erotuksen lainalla yksi eli lainalla tappioiden kattamiseksi ja takauksella siinä järjestyksessä. Jos likvidaatiomenettelystä saatava tuotto ylittää 1,5 miljardia Tanskan kruunua, rahoitusvakausyhtiölle maksetaan 2 miljardin Tanskan kruunun vähimmäissumman lisäksi 25 prosenttia 1,5 miljardia Tanskan kruunua ylittävästä osuudesta. Muu osa ylittävästä osuudesta maksetaan FIH Holdingille. Käytännössä rahoitusvakausyhtiölle maksetaan 2 miljardia Tanskan kruunua, jos lopullinen tuotto on alle 1,5 miljardia Tanskan kruunua. Jos lopullinen tuotto on esimerkiksi 1,9 miljardia Tanskan kruunua, finanssivalvontaviranomaiselle maksetaan 2,1 miljardia Tanskan kruunua.

2.4   MUODOLLINEN TUTKINTAMENETTELY

| (31) | Pelastamis- ja aloittamispäätöksessä komissio esitti epäilyjä toimenpiteiden oikeasuhteisuudesta, niiden rajoittumisesta välttämättömään vähimmäismäärään, siitä, oliko FIH-ryhmän oman rahoitusosuuden taso riittävä, ja siitä, rajoitettiinko kilpailun vääristymistä riittävästi. |
| --- | --- |

(31)

Pelastamis- ja aloittamispäätöksessä komissio esitti epäilyjä toimenpiteiden oikeasuhteisuudesta, niiden rajoittumisesta välttämättömään vähimmäismäärään, siitä, oliko FIH-ryhmän oman rahoitusosuuden taso riittävä, ja siitä, rajoitettiinko kilpailun vääristymistä riittävästi.

| (32) | Nämä huolenaiheet perustuivat toimenpiteiden huomattavaan monisyisyyteen. Toimenpiteet vaikuttivat tarpeettoman monimutkaisilta FIH:n tulevien maksuvalmiusongelmien ratkaisemiseen. Erityisesti oli epäselvää, missä määrin erilaiset liitännäissopimukset ja korvausmuotojen keskinäiset yhteydet olivat vuoden 2008 pankkitiedonannossa (31) tarkoitetulla tavalla välttämättömiä, aiheellisia ja oikein kohdennettuja. |
| --- | --- |

(32)

Nämä huolenaiheet perustuivat toimenpiteiden huomattavaan monisyisyyteen. Toimenpiteet vaikuttivat tarpeettoman monimutkaisilta FIH:n tulevien maksuvalmiusongelmien ratkaisemiseen. Erityisesti oli epäselvää, missä määrin erilaiset liitännäissopimukset ja korvausmuotojen keskinäiset yhteydet olivat vuoden 2008 pankkitiedonannossa (31) tarkoitetulla tavalla välttämättömiä, aiheellisia ja oikein kohdennettuja.

| (33) | Lisäksi FIH aikoi pelastamis- ja aloittamispäätöksen ajankohtana pyrkiä aggressiivisesti internetissä tehtävien vähittäistalletusten markkinoille tavoittelemalla hintajohtajuutta. Internetissä tehtävien vähittäistalletusten markkinoille pyrkiminen oli keskeinen osa FIH:n strategiaa rahoitusongelmiensa ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

(33)

Lisäksi FIH aikoi pelastamis- ja aloittamispäätöksen ajankohtana pyrkiä aggressiivisesti internetissä tehtävien vähittäistalletusten markkinoille tavoittelemalla hintajohtajuutta. Internetissä tehtävien vähittäistalletusten markkinoille pyrkiminen oli keskeinen osa FIH:n strategiaa rahoitusongelmiensa ratkaisemiseksi.

| (34) | Lisäksi vaikutti erittäin epätodennäköiseltä, että Tanskan rahoitusvakausyhtiölle maksettavaksi ehdotettu korvaus siirretyistä varoista ja veloista on arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon (32) 21 kohdassa tarkoitetun korvaustason mukainen. Kyseisen kohdan mukaan pankkien olisi vastattava arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin liittyvistä tappioista mahdollisimman suurelta osin. Edelleen 21 kohdassa edellytetään, että valtiolle maksetaan asianmukaista korvausta omaisuuseriä koskevista tukitoimista, millä varmistetaan osakkeenomistajien yhtäläinen vastuu ja kustannusten jakautuminen valitusta mallista riippumatta. |
| --- | --- |

(34)

Lisäksi vaikutti erittäin epätodennäköiseltä, että Tanskan rahoitusvakausyhtiölle maksettavaksi ehdotettu korvaus siirretyistä varoista ja veloista on arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon (32) 21 kohdassa tarkoitetun korvaustason mukainen. Kyseisen kohdan mukaan pankkien olisi vastattava arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin liittyvistä tappioista mahdollisimman suurelta osin. Edelleen 21 kohdassa edellytetään, että valtiolle maksetaan asianmukaista korvausta omaisuuseriä koskevista tukitoimista, millä varmistetaan osakkeenomistajien yhtäläinen vastuu ja kustannusten jakautuminen valitusta mallista riippumatta.

3.   RAKENNEUUDISTUS

3.1   RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

| (35) | Tanska esitteli 24 päivänä kesäkuuta 2013 lopullisen ajantasaistetun FIH-ryhmän rakenneuudistussuunnitelman kaudelle 2012‒2016. Suunnitelma sisältää parhaan ja pahimman mahdollisen skenaarion (33), joilla on tarkoitus osoittaa FIH:n kyky palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa, riittävä vastuunjako ja kilpailun vääristymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteiden asianmukaisuus. |
| --- | --- |

(35)

Tanska esitteli 24 päivänä kesäkuuta 2013 lopullisen ajantasaistetun FIH-ryhmän rakenneuudistussuunnitelman kaudelle 2012‒2016. Suunnitelma sisältää parhaan ja pahimman mahdollisen skenaarion (33), joilla on tarkoitus osoittaa FIH:n kyky palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa, riittävä vastuunjako ja kilpailun vääristymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteiden asianmukaisuus.

| (36) | Rakenneuudistussuunnitelma perustuu oletuksiin, joissa otetaan huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, ennusteen mukainen bruttokansantuotteen, jäljempänä ’BKT’, muutos sekä Tanskan elinkeino- ja kasvuministeriön lyhyen aikavälin korkokantojen muutoksia vuoteen 2014 asti koskevan arvioinnin mukaiset lyhyen ja keskipitkän aikavälin korkokantojen muutokset. Suunnitelmassa ennustetaan BKT:n kasvun elpyvän maltillisesti vuonna 2013 ja sen jälkeisenä aikana. |
| --- | --- |

(36)

Rakenneuudistussuunnitelma perustuu oletuksiin, joissa otetaan huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, ennusteen mukainen bruttokansantuotteen, jäljempänä ’BKT’, muutos sekä Tanskan elinkeino- ja kasvuministeriön lyhyen aikavälin korkokantojen muutoksia vuoteen 2014 asti koskevan arvioinnin mukaiset lyhyen ja keskipitkän aikavälin korkokantojen muutokset. Suunnitelmassa ennustetaan BKT:n kasvun elpyvän maltillisesti vuonna 2013 ja sen jälkeisenä aikana.

| (37) | Parhaassa mahdollisessa skenaariossa (34) FIH:n odotetaan parantavan tulostaan jatkuvasti vuoteen 2016 asti. Normalisoidun oman pääoman tuotoksi ennen veroja (35) ryhmän tasolla on merkitty 10,3 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013 ja 11,2 prosenttia (36)31 päivänä joulukuuta 2016. |
| --- | --- |

(37)

Parhaassa mahdollisessa skenaariossa (34) FIH:n odotetaan parantavan tulostaan jatkuvasti vuoteen 2016 asti. Normalisoidun oman pääoman tuotoksi ennen veroja (35) ryhmän tasolla on merkitty 10,3 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013 ja 11,2 prosenttia (36)31 päivänä joulukuuta 2016.

| (38) | Pahin mahdollinen skenaario (37) perustuu epäsuotuisampiin markkinaodotuksiin. Näitä ovat muun muassa markkinaolosuhteiden huononeminen pankeille myönnettävän rahoituksen määrän ja hinnan osalta, lainojen ja neuvontapalvelujen kysynnän väheneminen, epäedulliset muutokset esimerkiksi valuuttakursseissa ja korkokannoissa ja arvonalennustappioiden pysyminen perinteistä tasoa korkeammalla suhdannevaihtelusta riippumatta. FIH:n arvioiden mukaan normalisoidun oman pääoman tuotto olisi mainittujen kehitysten toteutuessa ryhmän tasolla 0,9 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013 ja 2,0 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2016. |
| --- | --- |

(38)

Pahin mahdollinen skenaario (37) perustuu epäsuotuisampiin markkinaodotuksiin. Näitä ovat muun muassa markkinaolosuhteiden huononeminen pankeille myönnettävän rahoituksen määrän ja hinnan osalta, lainojen ja neuvontapalvelujen kysynnän väheneminen, epäedulliset muutokset esimerkiksi valuuttakursseissa ja korkokannoissa ja arvonalennustappioiden pysyminen perinteistä tasoa korkeammalla suhdannevaihtelusta riippumatta. FIH:n arvioiden mukaan normalisoidun oman pääoman tuotto olisi mainittujen kehitysten toteutuessa ryhmän tasolla 0,9 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013 ja 2,0 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2016.

| (39) | Oman pääoman tuoton taso on molemmissa skenaarioissa melko vähäinen, mikä johtuu pääosin osingonjakokiellosta ja kuponkimaksukiellosta, jotka kuuluvat Tanskan valtiontukea koskevan tutkinnan yhteydessä antamiin sitoumuksiin. Näiden sitoumusten seurauksena FIH-ryhmä pysyisi voitollisena rakenneuudistuskauden loppuun ja toimenpiteiden loppuun saattamiseen asti. |
| --- | --- |

(39)

Oman pääoman tuoton taso on molemmissa skenaarioissa melko vähäinen, mikä johtuu pääosin osingonjakokiellosta ja kuponkimaksukiellosta, jotka kuuluvat Tanskan valtiontukea koskevan tutkinnan yhteydessä antamiin sitoumuksiin. Näiden sitoumusten seurauksena FIH-ryhmä pysyisi voitollisena rakenneuudistuskauden loppuun ja toimenpiteiden loppuun saattamiseen asti.

| (40) | Alun perin FIH:n pankkitoiminta kattoi kolme segmenttiä: omaisuuden rahoituksen, yritysostorahoituksen ja yrityspankkitoiminnan. Toiminta omaisuuden rahoituksen liiketoimintasegmentissä lopetettiin osana FIH:n rakenneuudistusta, kun omaisuuden rahoituksen piiriin kuuluvat lainat myytiin Tanskan rahoitusvakausyhtiölle vuonna 2012. Lisäksi yritysostorahoituksen liiketoimintayksikön toimintaan kuuluvista lainoista luovutaan asteittain. Siten ainoastaan yritysrahoituksen liiketoimintayksikön toiminta jatkuu. Maaliskuussa 2013 kokoaikaisia työntekijöitä oli jäljellä 214. |
| --- | --- |

(40)

Alun perin FIH:n pankkitoiminta kattoi kolme segmenttiä: omaisuuden rahoituksen, yritysostorahoituksen ja yrityspankkitoiminnan. Toiminta omaisuuden rahoituksen liiketoimintasegmentissä lopetettiin osana FIH:n rakenneuudistusta, kun omaisuuden rahoituksen piiriin kuuluvat lainat myytiin Tanskan rahoitusvakausyhtiölle vuonna 2012. Lisäksi yritysostorahoituksen liiketoimintayksikön toimintaan kuuluvista lainoista luovutaan asteittain. Siten ainoastaan yritysrahoituksen liiketoimintayksikön toiminta jatkuu. Maaliskuussa 2013 kokoaikaisia työntekijöitä oli jäljellä 214.

| (41) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tase oli tarkoitus pienentää 27,68 miljardiin Tanskan kruunuun (3,74 miljardiin euroon) 31 päivä joulukuuta 2013 mennessä. FIH ennustaa kokonaispääomaosuutensa olevan 19,6 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2016. |
| --- | --- |

(41)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tase oli tarkoitus pienentää 27,68 miljardiin Tanskan kruunuun (3,74 miljardiin euroon) 31 päivä joulukuuta 2013 mennessä. FIH ennustaa kokonaispääomaosuutensa olevan 19,6 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2016.

| (42) | Lakisääteisen maksuvalmiussuhteen (38) (statutory liquidity ratio, SLR), jonka suuruus 31 päivänä joulukuuta 2012 oli 214 prosenttia, odotetaan olevan 239,7 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013. |
| --- | --- |

(42)

Lakisääteisen maksuvalmiussuhteen (38) (statutory liquidity ratio, SLR), jonka suuruus 31 päivänä joulukuuta 2012 oli 214 prosenttia, odotetaan olevan 239,7 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013.

| (43) | Rakenneuudistuksen aikana kokonaispääomaosuuden odotetaan olevan 19,6 prosenttia ja lakisääteisen maksuvalmiussuhteen 175 prosenttia, jolloin se ylittää säädetyt vaatimukset merkittävästi. |
| --- | --- |

(43)

Rakenneuudistuksen aikana kokonaispääomaosuuden odotetaan olevan 19,6 prosenttia ja lakisääteisen maksuvalmiussuhteen 175 prosenttia, jolloin se ylittää säädetyt vaatimukset merkittävästi.

| (44) | Rakenneuudistussuunnitelman parhaan mahdollisen skenaarion (39) mukaan niin sanotun normalisoidun oman pääoman tuoton (40) ennen veroja odotetaan olevan 9 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013 ja 10,1 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2016. Pahimman mahdollisen skenaarion (41) mukaan kyseiset luvut ovat 0,9 prosenttia ja 4,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(44)

Rakenneuudistussuunnitelman parhaan mahdollisen skenaarion (39) mukaan niin sanotun normalisoidun oman pääoman tuoton (40) ennen veroja odotetaan olevan 9 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013 ja 10,1 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2016. Pahimman mahdollisen skenaarion (41) mukaan kyseiset luvut ovat 0,9 prosenttia ja 4,7 prosenttia.

| (45) | Pankin tilanne on kohentunut huomattavasti vuoden 2011 puolivälistä, jolloin Tanskan finanssivalvontaviranomainen ennakoi, että FIH:lle aiheutuisi huomattavia maksuvalmiustarpeita, joihin se ei kykenisi vastaamaan. FIH lunasti jäljellä olevat maksamattomat valtion takaamat joukkovelkakirjat, ja jälleenrahoitusongelma oli siten ratkaistu 13 päivä kesäkuuta 2013 mennessä. Lisäksi FIH maksoi takaisin valtion myöntämän ensisijaisen hybridipääoman 2 päivänä heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(45)

Pankin tilanne on kohentunut huomattavasti vuoden 2011 puolivälistä, jolloin Tanskan finanssivalvontaviranomainen ennakoi, että FIH:lle aiheutuisi huomattavia maksuvalmiustarpeita, joihin se ei kykenisi vastaamaan. FIH lunasti jäljellä olevat maksamattomat valtion takaamat joukkovelkakirjat, ja jälleenrahoitusongelma oli siten ratkaistu 13 päivä kesäkuuta 2013 mennessä. Lisäksi FIH maksoi takaisin valtion myöntämän ensisijaisen hybridipääoman 2 päivänä heinäkuuta 2013.

| (46) | Tällä hetkellä FIH:lla ei ole vaikeuksia täyttää siihen sovellettavia lakisääteisiä vakavaraisuutta tai maksuvalmiutta koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(46)

Tällä hetkellä FIH:lla ei ole vaikeuksia täyttää siihen sovellettavia lakisääteisiä vakavaraisuutta tai maksuvalmiutta koskevia vaatimuksia.

3.2   TOIMET, JOIHIN TANSKA ON RYHTYNYT KOMISSION ESITTÄMIIN HUOLENAIHEISIIN VASTAAMISEKSI

| (47) | Vastatakseen komission pelastamis- ja aloittamispäätöksessä esittämiin huolenaiheisiin Tanska ja FIH-ryhmä ovat ryhtyneet useisiin toimiin. |
| --- | --- |

(47)

Vastatakseen komission pelastamis- ja aloittamispäätöksessä esittämiin huolenaiheisiin Tanska ja FIH-ryhmä ovat ryhtyneet useisiin toimiin.

| (48) | FIH suoritti Tanskan rahoitusvakausyhtiölle kertaluonteisen 310,25 miljoonan Tanskan kruunun (39,12 miljoonan euron) suuruisen maksun, jonka tilityspäivä oli 4 päivä joulukuuta 2013 (42). |
| --- | --- |

(48)

FIH suoritti Tanskan rahoitusvakausyhtiölle kertaluonteisen 310,25 miljoonan Tanskan kruunun (39,12 miljoonan euron) suuruisen maksun, jonka tilityspäivä oli 4 päivä joulukuuta 2013 (42).

| (49) | FIH maksoi Newcolle 61,7 miljoonan Tanskan kruunun suuruisen summan, jonka tilityspäivä oli 18 päivä joulukuuta 2013, osana vuodelle 2012 tehdyn hallinnollisen sopimuksen nojalla saatujen maksujen takaisinmaksua ja pienensi takautuvasti Newcolta vuonna 2013 perittyjä hallinta- ja suojausmaksuja siten, että ne vastaavat 0,05:tä prosenttia maksamattomien lainojen salkun arvosta. |
| --- | --- |

(49)

FIH maksoi Newcolle 61,7 miljoonan Tanskan kruunun suuruisen summan, jonka tilityspäivä oli 18 päivä joulukuuta 2013, osana vuodelle 2012 tehdyn hallinnollisen sopimuksen nojalla saatujen maksujen takaisinmaksua ja pienensi takautuvasti Newcolta vuonna 2013 perittyjä hallinta- ja suojausmaksuja siten, että ne vastaavat 0,05:tä prosenttia maksamattomien lainojen salkun arvosta.

| (50) | FIH vähensi omaisuuseriensä kokonaisarvon 109,3 miljardista Tanskan kruunusta (14,67 miljardista eurosta) 31 päivänä joulukuuta 2010 yhteensä 60,80 miljardiin Tanskan kruunuun (8,16 miljardiin euroon) 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä, mikä tarkoitti 44 prosentin vähennystä. |
| --- | --- |

(50)

FIH vähensi omaisuuseriensä kokonaisarvon 109,3 miljardista Tanskan kruunusta (14,67 miljardista eurosta) 31 päivänä joulukuuta 2010 yhteensä 60,80 miljardiin Tanskan kruunuun (8,16 miljardiin euroon) 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä, mikä tarkoitti 44 prosentin vähennystä.

| (51) | FIH vähensi lisäksi lainasalkkunsa kokonaisarvon 58,0 miljardista Tanskan kruunusta (7,79 miljardista eurosta) 31 päivänä joulukuuta 2010 yhteensä 16,2 miljardiin Tanskan kruunuun (2,17 miljardiin euroon) 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä. Tämä tarkoitti yhteensä 41,8 miljardin Tanskan kruunun eli 72 prosentin vähennystä. |
| --- | --- |

(51)

FIH vähensi lisäksi lainasalkkunsa kokonaisarvon 58,0 miljardista Tanskan kruunusta (7,79 miljardista eurosta) 31 päivänä joulukuuta 2010 yhteensä 16,2 miljardiin Tanskan kruunuun (2,17 miljardiin euroon) 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä. Tämä tarkoitti yhteensä 41,8 miljardin Tanskan kruunun eli 72 prosentin vähennystä.

| (52) | Lisäksi FIH vähensi riskiyhteyksiään markkinoilla (43). |
| --- | --- |

(52)

Lisäksi FIH vähensi riskiyhteyksiään markkinoilla (43).

| (53) | FIH vähensi kokoaikaisten työntekijöidensä määrän 356 työntekijästä 31 päivänä joulukuuta 2010 yhteensä 214 työntekijään 31 päivä maaliskuuta 2013 mennessä, mikä tarkoittaa 41 prosentin vähennystä. |
| --- | --- |

(53)

FIH vähensi kokoaikaisten työntekijöidensä määrän 356 työntekijästä 31 päivänä joulukuuta 2010 yhteensä 214 työntekijään 31 päivä maaliskuuta 2013 mennessä, mikä tarkoittaa 41 prosentin vähennystä.

| (54) | Lisäksi FIH vähensi maantieteellistä läsnäoloaan, kun kaksi sen neljästä alueellisesta konttorista suljettiin. |
| --- | --- |

(54)

Lisäksi FIH vähensi maantieteellistä läsnäoloaan, kun kaksi sen neljästä alueellisesta konttorista suljettiin.

3.3   TANSKAN EHDOTTAMAT SITOUMUKSET

| (55) | Komission pelastamis- ja aloittamispäätöksessä esittämien huolenaiheiden perusteella ja alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon noudattamiseksi erityisesti omaisuuserien siirtämisestä maksettavien korvausten asianmukaisuuden osalta Tanska on antanut lisäsitoumuksia, jotka on esitetty johdanto-osan (55)‒(62) kappaleessa. |
| --- | --- |

(55)

Komission pelastamis- ja aloittamispäätöksessä esittämien huolenaiheiden perusteella ja alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon noudattamiseksi erityisesti omaisuuserien siirtämisestä maksettavien korvausten asianmukaisuuden osalta Tanska on antanut lisäsitoumuksia, jotka on esitetty johdanto-osan (55)‒(62) kappaleessa.

| (56) | FIH suorittaa Tanskan rahoitusvakausyhtiölle 12,1 miljoonan Tanskan kruunun (1,61 miljoonan euron) vuotuisen maksun 30 päivä syyskuuta 2014 alkaen siihen asti, että liiketoimi on lopullisesti selvitetty viimeisestä ajanjaksosta selvityspäivänä maksetulla todelliset päivät/todelliset päivät (44) -perusteisella aikaan suhteutetulla maksulla (joka on viimeistään 31 päivä joulukuuta 2019). |
| --- | --- |

(56)

FIH suorittaa Tanskan rahoitusvakausyhtiölle 12,1 miljoonan Tanskan kruunun (1,61 miljoonan euron) vuotuisen maksun 30 päivä syyskuuta 2014 alkaen siihen asti, että liiketoimi on lopullisesti selvitetty viimeisestä ajanjaksosta selvityspäivänä maksetulla todelliset päivät/todelliset päivät (44) -perusteisella aikaan suhteutetulla maksulla (joka on viimeistään 31 päivä joulukuuta 2019).

| (57) | FIH vähentää Tanskan rahoitusvakausyhtiölle maksamiaan hallintakustannuksia tai maksaa sille kertakorvauksen. Vähennyksen tai korvauksen nykyarvon on oltava 143,2 miljoonaa Tanskan kruunua (19,09 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(57)

FIH vähentää Tanskan rahoitusvakausyhtiölle maksamiaan hallintakustannuksia tai maksaa sille kertakorvauksen. Vähennyksen tai korvauksen nykyarvon on oltava 143,2 miljoonaa Tanskan kruunua (19,09 miljoonaa euroa).

| (58) | Tämän saavuttamiseksi FIH maksoi Newcolle 61,7 miljoonan Tanskan kruunun suuruisen summan osana FIH:n Newcolta vuodelle 2012 tehdyn hallinnollisen sopimuksen nojalla saamien maksujen takaisinmaksua. FIH myös pienensi Newcolta perittyjä hallinta- ja suojausmaksuja siten, että ne vastaavat 0,05:tä prosenttia vuoden 2013 maksamattomien lainojen salkun arvosta. |
| --- | --- |

(58)

Tämän saavuttamiseksi FIH maksoi Newcolle 61,7 miljoonan Tanskan kruunun suuruisen summan osana FIH:n Newcolta vuodelle 2012 tehdyn hallinnollisen sopimuksen nojalla saamien maksujen takaisinmaksua. FIH myös pienensi Newcolta perittyjä hallinta- ja suojausmaksuja siten, että ne vastaavat 0,05:tä prosenttia vuoden 2013 maksamattomien lainojen salkun arvosta.

| (59) | Lisäksi FIH pienentää 1 päivä tammikuuta 2014 alkaen Newcolta perittäviä hallinta- ja suojausmaksuja siten, että ne vastaavat 0,05:tä prosenttia maksamattomien lainojen salkun arvosta. |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi FIH pienentää 1 päivä tammikuuta 2014 alkaen Newcolta perittäviä hallinta- ja suojausmaksuja siten, että ne vastaavat 0,05:tä prosenttia maksamattomien lainojen salkun arvosta.

| (60) | FIH maksaa Tanskan rahoitusvakausyhtiölle ylimääräisen 42,7 miljoonan Tanskan kruunun (6,29 miljoonan euron) vuotuisen maksun, jos Tanskan finanssivalvontaviranomainen muuttaa sääntelyään holdingtason pääomavaatimuksien osalta siten, että FIH Holdingin pääoma-asema ei rajoita FIH:n vaatimusten mukaista lainanantokykyä. |
| --- | --- |

(60)

FIH maksaa Tanskan rahoitusvakausyhtiölle ylimääräisen 42,7 miljoonan Tanskan kruunun (6,29 miljoonan euron) vuotuisen maksun, jos Tanskan finanssivalvontaviranomainen muuttaa sääntelyään holdingtason pääomavaatimuksien osalta siten, että FIH Holdingin pääoma-asema ei rajoita FIH:n vaatimusten mukaista lainanantokykyä.

| (61) | Sitoumuksiin sisältyy myös FIH:n vetäytyminen tietyistä liiketoiminnoista (omaisuuden rahoitus, yksityiset pääomasijoitukset ja yksityinen omaisuudenhoito) sekä toimintaa koskevia rajoitteita, kuten hintajohtajana toimimista koskeva kielto talletusten osalta, aggressiivisen kaupallisen toiminnan kielto ja yritysostojen kielto, sekä FIH-ryhmään kuuluneen kiinnitysluottopankki FIH Realkredit A/S:n likvidaatio. FIH Realkredit A/S likvidoitiin vuonna 2013. |
| --- | --- |

(61)

Sitoumuksiin sisältyy myös FIH:n vetäytyminen tietyistä liiketoiminnoista (omaisuuden rahoitus, yksityiset pääomasijoitukset ja yksityinen omaisuudenhoito) sekä toimintaa koskevia rajoitteita, kuten hintajohtajana toimimista koskeva kielto talletusten osalta, aggressiivisen kaupallisen toiminnan kielto ja yritysostojen kielto, sekä FIH-ryhmään kuuluneen kiinnitysluottopankki FIH Realkredit A/S:n likvidaatio. FIH Realkredit A/S likvidoitiin vuonna 2013.

| (62) | Liitteessä esitetään täydellinen luettelo sitoumuksista (45). |
| --- | --- |

(62)

Liitteessä esitetään täydellinen luettelo sitoumuksista (45).

4.   TANSKAN VIRANOMAISTEN KANTA

| (63) | Ilmoittaessaan toimenpiteistä komissiolle Tanskan alkuperäinen kanta (46) oli, että pääoman siirtämiseen Newcolle liittyi Newcolle myönnettävää valtiontukea, mutta että tällainen tuki soveltui sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(63)

Ilmoittaessaan toimenpiteistä komissiolle Tanskan alkuperäinen kanta (46) oli, että pääoman siirtämiseen Newcolle liittyi Newcolle myönnettävää valtiontukea, mutta että tällainen tuki soveltui sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti.

| (64) | Samassa yhteydessä Tanska katsoi, ettei FIH-ryhmä ollut saanut valtiontukea, koska Tanskan rahoitusvakausyhtiö maksaisi Newcosta markkinahinnan. Tanska ei perustellut kantaansa kvantitatiivisesti joko viittaamalla asiaan liittyviin markkinatietoihin tai selittämällä liiketoimeen liittyvien kustannusten perusteluja. Sen sijaan se painotti, että:






  a) | käynnissä oli menettelyjä siirron markkinahinnan määrittelemiseksi; |
| --- | --- | --- |

(64)

Samassa yhteydessä Tanska katsoi, ettei FIH-ryhmä ollut saanut valtiontukea, koska Tanskan rahoitusvakausyhtiö maksaisi Newcosta markkinahinnan. Tanska ei perustellut kantaansa kvantitatiivisesti joko viittaamalla asiaan liittyviin markkinatietoihin tai selittämällä liiketoimeen liittyvien kustannusten perusteluja. Sen sijaan se painotti, että:

a)

käynnissä oli menettelyjä siirron markkinahinnan määrittelemiseksi;

| b) | FIH-ryhmä vastasi alustavasta rahoituksesta ja alustavista takauksista; |
| --- | --- |

b)

FIH-ryhmä vastasi alustavasta rahoituksesta ja alustavista takauksista;

| c) | FIH-ryhmän on vastattava kaikista liiketoimeen ja likvidaatioon liittyvistä kustannuksista; ja |
| --- | --- |

c)

FIH-ryhmän on vastattava kaikista liiketoimeen ja likvidaatioon liittyvistä kustannuksista; ja

| d) | FIH-ryhmä antoi siirtoon liittyviä lisäsitoumuksia, joista merkittävin oli velvollisuus esittää liiketoimintasuunnitelma. |
| --- | --- |

d)

FIH-ryhmä antoi siirtoon liittyviä lisäsitoumuksia, joista merkittävin oli velvollisuus esittää liiketoimintasuunnitelma.

| (65) | Näiden syiden perusteella Tanska katsoi, että FIH ei saisi etua. Siltä varalta, että komissio olisi asiasta eri mieltä, Tanska ilmoitti, että kaikkea FIH:lle myönnettävää tukea voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvana, koska FIH:n järjestely voitaisiin katsoa rakenneuudistustiedonannon (47) mukaiseksi uudelleenjärjestelyksi. |
| --- | --- |

(65)

Näiden syiden perusteella Tanska katsoi, että FIH ei saisi etua. Siltä varalta, että komissio olisi asiasta eri mieltä, Tanska ilmoitti, että kaikkea FIH:lle myönnettävää tukea voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvana, koska FIH:n järjestely voitaisiin katsoa rakenneuudistustiedonannon (47) mukaiseksi uudelleenjärjestelyksi.

| (66) | Alkuperäisen ilmoituksensa jälkeen Tanska toimitti 20 päivänä maaliskuuta 2012 esityksen (48), jossa se korosti, että FIH ei ollut pyytänyt toimenpiteitä ja että FIH:lla oli toimenpiteiden toteuttamisen ajankohtana velkavivun purkamiseen liittyviä vaihtoehtoja, mikä tuki väitettä siitä, että liiketoimea koskevat neuvottelut käytiin markkinaehtojen mukaisesti. Tanska katsoi lisäksi, että omaisuuserien kirjanpitoarvon alkuperäinen alentaminen 1,4 miljardilla Tanskan kruunulla ja myöhempi 1,3 miljardin Tanskan kruunun arvoa alentava riskioikaisu vastasivat markkinahintaa. Lisäksi mahdolliset earn out -tappiot katetaan muuttuvan osakkeidenostosopimuksen muodolla siten, että markkinaolosuhteiden mukainen hinnoittelu varmistettaisiin tehokkaalla jälkioikaisumekanismilla. Tanska ei antanut lisäselvityksiä ehdotetun alennuksen ja riskioikaisun suuruudesta tai siitä, miksi niiden tuloksena olisi markkinahinta. |
| --- | --- |

(66)

Alkuperäisen ilmoituksensa jälkeen Tanska toimitti 20 päivänä maaliskuuta 2012 esityksen (48), jossa se korosti, että FIH ei ollut pyytänyt toimenpiteitä ja että FIH:lla oli toimenpiteiden toteuttamisen ajankohtana velkavivun purkamiseen liittyviä vaihtoehtoja, mikä tuki väitettä siitä, että liiketoimea koskevat neuvottelut käytiin markkinaehtojen mukaisesti. Tanska katsoi lisäksi, että omaisuuserien kirjanpitoarvon alkuperäinen alentaminen 1,4 miljardilla Tanskan kruunulla ja myöhempi 1,3 miljardin Tanskan kruunun arvoa alentava riskioikaisu vastasivat markkinahintaa. Lisäksi mahdolliset earn out -tappiot katetaan muuttuvan osakkeidenostosopimuksen muodolla siten, että markkinaolosuhteiden mukainen hinnoittelu varmistettaisiin tehokkaalla jälkioikaisumekanismilla. Tanska ei antanut lisäselvityksiä ehdotetun alennuksen ja riskioikaisun suuruudesta tai siitä, miksi niiden tuloksena olisi markkinahinta.

| (67) | Tätä seuranneessa kirjeenvaihdossa komission kanssa (49) Tanska totesi, että suurin mahdollinen tappio, jolle Tanskan rahoitusvakausyhtiö voisi altistua, oli 1,05 miljardia Tanskan kruunua. Tällä se tarkoitti 1,65 miljardin euron suuruisen tappiot kattavan lainan ja yhteensä 2,7 miljardin Tanskan kruunun kirjanpitoarvon alentamisen ja alustavan arvoa alentavan riskioikaisun välistä erotusta. Tanska katsoi myös, että valtio hyötyy FIH:lle myönnettyihin valtion takaamiin lainoihin liittyvien riskien huomattavasta vähentymisestä ja FIH:n aikaisemman 1,9 miljardin Tanskan kruunun pääomanlisäyksen takaisinmaksusta. |
| --- | --- |

(67)

Tätä seuranneessa kirjeenvaihdossa komission kanssa (49) Tanska totesi, että suurin mahdollinen tappio, jolle Tanskan rahoitusvakausyhtiö voisi altistua, oli 1,05 miljardia Tanskan kruunua. Tällä se tarkoitti 1,65 miljardin euron suuruisen tappiot kattavan lainan ja yhteensä 2,7 miljardin Tanskan kruunun kirjanpitoarvon alentamisen ja alustavan arvoa alentavan riskioikaisun välistä erotusta. Tanska katsoi myös, että valtio hyötyy FIH:lle myönnettyihin valtion takaamiin lainoihin liittyvien riskien huomattavasta vähentymisestä ja FIH:n aikaisemman 1,9 miljardin Tanskan kruunun pääomanlisäyksen takaisinmaksusta.

| (68) | Tanska ilmoitti komissiolle 23 päivänä huhtikuuta 2012 toimitetulla muistiolla (50), että se ei tällä hetkellä toimittaisi komissiolle lisäperusteluja markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisesta. Samaan aikaan se esitti joitakin Tanskan rahoitusvakausyhtiön oikeudellisen neuvonantajan käyttämiä arvostusmenetelmiä koskevia selityksiä. |
| --- | --- |

(68)

Tanska ilmoitti komissiolle 23 päivänä huhtikuuta 2012 toimitetulla muistiolla (50), että se ei tällä hetkellä toimittaisi komissiolle lisäperusteluja markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisesta. Samaan aikaan se esitti joitakin Tanskan rahoitusvakausyhtiön oikeudellisen neuvonantajan käyttämiä arvostusmenetelmiä koskevia selityksiä.

| (69) | Tämän jälkeen Tanska totesi 16 päivänä toukokuuta 2012, että FIH Holding ja rahoitusvakausyhtiö olivat neuvotelleet liiketoimen ehdot tavanomaisten riskien ja voittojen jakamista koskevien kaupallisten näkökohtien perusteella ja että liiketoimi tehtiin markkinaehdoin. Rahoitusvakausyhtiön tilintarkastustoimisto KPMG vahvisti kyseisen lausunnon (51). |
| --- | --- |

(69)

Tämän jälkeen Tanska totesi 16 päivänä toukokuuta 2012, että FIH Holding ja rahoitusvakausyhtiö olivat neuvotelleet liiketoimen ehdot tavanomaisten riskien ja voittojen jakamista koskevien kaupallisten näkökohtien perusteella ja että liiketoimi tehtiin markkinaehdoin. Rahoitusvakausyhtiön tilintarkastustoimisto KPMG vahvisti kyseisen lausunnon (51).

| (70) | Tanska toimitti 7 päivänä kesäkuuta 2012 KPMG:n selvityksen, jossa toimenpiteitä arvioitiin kaikki niihin vaikuttavat tekijät huomioon ottaen. KPMG:n mielestä ei ollut syytä katsoa, että sopimuksen ehdot eivät vastaisi rahoitusvakausyhtiölle aiheutuneita riskejä. Se perusteli kantansa vakuuksien suuruudella, katettujen joukkovelkakirjojen käyttömahdollisuudella, tappiot kattavalla lainalla ja rahoitusvakausyhtiön 25 prosentin earn out -osuudella. |
| --- | --- |

(70)

Tanska toimitti 7 päivänä kesäkuuta 2012 KPMG:n selvityksen, jossa toimenpiteitä arvioitiin kaikki niihin vaikuttavat tekijät huomioon ottaen. KPMG:n mielestä ei ollut syytä katsoa, että sopimuksen ehdot eivät vastaisi rahoitusvakausyhtiölle aiheutuneita riskejä. Se perusteli kantansa vakuuksien suuruudella, katettujen joukkovelkakirjojen käyttömahdollisuudella, tappiot kattavalla lainalla ja rahoitusvakausyhtiön 25 prosentin earn out -osuudella.

| (71) | Tanska ei 11 päivänä syyskuuta 2012 menettelyn aloittamiseen antamassaan vastauksessa suoraan kiistänyt komission kantaa, jonka mukaan toimenpiteet olivat valtiontukea, mutta viittasi 29 päivänä maaliskuuta 2012 esittämiinsä perusteluihin (52). Tanskan mukaan mahdollinen markkina-arvon ylittyminen korvattaisiin FIH Holdingin myöntämällä tappiot kattavalla lainalla ja hinnan oikaisua koskevalla takuulla. Lisäksi Tanska viittasi uusittavien lainojen marginaalien kasvamiseen ja ennakoitua korkeampaan takaisinmaksukorkoon näkemystään tukevina esimerkkeinä, mutta ei toistanut nimenomaisesti, että asiassa olisi sovellettava markkinataloustoimijaperiaatetta (53). |
| --- | --- |

(71)

Tanska ei 11 päivänä syyskuuta 2012 menettelyn aloittamiseen antamassaan vastauksessa suoraan kiistänyt komission kantaa, jonka mukaan toimenpiteet olivat valtiontukea, mutta viittasi 29 päivänä maaliskuuta 2012 esittämiinsä perusteluihin (52). Tanskan mukaan mahdollinen markkina-arvon ylittyminen korvattaisiin FIH Holdingin myöntämällä tappiot kattavalla lainalla ja hinnan oikaisua koskevalla takuulla. Lisäksi Tanska viittasi uusittavien lainojen marginaalien kasvamiseen ja ennakoitua korkeampaan takaisinmaksukorkoon näkemystään tukevina esimerkkeinä, mutta ei toistanut nimenomaisesti, että asiassa olisi sovellettava markkinataloustoimijaperiaatetta (53).

| (72) | Sen sijaan Tanska esitti, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille, esitti perusteluja sille, että ne olivat asianmukaisia, että tuki on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään ja että kilpailun vääristyminen on vähäistä (54). |
| --- | --- |

(72)

Sen sijaan Tanska esitti, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille, esitti perusteluja sille, että ne olivat asianmukaisia, että tuki on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään ja että kilpailun vääristyminen on vähäistä (54).

| (73) | Tanskan viranomaiset muistuttivat myös 23 päivänä huhtikuuta 2012 toimitetussa ilmoituksessa esitetystä kannastaan, jonka mukaan toimenpiteet olivat tulosta FIH:n ja Tanskan rahoitusvakausyhtiön välisistä neuvotteluista (55), ja totesivat, että joissakin pankkitiedonannon (56) ohjeissa oli edellytetty toimenpiteiltä tiettyä monimutkaisuutta (57), sekä kiistivät, että monimutkaisuus voisi tehdä toimenpiteistä epäasianmukaisia. |
| --- | --- |

(73)

Tanskan viranomaiset muistuttivat myös 23 päivänä huhtikuuta 2012 toimitetussa ilmoituksessa esitetystä kannastaan, jonka mukaan toimenpiteet olivat tulosta FIH:n ja Tanskan rahoitusvakausyhtiön välisistä neuvotteluista (55), ja totesivat, että joissakin pankkitiedonannon (56) ohjeissa oli edellytetty toimenpiteiltä tiettyä monimutkaisuutta (57), sekä kiistivät, että monimutkaisuus voisi tehdä toimenpiteistä epäasianmukaisia.

| (74) | Kun komissio ilmoitti Tanskalle asiantuntijan toimenpiteiden markkina-arvoa ja todellista taloudellista arvoa koskevasta arviosta, Tanska kiisti sen tulokset ja toimitti useita kysymyksiä ja selvityksiä 7 päivän helmikuuta ja 11 päivän syyskuuta 2013 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(74)

Kun komissio ilmoitti Tanskalle asiantuntijan toimenpiteiden markkina-arvoa ja todellista taloudellista arvoa koskevasta arviosta, Tanska kiisti sen tulokset ja toimitti useita kysymyksiä ja selvityksiä 7 päivän helmikuuta ja 11 päivän syyskuuta 2013 välisenä aikana.

| (75) | Tanskan mukaan tuki oli rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään (58), koska se oletti, että siirtoarvo ei ylittäisi todellista taloudellista arvoa, mutta lisäsi, että tämä voitaisiin vahvistaa vasta komission lopullisessa arviossa. |
| --- | --- |

(75)

Tanskan mukaan tuki oli rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään (58), koska se oletti, että siirtoarvo ei ylittäisi todellista taloudellista arvoa, mutta lisäsi, että tämä voitaisiin vahvistaa vasta komission lopullisessa arviossa.

| (76) | Arvostamiseen liittyvien näkökohtien lisäksi Tanska pani merkille siirron myönteiset vaikutukset FIH:n sääntelylliseen asemaan, jotka olivat rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvien pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevan tavoitteen mukaisia. |
| --- | --- |

(76)

Arvostamiseen liittyvien näkökohtien lisäksi Tanska pani merkille siirron myönteiset vaikutukset FIH:n sääntelylliseen asemaan, jotka olivat rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvien pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevan tavoitteen mukaisia.

| (77) | Tanska totesi myös, että FIH:n talletusten hankintaa koskeva strategia oli riippumaton valtiontukitoimenpiteestä, eikä sen tarkoituksena ollut hintajohtajuuden tavoitteleminen, vaikka se olikin keskeinen osa sen rahoitusstrategiaa. Tästä huolimatta Tanska on sitoutunut komission huolenaiheiden lieventämiseksi siihen, että FIH noudattaa hintajohtajuuskieltoa. |
| --- | --- |

(77)

Tanska totesi myös, että FIH:n talletusten hankintaa koskeva strategia oli riippumaton valtiontukitoimenpiteestä, eikä sen tarkoituksena ollut hintajohtajuuden tavoitteleminen, vaikka se olikin keskeinen osa sen rahoitusstrategiaa. Tästä huolimatta Tanska on sitoutunut komission huolenaiheiden lieventämiseksi siihen, että FIH noudattaa hintajohtajuuskieltoa.

5.   ARVIOINTI

5.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (78) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(78)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (79) | Komissio katsoo, että 2.3 jaksossa esitettyjä FIH:n hyväksi tehtäviä toimenpiteitä pitäisi tarkastella yhtenä kokonaisuutena. Toimenpiteet kuuluvat samaan liiketoimeen, koska niiden osatekijät ovat riippuvaisia toisistaan (ajallisesti ja rakenteellisesti) ja koska ne on kaikki suunniteltu ratkaisemaan FIH:n rahoitusongelma. |
| --- | --- |

(79)

Komissio katsoo, että 2.3 jaksossa esitettyjä FIH:n hyväksi tehtäviä toimenpiteitä pitäisi tarkastella yhtenä kokonaisuutena. Toimenpiteet kuuluvat samaan liiketoimeen, koska niiden osatekijät ovat riippuvaisia toisistaan (ajallisesti ja rakenteellisesti) ja koska ne on kaikki suunniteltu ratkaisemaan FIH:n rahoitusongelma.

5.1.1   Valtion varat

| (80) | Tämän päätöksen 2.3 jaksossa esitettyihin toimenpiteisiin liittyy valtion varoja, koska ne ovat suoraan valtion (talous- ja sisäasiainministeriön) omistaman Tanskan rahoitusvakausyhtiön rahoittamia. Yhtiö vastaa erilaisten rahoituskriisiin liittyvien toimenpiteiden myöntämisestä tanskalaisille pankeille (59). Aluksi rahoitusvakausyhtiö myönsi 2 miljardia Tanskan kruunua käteisenä Newcon osakkeidenostosopimusta varten. Toiseksi rahoitusvakausyhtiö sitoutui rahoittamaan Newcon omaisuuseriä FIH:n maksaessa takaisin valtion takaamat lainansa. Kyseinen sitoumus voi olla arvoltaan yli 13 miljardia Tanskan kruunua. Kolmanneksi rahoitusvakausyhtiö luopuu tietystä määrästä korkoja, jotta se voi maksaa korvausta FIH Holdingin myöntämästä takauksesta. |
| --- | --- |

(80)

Tämän päätöksen 2.3 jaksossa esitettyihin toimenpiteisiin liittyy valtion varoja, koska ne ovat suoraan valtion (talous- ja sisäasiainministeriön) omistaman Tanskan rahoitusvakausyhtiön rahoittamia. Yhtiö vastaa erilaisten rahoituskriisiin liittyvien toimenpiteiden myöntämisestä tanskalaisille pankeille (59). Aluksi rahoitusvakausyhtiö myönsi 2 miljardia Tanskan kruunua käteisenä Newcon osakkeidenostosopimusta varten. Toiseksi rahoitusvakausyhtiö sitoutui rahoittamaan Newcon omaisuuseriä FIH:n maksaessa takaisin valtion takaamat lainansa. Kyseinen sitoumus voi olla arvoltaan yli 13 miljardia Tanskan kruunua. Kolmanneksi rahoitusvakausyhtiö luopuu tietystä määrästä korkoja, jotta se voi maksaa korvausta FIH Holdingin myöntämästä takauksesta.

5.1.2   Edun olemassaolo

| (81) | Tämän päätöksen 2.3 jaksossa kuvatut toimenpiteet antavat edun, koska niillä hoidetaan ongelmallisia omaisuuseriä FIH:n puolesta, mikä parantaa ryhmän pääomasuhteita ja mahdollistaa sen, että pankki pystyy ratkaisemaan rahoitusongelmansa paremmin. |
| --- | --- |

(81)

Tämän päätöksen 2.3 jaksossa kuvatut toimenpiteet antavat edun, koska niillä hoidetaan ongelmallisia omaisuuseriä FIH:n puolesta, mikä parantaa ryhmän pääomasuhteita ja mahdollistaa sen, että pankki pystyy ratkaisemaan rahoitusongelmansa paremmin.

| (82) | Tanskan viranomaiset ovat todenneet, että toimenpiteissä noudatetaan markkinataloustoimijaperiaatetta, jolloin ne eivät ole FIH-ryhmälle myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(82)

Tanskan viranomaiset ovat todenneet, että toimenpiteissä noudatetaan markkinataloustoimijaperiaatetta, jolloin ne eivät ole FIH-ryhmälle myönnettyä valtiontukea.

| (83) | Komissio aikoo siksi arvioida, täyttävätkö FIH-ryhmän hyväksi toteutetut toimenpiteet markkinataloustoimijaperiaatteen toteutumista koskevan testin. Testillä tutkitaan, olisiko markkinatoimija osallistunut tiettyyn toimeen samoin ehdoin kuin julkinen sijoittaja julkisten varojen käyttöön antamista koskevan päätöksen tekemisen ajankohtana. Toimenpiteet eivät ole valtiontukea, jos julkiset varat myönnetään sellaisissa olosuhteissa ja sellaisilla ehdoilla, jotka vastaavat markkinaolosuhteita. |
| --- | --- |

(83)

Komissio aikoo siksi arvioida, täyttävätkö FIH-ryhmän hyväksi toteutetut toimenpiteet markkinataloustoimijaperiaatteen toteutumista koskevan testin. Testillä tutkitaan, olisiko markkinatoimija osallistunut tiettyyn toimeen samoin ehdoin kuin julkinen sijoittaja julkisten varojen käyttöön antamista koskevan päätöksen tekemisen ajankohtana. Toimenpiteet eivät ole valtiontukea, jos julkiset varat myönnetään sellaisissa olosuhteissa ja sellaisilla ehdoilla, jotka vastaavat markkinaolosuhteita.

| (84) | Tältä osin komissio katsoo FIH-ryhmän nimenomaisessa tapauksessa, että on aiheellista tutkia, i) oliko jokin yksityinen sijoittaja alun perin valmis rahoittamaan toimenpiteet samoin ehdoin kuin jäsenvaltio, ii) jos oli, millainen sijoittajan edellyttämän sijoitetun pääoman tuoton aste oli verrattuna jäsenvaltion saamaan tuottoon ja iii) jos yksityisen sektorin kiinnostusta ei ollut, millainen odotettu tuotto (60) ja toimenpiteiden mahdollisten tuottojen jakaminen olisi valtion kannalta verrattuna siihen, millaiset markkinasijoittajan odotukset olisivat, jos se ryhtyisi samoihin toimenpiteisiin tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa. Jos valtio hyväksyy mainitut ehdot tai niitä paremmat ehdot, voidaan katsoa, että toimenpiteet toteutetaan markkinaehdoin. Erityisesti on tärkeää tarkistaa, tuottaako liiketoimi kokonaisuudessaan positiivisen kassavirran, koska mikään yksityinen toimija, jonka tavoitteena on mahdollisimman hyvä tuotto, ei osallistuisi tappiolliseen toimeen. |
| --- | --- |

(84)

Tältä osin komissio katsoo FIH-ryhmän nimenomaisessa tapauksessa, että on aiheellista tutkia, i) oliko jokin yksityinen sijoittaja alun perin valmis rahoittamaan toimenpiteet samoin ehdoin kuin jäsenvaltio, ii) jos oli, millainen sijoittajan edellyttämän sijoitetun pääoman tuoton aste oli verrattuna jäsenvaltion saamaan tuottoon ja iii) jos yksityisen sektorin kiinnostusta ei ollut, millainen odotettu tuotto (60) ja toimenpiteiden mahdollisten tuottojen jakaminen olisi valtion kannalta verrattuna siihen, millaiset markkinasijoittajan odotukset olisivat, jos se ryhtyisi samoihin toimenpiteisiin tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa. Jos valtio hyväksyy mainitut ehdot tai niitä paremmat ehdot, voidaan katsoa, että toimenpiteet toteutetaan markkinaehdoin. Erityisesti on tärkeää tarkistaa, tuottaako liiketoimi kokonaisuudessaan positiivisen kassavirran, koska mikään yksityinen toimija, jonka tavoitteena on mahdollisimman hyvä tuotto, ei osallistuisi tappiolliseen toimeen.

| (85) | Selkein todiste siitä, että liiketoimi on markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen, on se, että kaupan ehdot eivät olisi hyväksyttäviä vain hypoteettisen markkinataloustoimijan kannalta, vaan että tällainen toimija todella osallistuu samaan sijoitukseen valtion kanssa samoin ehdoin. Toisten sijoittajien osallistuminen tarjoaa komissiolle viitekehyksen markkinataloustoimijaperiaatteen sovellettavuuden arvioinnille. |
| --- | --- |

(85)

Selkein todiste siitä, että liiketoimi on markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen, on se, että kaupan ehdot eivät olisi hyväksyttäviä vain hypoteettisen markkinataloustoimijan kannalta, vaan että tällainen toimija todella osallistuu samaan sijoitukseen valtion kanssa samoin ehdoin. Toisten sijoittajien osallistuminen tarjoaa komissiolle viitekehyksen markkinataloustoimijaperiaatteen sovellettavuuden arvioinnille.

| (86) | Tanskan toimenpiteiden myöntämisen ajankohtana yksikään markkinatoimija ei ollut valmis myöntämään toimenpiteitä, jotka vastaisivat valtion hallinnassa olevien yksiköiden FIH:lle myöntämiä toimenpiteitä. Myöskään omistajakonsortio tai mikään kolmas osapuoli ei ilmaissut minkäänlaista aikomusta sijoittaa FIH:hon. Komissiolla ei ole mitään perusteita katsoa, että markkinataloustoimija olisi mainituissa olosuhteissa valmis osallistumaan toimenpiteisiin. Yksityisen sektorin kiinnostuksen puuttuminen on osoitus pankin taloudellisista ongelmista ja heikosta asemasta. |
| --- | --- |

(86)

Tanskan toimenpiteiden myöntämisen ajankohtana yksikään markkinatoimija ei ollut valmis myöntämään toimenpiteitä, jotka vastaisivat valtion hallinnassa olevien yksiköiden FIH:lle myöntämiä toimenpiteitä. Myöskään omistajakonsortio tai mikään kolmas osapuoli ei ilmaissut minkäänlaista aikomusta sijoittaa FIH:hon. Komissiolla ei ole mitään perusteita katsoa, että markkinataloustoimija olisi mainituissa olosuhteissa valmis osallistumaan toimenpiteisiin. Yksityisen sektorin kiinnostuksen puuttuminen on osoitus pankin taloudellisista ongelmista ja heikosta asemasta.

| (87) | Toimenpide ei välttämättä ole valtiontukea, vaikka mikään toimija ei sijoittaisi siihen samoin ehdoin kuin valtio, jos yksityinen toimija olisi vastaavanlaisissa olosuhteissa myöntänyt saman rahoituksen edellyttäen vähintään yhtä hyvää tuottoa kuin valtion saama tuotto. Tätä koskevan arvioinnin olisi periaatteessa perustuttava liiketoimintasuunnitelmaan, jossa otetaan huomioon rahoituksen myöntämisen ajankohtana käytettävissä olleet tiedot ja ennustettavissa olleet kehitykset, eikä arvioinnissa pitäisi ottaa huomioon myöhempään tilanteeseen perustuvia analyyseja. |
| --- | --- |

(87)

Toimenpide ei välttämättä ole valtiontukea, vaikka mikään toimija ei sijoittaisi siihen samoin ehdoin kuin valtio, jos yksityinen toimija olisi vastaavanlaisissa olosuhteissa myöntänyt saman rahoituksen edellyttäen vähintään yhtä hyvää tuottoa kuin valtion saama tuotto. Tätä koskevan arvioinnin olisi periaatteessa perustuttava liiketoimintasuunnitelmaan, jossa otetaan huomioon rahoituksen myöntämisen ajankohtana käytettävissä olleet tiedot ja ennustettavissa olleet kehitykset, eikä arvioinnissa pitäisi ottaa huomioon myöhempään tilanteeseen perustuvia analyyseja.

| (88) | Lisäksi yksi markkinataloustoimijaperiaatteen soveltamisen kannalta hankalimmista tilanteista on se, jossa yritys on jo valtiontuen saaja. Tässä tapauksessa FIH:n pääomapohjaa oli jo vahvistettu 30 päivänä kesäkuuta 2009. FIH maksoi siihen myönnetyn summan takaisin 2 päivänä heinäkuuta 2012. Pääomapohjan vahvistamiseen käytettyjen hybridi-instrumenttien korko oli [...] (61) prosenttia. Lisäksi FIH osallistui Tanskan takausohjelmaan. Vaikka mainitut tosiasiat eivät sinällään sulje pois markkinataloustoimijaperiaatteen soveltamista tässä tapauksessa, ne antavat viitteitä FIH:n kohtaamista ongelmista ja vaikuttaisivat yksityisten sijoittajien valmiuteen sijoittaa toimenpiteisiin. Aikaisempi tuki vääristää taloudellisia olosuhteita ja luo vaikutelman siitä, että valtiontuki olisi jatkuvaa. Tässä arvioinnissa komissio on ottanut huomioon tällaisten etujen korvaamisen uusilla eduilla. |
| --- | --- |

(88)

Lisäksi yksi markkinataloustoimijaperiaatteen soveltamisen kannalta hankalimmista tilanteista on se, jossa yritys on jo valtiontuen saaja. Tässä tapauksessa FIH:n pääomapohjaa oli jo vahvistettu 30 päivänä kesäkuuta 2009. FIH maksoi siihen myönnetyn summan takaisin 2 päivänä heinäkuuta 2012. Pääomapohjan vahvistamiseen käytettyjen hybridi-instrumenttien korko oli [...] (61) prosenttia. Lisäksi FIH osallistui Tanskan takausohjelmaan. Vaikka mainitut tosiasiat eivät sinällään sulje pois markkinataloustoimijaperiaatteen soveltamista tässä tapauksessa, ne antavat viitteitä FIH:n kohtaamista ongelmista ja vaikuttaisivat yksityisten sijoittajien valmiuteen sijoittaa toimenpiteisiin. Aikaisempi tuki vääristää taloudellisia olosuhteita ja luo vaikutelman siitä, että valtiontuki olisi jatkuvaa. Tässä arvioinnissa komissio on ottanut huomioon tällaisten etujen korvaamisen uusilla eduilla.

| (89) | Tanskan finanssivalvontaviranomainen katsoi, että FIH oli epävarmassa asemassa, koska FIH:n kykyyn täyttää lakisääteiset vaatimuksensa kohdistui sen valtion takaamien velkojen erääntyessä huomattavia maksuvalmiutta koskevia riskejä. Tilanne olisi siten voinut johtaa FIH:n pankkilisenssin peruuttamiseen (62). Tanskan finanssivalvontaviranomainen tukee tästä syystä komission arviota, jonka mukaan markkinatoimija olisi epätodennäköisesti sijoittanut FIH:hon. Vaikka vastaperusteena voidaan käyttää sitä, ettei finanssivalvontaviranomaisen asiaa koskeva selvitys ollut julkinen, markkinatoimija olisi voinut tutustua FIH:n valtion takaamien velkojen maturiteettiprofiiliin ja siten päätyä samaan lopputulokseen. |
| --- | --- |

(89)

Tanskan finanssivalvontaviranomainen katsoi, että FIH oli epävarmassa asemassa, koska FIH:n kykyyn täyttää lakisääteiset vaatimuksensa kohdistui sen valtion takaamien velkojen erääntyessä huomattavia maksuvalmiutta koskevia riskejä. Tilanne olisi siten voinut johtaa FIH:n pankkilisenssin peruuttamiseen (62). Tanskan finanssivalvontaviranomainen tukee tästä syystä komission arviota, jonka mukaan markkinatoimija olisi epätodennäköisesti sijoittanut FIH:hon. Vaikka vastaperusteena voidaan käyttää sitä, ettei finanssivalvontaviranomaisen asiaa koskeva selvitys ollut julkinen, markkinatoimija olisi voinut tutustua FIH:n valtion takaamien velkojen maturiteettiprofiiliin ja siten päätyä samaan lopputulokseen.

| (90) | Koska todellista yksityistä sijoittajaa ei ole, komission on markkinataloustoimijaperiaatteen sovellettavuuden tarkempaa tutkimista varten arvioitava, onko FIH:n hyväksi toteutettavien toimenpiteiden kokonaistuotto samalla tasolla tai korkeampi kuin se, jota hypoteettinen yksityinen sijoittaja edellyttäisi tehdäkseen sijoituksen. Toimenpiteiden odotettu tuotto riippuu tulevista kassavirroista saatavasta tulovirroista, jotka on niiden nettonykyarvon määrittämiseksi diskontattava nykyhetkeen asianmukaista diskonttokorkoa käyttäen. |
| --- | --- |

(90)

Koska todellista yksityistä sijoittajaa ei ole, komission on markkinataloustoimijaperiaatteen sovellettavuuden tarkempaa tutkimista varten arvioitava, onko FIH:n hyväksi toteutettavien toimenpiteiden kokonaistuotto samalla tasolla tai korkeampi kuin se, jota hypoteettinen yksityinen sijoittaja edellyttäisi tehdäkseen sijoituksen. Toimenpiteiden odotettu tuotto riippuu tulevista kassavirroista saatavasta tulovirroista, jotka on niiden nettonykyarvon määrittämiseksi diskontattava nykyhetkeen asianmukaista diskonttokorkoa käyttäen.

| (91) | Komissio arvioi asiantuntijaneuvojen perusteella Newcon omaisuuserien markkina-arvon ja mallinsi Tanskan rahoitusvakausyhtiön tuoton jakautumisen Newcon pääoman likvidaatioarvojen osalta. Tässä se otti huomioon kaikki osakkeidenostosopimuksen osatekijät, kuten nettolikvidaatioarvon, rahoitusvakausyhtiölle ja FIH-ryhmälle kertyvät tuotot ja kustannukset sekä hankintahinnan tarkistamisen, jossa vuorostaan otettiin huomioon tappiot kattava laina. Jakautumismallin käyttäminen on tarpeen sekä oman pääoman mahdollisesta tuotosta rahoitusvakausyhtiölle jäävän 25 prosentin osuuden (upside participation) hyötyjen että Newcon omaisuuseristä aiheutuvien mahdollisten suurten tappioiden ja FIH Holdingin maksukyvyttömyyden yhdistelmästä aiheutuvien haittojen nettonykyarvon laskemiseen (63). |
| --- | --- |

(91)

Komissio arvioi asiantuntijaneuvojen perusteella Newcon omaisuuserien markkina-arvon ja mallinsi Tanskan rahoitusvakausyhtiön tuoton jakautumisen Newcon pääoman likvidaatioarvojen osalta. Tässä se otti huomioon kaikki osakkeidenostosopimuksen osatekijät, kuten nettolikvidaatioarvon, rahoitusvakausyhtiölle ja FIH-ryhmälle kertyvät tuotot ja kustannukset sekä hankintahinnan tarkistamisen, jossa vuorostaan otettiin huomioon tappiot kattava laina. Jakautumismallin käyttäminen on tarpeen sekä oman pääoman mahdollisesta tuotosta rahoitusvakausyhtiölle jäävän 25 prosentin osuuden (upside participation) hyötyjen että Newcon omaisuuseristä aiheutuvien mahdollisten suurten tappioiden ja FIH Holdingin maksukyvyttömyyden yhdistelmästä aiheutuvien haittojen nettonykyarvon laskemiseen (63).

Kaavio 1

Toimenpiteen nettonykyarvo Tanskan rahoitusvakausyhtiölle

Image

| (92) | Kaaviossa 1 näkyy osakkeidenostosopimuksen nettonykyarvo Newcon omaisuuserien eri likvidaatioarvoilla (5,1 miljardista Tanskan kruunusta 28,3 miljardiin Tanskan kruunuun). Kukin skenaario toteutuu todennäköisyydellä, joka on luettavissa katkoviivan ja oikealla puolella olevan asteikon (0,1‒7,5 prosenttia) avulla. Todennäköisimmissä skenaarioissa tuotto on hieman negatiivinen. |
| --- | --- |

(92)

Kaaviossa 1 näkyy osakkeidenostosopimuksen nettonykyarvo Newcon omaisuuserien eri likvidaatioarvoilla (5,1 miljardista Tanskan kruunusta 28,3 miljardiin Tanskan kruunuun). Kukin skenaario toteutuu todennäköisyydellä, joka on luettavissa katkoviivan ja oikealla puolella olevan asteikon (0,1‒7,5 prosenttia) avulla. Todennäköisimmissä skenaarioissa tuotto on hieman negatiivinen.

| (93) | Kuten kaaviosta 1 näkyy, osakkeidenostosopimuksen todennäköisyydellä painotettu keskimääräinen nettonykyarvo on myös negatiivinen. Asiantuntijoiden laskelmien mukaan se on 726 miljoonaa Tanskan kruunua. Näin ollen osakkeidenostosopimus tuottaa voiton sijaan tappiota. Markkinataloustoimija olisi edellyttänyt vähintään 10 prosentin vuosittaista pääomakorvausta (64) vastaavalle 2 miljardin Tanskan kruunun sijoitukselle, joka olisi silloin tuottanut noin 1,33 miljardia Tanskan kruunua Newcon seitsemän vuoden olemassaolon aikana. Komissio katsoo tämän vuoksi, että yksikään markkinataloustoimija ei olisi ollut valmis sijoittamaan toimenpiteisiin osakkeidenostosopimuksen mukaisin ehdoin. Tämän vuoksi toimenpiteet eivät ole markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia (65). |
| --- | --- |

(93)

Kuten kaaviosta 1 näkyy, osakkeidenostosopimuksen todennäköisyydellä painotettu keskimääräinen nettonykyarvo on myös negatiivinen. Asiantuntijoiden laskelmien mukaan se on 726 miljoonaa Tanskan kruunua. Näin ollen osakkeidenostosopimus tuottaa voiton sijaan tappiota. Markkinataloustoimija olisi edellyttänyt vähintään 10 prosentin vuosittaista pääomakorvausta (64) vastaavalle 2 miljardin Tanskan kruunun sijoitukselle, joka olisi silloin tuottanut noin 1,33 miljardia Tanskan kruunua Newcon seitsemän vuoden olemassaolon aikana. Komissio katsoo tämän vuoksi, että yksikään markkinataloustoimija ei olisi ollut valmis sijoittamaan toimenpiteisiin osakkeidenostosopimuksen mukaisin ehdoin. Tämän vuoksi toimenpiteet eivät ole markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia (65).

| (94) | On otettava huomioon, että komissio otti johdanto-osan (91)‒(93) kappaleessa esitetyssä laskelmassaan huomioon Tanskan kanssa 7 päivänä helmikuuta ja 11 päivänä maaliskuuta 2013 käymänsä kirjeenvaihdon sekä myöhemmän kirjeenvaihdon (66), jossa Tanska toimitti aikaisemmin julkistamattomia tietoja, kuten tarkkoja tulkintoja vaihtuvansuuruisen hankintahinnan osatekijöistä, yksityiskohtaiset tiedot FIH:lta Newcolle siirrettäviksi tarkoitetuista luottovastuista, tiedot salkun luottojen laadun kehityksestä joulukuun 2011 ja syyskuun 2012 välisenä aikana sekä yksityiskohtaisemman analyysin salkun sitomattomista luottolimiiteistä. |
| --- | --- |

(94)

On otettava huomioon, että komissio otti johdanto-osan (91)‒(93) kappaleessa esitetyssä laskelmassaan huomioon Tanskan kanssa 7 päivänä helmikuuta ja 11 päivänä maaliskuuta 2013 käymänsä kirjeenvaihdon sekä myöhemmän kirjeenvaihdon (66), jossa Tanska toimitti aikaisemmin julkistamattomia tietoja, kuten tarkkoja tulkintoja vaihtuvansuuruisen hankintahinnan osatekijöistä, yksityiskohtaiset tiedot FIH:lta Newcolle siirrettäviksi tarkoitetuista luottovastuista, tiedot salkun luottojen laadun kehityksestä joulukuun 2011 ja syyskuun 2012 välisenä aikana sekä yksityiskohtaisemman analyysin salkun sitomattomista luottolimiiteistä.

| (95) | Lisäksi Tanskan väitteissä (67) esitetty tuen määrä ei kestä yksityiskohtaista tarkastelua. Ensinnäkään etukäteen annettuja arvioita arvonalennuksista ja riskivarauksista ei todennettu riippumattomalla arviointiraportilla (68). Kun lisäksi otetaan huomioon mahdollisuus, ettei FIH-ryhmä kykene suoriutumaan takauksistaan, ei ole syytä olettaa, että Newcon tappiot eivät voisi ylittää 2,7:ää miljardia Tanskan kruunua. Tällöin Tanskan rahoitusvakausyhtiö ja Tanskan valtio olisivat sopimuksellisesti velvollisia vahvistamaan Newcon pääomapohjaa ennen sen lopullista likvidaatiota. Komissio katsoo siksi, että väite, jonka mukaan sijoitustappiot rajoittuisivat korkeintaan 1,05 miljardiin Tanskan kruunuun, ei ole perusteltu. |
| --- | --- |

(95)

Lisäksi Tanskan väitteissä (67) esitetty tuen määrä ei kestä yksityiskohtaista tarkastelua. Ensinnäkään etukäteen annettuja arvioita arvonalennuksista ja riskivarauksista ei todennettu riippumattomalla arviointiraportilla (68). Kun lisäksi otetaan huomioon mahdollisuus, ettei FIH-ryhmä kykene suoriutumaan takauksistaan, ei ole syytä olettaa, että Newcon tappiot eivät voisi ylittää 2,7:ää miljardia Tanskan kruunua. Tällöin Tanskan rahoitusvakausyhtiö ja Tanskan valtio olisivat sopimuksellisesti velvollisia vahvistamaan Newcon pääomapohjaa ennen sen lopullista likvidaatiota. Komissio katsoo siksi, että väite, jonka mukaan sijoitustappiot rajoittuisivat korkeintaan 1,05 miljardiin Tanskan kruunuun, ei ole perusteltu.

| (96) | Vaikka toimenpiteiden ehdoista sovittiin Tanskan rahoitusvakausyhtiön ja FIH Holdingin välillä, se ei välttämättä tarkoita, että toimenpiteet olisi toteutettu markkinaehdoin. Jos Tanskan on tarkoitus myöntää huomattava määrä lisäapua vakavissa maksuvalmiusvaikeuksissa olevalle pankille, asia ei yksinään sulkisi pois viranomaisten ja pankin välisiä neuvotteluja liiketoimen yksityiskohdista. Käytyjen neuvottelujen kahdenvälisen luonteen vuoksi niistä puuttui esimerkiksi avoimen ja syrjimättömän tarjouskilpailun tai vastaavan markkinaehtoisiin liiketoimiin tehdyn vertailun piirteitä. Siksi toimenpiteiden ei voida automaattisesti katsoa olevan markkinaolosuhteiden mukaisia sen perusteella, että niistä käytiin neuvotteluja. |
| --- | --- |

(96)

Vaikka toimenpiteiden ehdoista sovittiin Tanskan rahoitusvakausyhtiön ja FIH Holdingin välillä, se ei välttämättä tarkoita, että toimenpiteet olisi toteutettu markkinaehdoin. Jos Tanskan on tarkoitus myöntää huomattava määrä lisäapua vakavissa maksuvalmiusvaikeuksissa olevalle pankille, asia ei yksinään sulkisi pois viranomaisten ja pankin välisiä neuvotteluja liiketoimen yksityiskohdista. Käytyjen neuvottelujen kahdenvälisen luonteen vuoksi niistä puuttui esimerkiksi avoimen ja syrjimättömän tarjouskilpailun tai vastaavan markkinaehtoisiin liiketoimiin tehdyn vertailun piirteitä. Siksi toimenpiteiden ei voida automaattisesti katsoa olevan markkinaolosuhteiden mukaisia sen perusteella, että niistä käytiin neuvotteluja.

| (97) | KPMG:n 7 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyn selvityksen osalta komissio on samaa mieltä siitä, että toimenpiteiden monimutkaisuuden vuoksi niiden ehtoja olisi arvioitava kokonaisuutena, koska toimenpiteiden kunkin yksittäisen osan korvauksesta ei ole annettu yksittäistä määräystä. KMPG:n selvityksessä olevassa analyysissä kuitenkin jätettiin ottamatta huomioon äärimmäiset negatiiviset skenaariot, joissa FIH Holding ei välttämättä kykenisi täyttämään sitoumuksiaan. Lisäksi analyysissa ei käsitelty yhteensä 2,0 miljardin Tanskan kruunun sijoituksista maksettavaa korvausta. Kuten johdanto-osan (95) kappaleessa esitetään, markkinakäyttäytymistä ei voida katsoa noudatetuksi, koska pääomasta ei makseta vuosittaista korvausta ja koska osuus oman pääoman mahdollisesta tuotosta on vain 25 prosenttia seitsemän vuoden sijoituskauden aikana sekä sellaisenaan että koko korvausmallin parametrina (69). |
| --- | --- |

(97)

KPMG:n 7 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyn selvityksen osalta komissio on samaa mieltä siitä, että toimenpiteiden monimutkaisuuden vuoksi niiden ehtoja olisi arvioitava kokonaisuutena, koska toimenpiteiden kunkin yksittäisen osan korvauksesta ei ole annettu yksittäistä määräystä. KMPG:n selvityksessä olevassa analyysissä kuitenkin jätettiin ottamatta huomioon äärimmäiset negatiiviset skenaariot, joissa FIH Holding ei välttämättä kykenisi täyttämään sitoumuksiaan. Lisäksi analyysissa ei käsitelty yhteensä 2,0 miljardin Tanskan kruunun sijoituksista maksettavaa korvausta. Kuten johdanto-osan (95) kappaleessa esitetään, markkinakäyttäytymistä ei voida katsoa noudatetuksi, koska pääomasta ei makseta vuosittaista korvausta ja koska osuus oman pääoman mahdollisesta tuotosta on vain 25 prosenttia seitsemän vuoden sijoituskauden aikana sekä sellaisenaan että koko korvausmallin parametrina (69).

| (98) | Tässä yhteydessä komissio toteaa, että FIH:n pääomapohjan edellisen ensisijaisella hybridipääomalla vahvistamisen (70) yhteydessä FIH:n oli maksettava [...] prosentin suuruinen vuotuinen kuponkimaksu. Lisäksi FIH:n etuoikeutettu laina noteerattiin maaliskuussa 2012 markkinoilla yli 10 prosentin implisiittisellä tuotolla. Siksi komission päätelmä, jonka mukaan pääomasta maksettavan korvauksen olisi oltava vähintään 10 prosenttia, on perusteltu. Markkinatoimija edellyttäisi todennäköisesti mainittua tasoa parempaa korvausta, kun otetaan huomioon Newcon kiinnelainasalkun rakenne ja heikko laatu (71) sekä pääomasijoituksen heikko lainapositio. Siksi Tanskan ehdottama 6,5 prosentin korvaus (72) on selvästi riittämätön. On myös pantava merkille, että liiketoimen odotettu tuotto on negatiivinen. |
| --- | --- |

(98)

Tässä yhteydessä komissio toteaa, että FIH:n pääomapohjan edellisen ensisijaisella hybridipääomalla vahvistamisen (70) yhteydessä FIH:n oli maksettava [...] prosentin suuruinen vuotuinen kuponkimaksu. Lisäksi FIH:n etuoikeutettu laina noteerattiin maaliskuussa 2012 markkinoilla yli 10 prosentin implisiittisellä tuotolla. Siksi komission päätelmä, jonka mukaan pääomasta maksettavan korvauksen olisi oltava vähintään 10 prosenttia, on perusteltu. Markkinatoimija edellyttäisi todennäköisesti mainittua tasoa parempaa korvausta, kun otetaan huomioon Newcon kiinnelainasalkun rakenne ja heikko laatu (71) sekä pääomasijoituksen heikko lainapositio. Siksi Tanskan ehdottama 6,5 prosentin korvaus (72) on selvästi riittämätön. On myös pantava merkille, että liiketoimen odotettu tuotto on negatiivinen.

| (99) | Komissio katsoo, että toimenpiteissä FIH:n hyväksi ei noudateta markkinataloustoimijaperiaatetta. |
| --- | --- |

(99)

Komissio katsoo, että toimenpiteissä FIH:n hyväksi ei noudateta markkinataloustoimijaperiaatetta.

5.1.3   Valikoivuus

| (100) | Toimenpiteitä sovelletaan vain FIH-ryhmään ja Newcoon. Toimenpide on siten valikoiva. |
| --- | --- |

(100)

Toimenpiteitä sovelletaan vain FIH-ryhmään ja Newcoon. Toimenpide on siten valikoiva.

5.1.4   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (101) | Toimenpiteet auttoivat FIH:ta vahvistamaan pääoma- ja maksuvalmiusasemaansa verrattuna sen kilpailijoihin, joille ei myönnetä vastaavia toimenpiteitä. Toimenpiteillä mahdollistettiin siten FIH:n markkina-aseman parantaminen. Toimenpide voi siten johtaa kilpailun vääristymiseen. |
| --- | --- |

(101)

Toimenpiteet auttoivat FIH:ta vahvistamaan pääoma- ja maksuvalmiusasemaansa verrattuna sen kilpailijoihin, joille ei myönnetä vastaavia toimenpiteitä. Toimenpiteillä mahdollistettiin siten FIH:n markkina-aseman parantaminen. Toimenpide voi siten johtaa kilpailun vääristymiseen.

| (102) | Kun otetaan huomioon pankkialan yhdentyminen Euroopan tasolla, FIH:n saama etu vaikuttaa kilpailijoihin sekä Tanskassa (jossa toimii muista jäsenvaltioista lähtöisin olevia pankkeja) että muissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi on katsottava, että toimenpiteet voivat mahdollisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(102)

Kun otetaan huomioon pankkialan yhdentyminen Euroopan tasolla, FIH:n saama etu vaikuttaa kilpailijoihin sekä Tanskassa (jossa toimii muista jäsenvaltioista lähtöisin olevia pankkeja) että muissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi on katsottava, että toimenpiteet voivat mahdollisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.2   TUEN MÄÄRÄ

| (103) | Toimenpiteisiin (73) sisältyvän tuen kokonaismäärän lasketaan olevan noin 2,25 miljardia Tanskan kruunua (noin 300 miljoonaa euroa). Komissio on ottanut tuen määrän määrittämisessä huomioon:






  a) | osakkeidenostosopimuksen muotoon liittyvän edun (0,73 miljardia Tanskan kruunua) (74); |
| --- | --- | --- |

(103)

Toimenpiteisiin (73) sisältyvän tuen kokonaismäärän lasketaan olevan noin 2,25 miljardia Tanskan kruunua (noin 300 miljoonaa euroa). Komissio on ottanut tuen määrän määrittämisessä huomioon:

a)

osakkeidenostosopimuksen muotoon liittyvän edun (0,73 miljardia Tanskan kruunua) (74);

| b) | perimättä jätetyn korvauksen pääomasijoituksesta (1,33 miljardia Tanskan kruunua) (75); |
| --- | --- |

b)

perimättä jätetyn korvauksen pääomasijoituksesta (1,33 miljardia Tanskan kruunua) (75);

| c) | Newcon lainasta yksi eli tappiot kattavasta lainasta maksamat ylimääräiset korot ja alustavan rahoituksen (0,33 miljardia Tanskan kruunua); ja |
| --- | --- |

c)

Newcon lainasta yksi eli tappiot kattavasta lainasta maksamat ylimääräiset korot ja alustavan rahoituksen (0,33 miljardia Tanskan kruunua); ja

| d) | ylimääräiset hallinnointimaksut (0,14 miljardia Tanskan kruunua). |
| --- | --- |

d)

ylimääräiset hallinnointimaksut (0,14 miljardia Tanskan kruunua).

| (104) | Komissio katsoi, että 0,28 miljardin Tanskan kruunun valtiontakausten varhaistettu peruminen olisi lieventävänä tekijänä vähennettävä tuen kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(104)

Komissio katsoi, että 0,28 miljardin Tanskan kruunun valtiontakausten varhaistettu peruminen olisi lieventävänä tekijänä vähennettävä tuen kokonaismäärästä.

| (105) | Kuten 5.1 jaksossa esitetään, komissio käytti kokonaisvaltaista lähestymistapaa kaikkien korkojen ja muiden kassavirtojen, maksujen ja annettujen takausten arvostamisessa ja otti siinä huomioon:






  a) | Tanskan huolen siitä, että komissio ei ottaisi riittävästi huomioon kaikkien toimenpiteiden, kuten tappiot kattavan lainan, todellista taloudellista toimintaympäristöä; ja |
| --- | --- | --- |

(105)

Kuten 5.1 jaksossa esitetään, komissio käytti kokonaisvaltaista lähestymistapaa kaikkien korkojen ja muiden kassavirtojen, maksujen ja annettujen takausten arvostamisessa ja otti siinä huomioon:

a)

Tanskan huolen siitä, että komissio ei ottaisi riittävästi huomioon kaikkien toimenpiteiden, kuten tappiot kattavan lainan, todellista taloudellista toimintaympäristöä; ja

| b) | sen tosiasian, että kaikkia liiketoimen osia ei voitu yhdistää tiettyyn korvausmuotojen osioon. |
| --- | --- |

b)

sen tosiasian, että kaikkia liiketoimen osia ei voitu yhdistää tiettyyn korvausmuotojen osioon.

| (106) | Komissio on arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisesti käyttänyt ulkopuolisia asiantuntijoita arvostusta koskevan neuvonnan saamiseksi (76). |
| --- | --- |

(106)

Komissio on arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisesti käyttänyt ulkopuolisia asiantuntijoita arvostusta koskevan neuvonnan saamiseksi (76).

5.3   SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

5.3.1   Tuen soveltuvuuden oikeusperusta

| (107) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan valtiontuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, kun se on tarkoitettu ’jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen’. Kun otetaan huomioon nykyiset olosuhteet ja rahoitusmarkkinoiden olosuhteet pelastamis- ja aloittamispäätöksen antamisen ajankohtana, komissio katsoo, että toimenpiteitä voidaan tutkia mainitun määräyksen nojalla. |
| --- | --- |

(107)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan valtiontuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, kun se on tarkoitettu ’jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen’. Kun otetaan huomioon nykyiset olosuhteet ja rahoitusmarkkinoiden olosuhteet pelastamis- ja aloittamispäätöksen antamisen ajankohtana, komissio katsoo, että toimenpiteitä voidaan tutkia mainitun määräyksen nojalla.

| (108) | Komissio myöntää, että rahoituskriisi on aiheuttanut poikkeukselliset olosuhteet, joissa yhden pankin konkurssi voi heikentää luottamusta koko rahoitusjärjestelmään sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Tämä voi toteutua jopa silloin, kun kyseessä on pieni pankki, joka ei ole välittömissä vaikeuksissa vaan ainoastaan rahoitusalan sääntelyviranomaisen tiukennetussa valvonnassa, jollainen FIH on. Kyseisen pankin 2‒4 vuoden velkojen korot hinnoiteltiin pelastamis- ja aloittamispäätöksen ajankohtana 600‒700 peruspistettä korkeammalle kuin Euribor. Tällainen hinnoittelutaso on selkeä osoitus välittömistä vaikeuksista. Tällaisissa tapauksissa aikainen puuttuminen tilanteeseen voi olla tarpeellista, jotta vältyttäisiin asianomaisen laitoksen joutumiselta epävakaiseen tilaan ja siten rahoitusvakauteen kohdistuvilta uhilta. Tämä pätee erityisesti Tanskan kaltaisiin pieniin talouksiin, joiden osalta markkinaosapuolet eivät välttämättä tee eroa yksittäisten pankkien välillä, mikä laajentaa yhden pankin kaatumisen aiheuttaman luottamuskadon koskemaan koko alaa. Tämän vuoksi kaikkien tämän päätöksen kattamien toimenpiteiden sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta. |
| --- | --- |

(108)

Komissio myöntää, että rahoituskriisi on aiheuttanut poikkeukselliset olosuhteet, joissa yhden pankin konkurssi voi heikentää luottamusta koko rahoitusjärjestelmään sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Tämä voi toteutua jopa silloin, kun kyseessä on pieni pankki, joka ei ole välittömissä vaikeuksissa vaan ainoastaan rahoitusalan sääntelyviranomaisen tiukennetussa valvonnassa, jollainen FIH on. Kyseisen pankin 2‒4 vuoden velkojen korot hinnoiteltiin pelastamis- ja aloittamispäätöksen ajankohtana 600‒700 peruspistettä korkeammalle kuin Euribor. Tällainen hinnoittelutaso on selkeä osoitus välittömistä vaikeuksista. Tällaisissa tapauksissa aikainen puuttuminen tilanteeseen voi olla tarpeellista, jotta vältyttäisiin asianomaisen laitoksen joutumiselta epävakaiseen tilaan ja siten rahoitusvakauteen kohdistuvilta uhilta. Tämä pätee erityisesti Tanskan kaltaisiin pieniin talouksiin, joiden osalta markkinaosapuolet eivät välttämättä tee eroa yksittäisten pankkien välillä, mikä laajentaa yhden pankin kaatumisen aiheuttaman luottamuskadon koskemaan koko alaa. Tämän vuoksi kaikkien tämän päätöksen kattamien toimenpiteiden sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta.

| (109) | Arvioidessaan toimenpiteitä, joilla omaisuuserät siirrettiin Tanskan rahoitusvakausyhtiölle, ja niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille, komissio ottaa huomioon arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon. |
| --- | --- |

(109)

Arvioidessaan toimenpiteitä, joilla omaisuuserät siirrettiin Tanskan rahoitusvakausyhtiölle, ja niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille, komissio ottaa huomioon arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon.

| (110) | Komissio arvioi tämän jälkeen rakenneuudistustoimenpiteiden soveltuvuuden sisämarkkinoille rakenneuudistustiedonannon perusteella. |
| --- | --- |

(110)

Komissio arvioi tämän jälkeen rakenneuudistustoimenpiteiden soveltuvuuden sisämarkkinoille rakenneuudistustiedonannon perusteella.

5.3.2   Toimenpiteiden yhteensopivuus arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon kanssa

| (111) | Alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa säädetään arvoltaan alentuneiden omaisuuserien arvostamiseen ja siirtämiseen sekä toimenpiteiden yhteensopivuuteen SEUT-sopimuksen kanssa sovellettavista periaatteista. On arvioitava, onko tuki rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään ja onko pankin ja sen osakkeenomistajien oma rahoitusosuus riittävä. |
| --- | --- |

(111)

Alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa säädetään arvoltaan alentuneiden omaisuuserien arvostamiseen ja siirtämiseen sekä toimenpiteiden yhteensopivuuteen SEUT-sopimuksen kanssa sovellettavista periaatteista. On arvioitava, onko tuki rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään ja onko pankin ja sen osakkeenomistajien oma rahoitusosuus riittävä.

| (112) | Alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 21 kohdan mukaan pankkien tulisi itse vastata arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin liittyvistä tappioista mahdollisimman suurelta osin. Edelleen 21 kohdassa edellytetään, että valtiolle maksetaan asianmukaista korvausta omaisuuseriä koskevasta tukitoimesta riippumatta sen muodosta. Näin varmistetaan osakkeenomistajien yhtäläinen vastuu ja kustannusten jakautuminen valitusta mallista riippumatta. |
| --- | --- |

(112)

Alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 21 kohdan mukaan pankkien tulisi itse vastata arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin liittyvistä tappioista mahdollisimman suurelta osin. Edelleen 21 kohdassa edellytetään, että valtiolle maksetaan asianmukaista korvausta omaisuuseriä koskevasta tukitoimesta riippumatta sen muodosta. Näin varmistetaan osakkeenomistajien yhtäläinen vastuu ja kustannusten jakautuminen valitusta mallista riippumatta.

| (113) | Toimenpiteisiin kuului niiden alkuperäisessä muodossa korvaus, joka vastasi Tanskan valtion rahoituskustannuksia, sekä ainoastaan 100 peruspisteen korvaus tarjotusta maksuvalmiudesta. Pääomasijoituksesta ei aiottu maksaa korvauksia lukuun ottamatta osuutta tuotosta (25 prosenttia), jos toiminnan lakkauttamisesta saadaan voittoa hintojentarkastusmekanismin ansiosta. Lisäksi negatiivisessa skenaariossa, jossa Newcon omaisuuseräsalkun arvo vähenisi huomattavasti, FIH Holding on velvollinen maksamaan Tanskan rahoitusvakausyhtiölle korvausta, vaikka se kyseisessä tilanteessa ei todennäköisesti kykenisi suoriutumaan tästä velvollisuudestaan. Kuten pelastamis- ja aloittamispäätöksen johdanto-osan (66)‒(73) kappaleessa todetaan, tämän vuoksi vaikutti epätodennäköiseltä, että korvaukset ja oma rahoitusosuus olisivat riittäviä siihen, että tuki olisi sisämarkkinoille soveltuvaa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon ohjeistuksen mukaan. |
| --- | --- |

(113)

Toimenpiteisiin kuului niiden alkuperäisessä muodossa korvaus, joka vastasi Tanskan valtion rahoituskustannuksia, sekä ainoastaan 100 peruspisteen korvaus tarjotusta maksuvalmiudesta. Pääomasijoituksesta ei aiottu maksaa korvauksia lukuun ottamatta osuutta tuotosta (25 prosenttia), jos toiminnan lakkauttamisesta saadaan voittoa hintojentarkastusmekanismin ansiosta. Lisäksi negatiivisessa skenaariossa, jossa Newcon omaisuuseräsalkun arvo vähenisi huomattavasti, FIH Holding on velvollinen maksamaan Tanskan rahoitusvakausyhtiölle korvausta, vaikka se kyseisessä tilanteessa ei todennäköisesti kykenisi suoriutumaan tästä velvollisuudestaan. Kuten pelastamis- ja aloittamispäätöksen johdanto-osan (66)‒(73) kappaleessa todetaan, tämän vuoksi vaikutti epätodennäköiseltä, että korvaukset ja oma rahoitusosuus olisivat riittäviä siihen, että tuki olisi sisämarkkinoille soveltuvaa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon ohjeistuksen mukaan.

| (114) | Komissio on siksi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 39 kohdan mukaisesti analysoinut toimenpiteiden markkina-arvon perusteellisesti. Ulkoisen asiantuntijan avustamana se teki arvion Newcon omaisuuseräsalkun tuloksen todennäköisyysjakaumasta ja laski sen vaikutuksen omaisuuserien lopullisiin likvidaatioarvoihin osakkeidenostosopimuksen perusteella. |
| --- | --- |

(114)

Komissio on siksi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 39 kohdan mukaisesti analysoinut toimenpiteiden markkina-arvon perusteellisesti. Ulkoisen asiantuntijan avustamana se teki arvion Newcon omaisuuseräsalkun tuloksen todennäköisyysjakaumasta ja laski sen vaikutuksen omaisuuserien lopullisiin likvidaatioarvoihin osakkeidenostosopimuksen perusteella.

| (115) | Arviossaan komissio havaitsi etuja, jotka perustuivat perimättä jätettyyn korvaukseen pääomasijoituksesta, ja mahdollisia tappioita, jotka liittyivät FIH Holdingin luottojen laatuun, tappiot kattavasta lainasta maksettaviin ylimääräisiin korkoihin, ylimääräisiin korkoeroihin FIH:n Newcolle myöntämissä lainoissa sekä ylimääräisiin hallinnasta ja johdannaista instrumenttina käytettävästä suojauksesta maksettaviin maksuihin. Komissio havaitsi myös lieventäviä tekijöitä, kuten valtiontakausten varhennetun perumisen. Yhteensä toimenpiteisiin liittyi valtiontukea noin 2,25 miljardin Tanskan kruunun arvosta. |
| --- | --- |

(115)

Arviossaan komissio havaitsi etuja, jotka perustuivat perimättä jätettyyn korvaukseen pääomasijoituksesta, ja mahdollisia tappioita, jotka liittyivät FIH Holdingin luottojen laatuun, tappiot kattavasta lainasta maksettaviin ylimääräisiin korkoihin, ylimääräisiin korkoeroihin FIH:n Newcolle myöntämissä lainoissa sekä ylimääräisiin hallinnasta ja johdannaista instrumenttina käytettävästä suojauksesta maksettaviin maksuihin. Komissio havaitsi myös lieventäviä tekijöitä, kuten valtiontakausten varhennetun perumisen. Yhteensä toimenpiteisiin liittyi valtiontukea noin 2,25 miljardin Tanskan kruunun arvosta.

| (116) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 40 ja 41 kohdan mukaisesti siirtoarvon ja todellisen taloudellisen arvon välinen erotus arvioitiin markkina-arvon arvioinnissa käytetyllä laskelmalla, johon oli tehty kaksi tarkistusta. Näitä olivat se, että tulosten jakauma perustui omaisuuseräsalkun todellisiin taloudellisiin arvoihin markkina-arvojen sijaan, ja se, että omasta pääomasta edellytetty korvaus perustui toimenpiteiden pääomaa tukevan vaikutuksen todelliseen nettoarvoon. Tanskan finanssivalvontaviranomaisen antaman lausunnon perusteella komissio arvioi toimenpiteiden pääomaa tukevan vaikutuksen bruttoarvoksi 375 miljoonaa Tanskan kruunua (77) ja vastaavan siirtoarvon ylittävän todellisen taloudellisen arvon 254 miljoonalla Tanskan kruunulla (78), joista olisi saatava korvausta ja jotka olisi perittävä takaisin. Lisäksi oli perittävä takaisin 143,2 miljoonan Tanskan kruunun ylimääräiset maksut. |
| --- | --- |

(116)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 40 ja 41 kohdan mukaisesti siirtoarvon ja todellisen taloudellisen arvon välinen erotus arvioitiin markkina-arvon arvioinnissa käytetyllä laskelmalla, johon oli tehty kaksi tarkistusta. Näitä olivat se, että tulosten jakauma perustui omaisuuseräsalkun todellisiin taloudellisiin arvoihin markkina-arvojen sijaan, ja se, että omasta pääomasta edellytetty korvaus perustui toimenpiteiden pääomaa tukevan vaikutuksen todelliseen nettoarvoon. Tanskan finanssivalvontaviranomaisen antaman lausunnon perusteella komissio arvioi toimenpiteiden pääomaa tukevan vaikutuksen bruttoarvoksi 375 miljoonaa Tanskan kruunua (77) ja vastaavan siirtoarvon ylittävän todellisen taloudellisen arvon 254 miljoonalla Tanskan kruunulla (78), joista olisi saatava korvausta ja jotka olisi perittävä takaisin. Lisäksi oli perittävä takaisin 143,2 miljoonan Tanskan kruunun ylimääräiset maksut.

| (117) | Yhteensä 254 miljoonan Tanskan kruunun suuruisella ennakkomaksulla (jonka tilityspäivä oli 1 päivä maaliskuuta 2012) pääomaa tukevan vaikutuksen nettoarvo vähennettiin 375 miljoonasta Tanskan kruunusta 121 miljoonaan Tanskan kruunuun. Siksi 310,25 miljoonan Tanskan kruunun kertaluonteinen maksu (79), jonka tilityspäivä oli 30 päivä syyskuuta 2013, ja 12,1 miljoonan Tanskan kruunun vuotuinen maksu (joka vastaa 10 prosentin korvausta pääomaa tukevasta vaikutuksesta) yhdessä ylimääräisten hallintamaksujen (80) takaisinmaksun kanssa saattaisi toimenpiteet arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisiksi. |
| --- | --- |

(117)

Yhteensä 254 miljoonan Tanskan kruunun suuruisella ennakkomaksulla (jonka tilityspäivä oli 1 päivä maaliskuuta 2012) pääomaa tukevan vaikutuksen nettoarvo vähennettiin 375 miljoonasta Tanskan kruunusta 121 miljoonaan Tanskan kruunuun. Siksi 310,25 miljoonan Tanskan kruunun kertaluonteinen maksu (79), jonka tilityspäivä oli 30 päivä syyskuuta 2013, ja 12,1 miljoonan Tanskan kruunun vuotuinen maksu (joka vastaa 10 prosentin korvausta pääomaa tukevasta vaikutuksesta) yhdessä ylimääräisten hallintamaksujen (80) takaisinmaksun kanssa saattaisi toimenpiteet arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisiksi.

| (118) | Tanska on varmistanut, että FIH on maksanut mainitut summat (81) ja noudattanut kaikkia toimenpiteitä koskevien lopullisten asiakirjojen mukaisia sopimuksia. |
| --- | --- |

(118)

Tanska on varmistanut, että FIH on maksanut mainitut summat (81) ja noudattanut kaikkia toimenpiteitä koskevien lopullisten asiakirjojen mukaisia sopimuksia.

| (119) | Tanska sitoutuu siihen, että FIH ei maksa osinkoja, kunnes Newcon tilit on lopullisesti selvitetty osakkeidenostosopimuksen mukaisesti, millä lievennetään FIH Holdingiin Tanskan rahoitusvakausyhtiön puolesta kohdistuvaa luottoriskiä. |
| --- | --- |

(119)

Tanska sitoutuu siihen, että FIH ei maksa osinkoja, kunnes Newcon tilit on lopullisesti selvitetty osakkeidenostosopimuksen mukaisesti, millä lievennetään FIH Holdingiin Tanskan rahoitusvakausyhtiön puolesta kohdistuvaa luottoriskiä.

| (120) | Tämän perusteella toimenpiteet ovat kokonaisuudessaan oikeasuhteisia ja rajoitettu välttämättömään, ja oma maksuosuus niissä on riittävä. Koska Tanskan rahoitusvakausyhtiölle maksettiin 310,25 miljoonaa Tanskan kruunua, johon lisättiin korko (82), ja annettiin korvauksiin ja maksuihin liittyviä lisäsitoumuksia (83), toimenpiteiden sisältämät korvaukset ovat lisäksi asianmukaisia arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(120)

Tämän perusteella toimenpiteet ovat kokonaisuudessaan oikeasuhteisia ja rajoitettu välttämättömään, ja oma maksuosuus niissä on riittävä. Koska Tanskan rahoitusvakausyhtiölle maksettiin 310,25 miljoonaa Tanskan kruunua, johon lisättiin korko (82), ja annettiin korvauksiin ja maksuihin liittyviä lisäsitoumuksia (83), toimenpiteiden sisältämät korvaukset ovat lisäksi asianmukaisia arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa tarkoitetulla tavalla.

5.3.3   Tuen yhteensopivuus rakenneuudistustiedonannon ja valtiontukisääntöjen soveltamista koskevan vuoden 2011 tiedonannon kanssa
   (84)

| (121) | Jotta rahoituslaitoksen rakenneuudistus soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on rakenneuudistustiedonannon mukaan täytettävä seuraavat edellytykset: i) johdettava pankin elinkelpoisuuden palautumiseen tai likvidaatioon, ii) varmistettava, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, ja sisällettävä tuensaajan riittävän oman rahoitusosuuden (vastuunjako) sekä iii) sisällettävä riittävät kilpailun vääristämistä rajoittavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(121)

Jotta rahoituslaitoksen rakenneuudistus soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on rakenneuudistustiedonannon mukaan täytettävä seuraavat edellytykset: i) johdettava pankin elinkelpoisuuden palautumiseen tai likvidaatioon, ii) varmistettava, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, ja sisällettävä tuensaajan riittävän oman rahoitusosuuden (vastuunjako) sekä iii) sisällettävä riittävät kilpailun vääristämistä rajoittavat toimenpiteet.

i)   Elinkelpoisuus

| (122) | Rakenneuudistustiedonannon mukaan jäsenvaltion tulee toimittaa kattava rakenneuudistussuunnitelma, joka osoittaa, kuinka tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan ilman valtiontukea kohtuullisen ajan kuluessa ja enintään viiden vuoden kuluessa. Pitkän aikavälin elinkelpoisuus saavutetaan, kun pankki kykenee kilpailemaan markkinoilla pääomasta omin voimin ja säädettyjen edellytysten mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten pankin on kyettävä vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan ja sen oman pääoman tuoton on oltava riskiprofiiliin nähden asianmukainen. Elinkelpoisuuden palauttamisen olisi perustuttava pääosin sisäisiin toimenpiteisiin ja uskottavaan rakenneuudistussuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(122)

Rakenneuudistustiedonannon mukaan jäsenvaltion tulee toimittaa kattava rakenneuudistussuunnitelma, joka osoittaa, kuinka tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan ilman valtiontukea kohtuullisen ajan kuluessa ja enintään viiden vuoden kuluessa. Pitkän aikavälin elinkelpoisuus saavutetaan, kun pankki kykenee kilpailemaan markkinoilla pääomasta omin voimin ja säädettyjen edellytysten mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten pankin on kyettävä vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan ja sen oman pääoman tuoton on oltava riskiprofiiliin nähden asianmukainen. Elinkelpoisuuden palauttamisen olisi perustuttava pääosin sisäisiin toimenpiteisiin ja uskottavaan rakenneuudistussuunnitelmaan.

| (123) | Tanskan toimittama 13 päivänä joulukuuta 2016 päättyvä FIH:n rakenneuudistussuunnitelma sisältää elinkelpoisuuden palautumisen rakenneuudistuskauden lopussa. Pankin odotetaan pysyvän kannattavana ja parantavansa vuositulostaan erityisesti vuosina 2013–2016 uuden liiketoiminnan oman pääoman tuoton ollessa riittävä. Pahimman mahdollisen skenaarion mukaan pankin tulos olisi edelleen voitollinen nettotuoton parantuessa 51 miljoonasta Tanskan kruunusta (6,8 miljoonasta eurosta) vuonna 2013 yhteensä 122 miljoonaan Tanskan kruunuun (16,27 miljoonaan euroon) vuonna 2016. |
| --- | --- |

(123)

Tanskan toimittama 13 päivänä joulukuuta 2016 päättyvä FIH:n rakenneuudistussuunnitelma sisältää elinkelpoisuuden palautumisen rakenneuudistuskauden lopussa. Pankin odotetaan pysyvän kannattavana ja parantavansa vuositulostaan erityisesti vuosina 2013–2016 uuden liiketoiminnan oman pääoman tuoton ollessa riittävä. Pahimman mahdollisen skenaarion mukaan pankin tulos olisi edelleen voitollinen nettotuoton parantuessa 51 miljoonasta Tanskan kruunusta (6,8 miljoonasta eurosta) vuonna 2013 yhteensä 122 miljoonaan Tanskan kruunuun (16,27 miljoonaan euroon) vuonna 2016.

| (124) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan FIH:n kokonaispääomaosuus nousee 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä jopa 19,6 prosenttiin, jolloin lakisääteisen maksuvalmiussuhteen odotetaan olevan 160 prosenttia. Mainitut suhteet ylittävät lakisääteiset vähimmäisvaatimukset selkeästi. Ryhmällä vaikuttaisi siten olevan riittävästi pääomaa ja riittävä maksuvalmiusasema. |
| --- | --- |

(124)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan FIH:n kokonaispääomaosuus nousee 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä jopa 19,6 prosenttiin, jolloin lakisääteisen maksuvalmiussuhteen odotetaan olevan 160 prosenttia. Mainitut suhteet ylittävät lakisääteiset vähimmäisvaatimukset selkeästi. Ryhmällä vaikuttaisi siten olevan riittävästi pääomaa ja riittävä maksuvalmiusasema.

| (125) | Toimenpiteiden ja erityisesti lainojen siirtämisen jälkeen FIH pystyi lunastamaan valtion takaamat joukkovelkakirjat ajallaan vuonna 2013 ja lisäksi maksamaan takaisin valtiolta saamansa hybridipääoman 2 päivänä heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(125)

Toimenpiteiden ja erityisesti lainojen siirtämisen jälkeen FIH pystyi lunastamaan valtion takaamat joukkovelkakirjat ajallaan vuonna 2013 ja lisäksi maksamaan takaisin valtiolta saamansa hybridipääoman 2 päivänä heinäkuuta 2013.

| (126) | Toimenpiteillä on parannettu FIH:n maksuvalmiusprofiilia huomattavasti. Se saavutti 214 prosentin lakisääteisen maksuvalmiussuhteen 31 päivänä joulukuuta 2012 ja sen odotetaan saavuttavan 239,7 prosentin maksuvalmiussuhteen 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä (85). Nämä luvut ylittävät lakisääteiset maksuvalmiutta koskevat vaatimukset selkeästi. |
| --- | --- |

(126)

Toimenpiteillä on parannettu FIH:n maksuvalmiusprofiilia huomattavasti. Se saavutti 214 prosentin lakisääteisen maksuvalmiussuhteen 31 päivänä joulukuuta 2012 ja sen odotetaan saavuttavan 239,7 prosentin maksuvalmiussuhteen 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä (85). Nämä luvut ylittävät lakisääteiset maksuvalmiutta koskevat vaatimukset selkeästi.

| (127) | Erityisesti FIH:ta aiemmin uhannut rahoitusvaje on saatu paikattua omaisuuserien siirrolla, joka toteutettiin Tanskan rahoitusvakausyhtiön Newcolle myöntämän 13 miljardin Tanskan kruunun avulla. Lisäksi rahoitusvakausyhtiö on sitoutunut koko toimenpiteiden elinkaaren ajan vahvistamaan sen pääomapohjaa tarvittaessa (86). Tämän seurauksena FIH:n pääomapohjaan liittyvät välittömät ongelmat on ehkäisty ennalta. |
| --- | --- |

(127)

Erityisesti FIH:ta aiemmin uhannut rahoitusvaje on saatu paikattua omaisuuserien siirrolla, joka toteutettiin Tanskan rahoitusvakausyhtiön Newcolle myöntämän 13 miljardin Tanskan kruunun avulla. Lisäksi rahoitusvakausyhtiö on sitoutunut koko toimenpiteiden elinkaaren ajan vahvistamaan sen pääomapohjaa tarvittaessa (86). Tämän seurauksena FIH:n pääomapohjaan liittyvät välittömät ongelmat on ehkäisty ennalta.

| (128) | Yhteenvetona voidaan todeta, että FIH vaikuttaa olevan hyvässä asemassa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden itsenäisen saavuttamisen osalta, kun otetaan huomioon, että sen kannattavuus ja maksuvalmius on varmistettu ja että sillä on riittävä pääomapohja. |
| --- | --- |

(128)

Yhteenvetona voidaan todeta, että FIH vaikuttaa olevan hyvässä asemassa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden itsenäisen saavuttamisen osalta, kun otetaan huomioon, että sen kannattavuus ja maksuvalmius on varmistettu ja että sillä on riittävä pääomapohja.

| (129) | Vaikka normalisoidun oman pääoman tuoton ennen veroja odotetaan pahimmassa mahdollisessa skenaariossa olevan vain 0,9 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013 ja 2 prosenttia (87)31 päivänä joulukuuta 2016, parhaassa mahdollisessa skenaariossa sen odotetaan olevan 10,3 prosenttia vuoden 2103 osalta ja 11,2 prosenttia vuoden 2016 osalta. |
| --- | --- |

(129)

Vaikka normalisoidun oman pääoman tuoton ennen veroja odotetaan pahimmassa mahdollisessa skenaariossa olevan vain 0,9 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013 ja 2 prosenttia (87)31 päivänä joulukuuta 2016, parhaassa mahdollisessa skenaariossa sen odotetaan olevan 10,3 prosenttia vuoden 2103 osalta ja 11,2 prosenttia vuoden 2016 osalta.

| (130) | Komissio ei yleensä sovella normalisoidun oman pääoman periaatetta, koska oman pääoman tuoton aste on sitä sovellettaessa yleensä korkeampi kuin silloin, jos laskelmat perustuisivat todelliseen omaan pääomaan. Tässä tapauksessa Tanska on kuitenkin sitoutunut siihen, että FIH Holding ja FIH jättävät suuren osan kertyneistä voitoista jakamatta voidakseen paremmin taata asianmukaisen takaisinmaksun Tanskan rahoitusvakausyhtiölle. Erityisesti jos Newcon toteutunut tuotto on huomattavasti FIH:n odotteita heikompi, FIH:lle (tappiot kattavan lainan kautta) ja FIH Holdingille (rahoitusvakausyhtiölle annetun takauksen kautta) aiheutuu kustannuksia sen varmistamisesta, että rahoitusvakausyhtiölle maksetaan korvauksia valtiontukisääntöjen mukaisella tasolla. Jakamatta jätettyjen voittojen kertyminen kuitenkin kasvattaa oman pääoman määrän verraten korkealle tasolle (8,4 miljardiin Tanskan kruunuun parhaassa mahdollisessa skenaariossa ja 7,3 miljardiin Tanskan kruunuun pahimmassa mahdollisessa skenaariossa), mikä pienentää oman pääoman tuottoastetta. FIH ei kykene toimimaan tätä kehitystä vastaan, jollei se tuota tappiota (mikä ei kuulu suunnitelmiin eikä ole toivottavaa). Normalisoidun oman pääoman periaate on siten soveltuvampi tähän tapaukseen, jotta komissio voi arvioida pankin kannattavuuden asianmukaisesti ilman jakamatta jätettyjen voittojen vaikutuksia. |
| --- | --- |

(130)

Komissio ei yleensä sovella normalisoidun oman pääoman periaatetta, koska oman pääoman tuoton aste on sitä sovellettaessa yleensä korkeampi kuin silloin, jos laskelmat perustuisivat todelliseen omaan pääomaan. Tässä tapauksessa Tanska on kuitenkin sitoutunut siihen, että FIH Holding ja FIH jättävät suuren osan kertyneistä voitoista jakamatta voidakseen paremmin taata asianmukaisen takaisinmaksun Tanskan rahoitusvakausyhtiölle. Erityisesti jos Newcon toteutunut tuotto on huomattavasti FIH:n odotteita heikompi, FIH:lle (tappiot kattavan lainan kautta) ja FIH Holdingille (rahoitusvakausyhtiölle annetun takauksen kautta) aiheutuu kustannuksia sen varmistamisesta, että rahoitusvakausyhtiölle maksetaan korvauksia valtiontukisääntöjen mukaisella tasolla. Jakamatta jätettyjen voittojen kertyminen kuitenkin kasvattaa oman pääoman määrän verraten korkealle tasolle (8,4 miljardiin Tanskan kruunuun parhaassa mahdollisessa skenaariossa ja 7,3 miljardiin Tanskan kruunuun pahimmassa mahdollisessa skenaariossa), mikä pienentää oman pääoman tuottoastetta. FIH ei kykene toimimaan tätä kehitystä vastaan, jollei se tuota tappiota (mikä ei kuulu suunnitelmiin eikä ole toivottavaa). Normalisoidun oman pääoman periaate on siten soveltuvampi tähän tapaukseen, jotta komissio voi arvioida pankin kannattavuuden asianmukaisesti ilman jakamatta jätettyjen voittojen vaikutuksia.

| (131) | FIH myös lopettaa toimintansa verraten riskialttiilla yritysostorahoituksen liiketoiminta-alueella, mikä vähentää sen liiketoiminnan riskejä ja vahvistaa sen liiketoimintamallin perustaa. Lisäksi FIH:n kokonaispääomaosuus nousee rakenneuudistuskauden lopussa 20,8 prosenttiin (88), jolloin vaikuttaisi siltä, että FIH:n pääoma on ylimitoitettu (89) sen liiketoimintamalli huomioon ottaen. Siten sen altistuminen markkinariskeille vähenee huomattavasti, mikä saattaa vaarantaa sen toiminnan jatkumisen. |
| --- | --- |

(131)

FIH myös lopettaa toimintansa verraten riskialttiilla yritysostorahoituksen liiketoiminta-alueella, mikä vähentää sen liiketoiminnan riskejä ja vahvistaa sen liiketoimintamallin perustaa. Lisäksi FIH:n kokonaispääomaosuus nousee rakenneuudistuskauden lopussa 20,8 prosenttiin (88), jolloin vaikuttaisi siltä, että FIH:n pääoma on ylimitoitettu (89) sen liiketoimintamalli huomioon ottaen. Siten sen altistuminen markkinariskeille vähenee huomattavasti, mikä saattaa vaarantaa sen toiminnan jatkumisen.

| (132) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että rakenneuudistussuunnitelma soveltuu FIH:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen. |
| --- | --- |

(132)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että rakenneuudistussuunnitelma soveltuu FIH:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen.

ii)   Vastuunjako

| (133) | FIH on sitoutunut olemaan maksamatta osinkoja rakenneuudistuskauden aikana ja maksamaan takaisin valtion aiemmin myöntämän 1,9 miljardin Tanskan kruunun arvoisen pääomapohjan vahvistamisen. Lisäksi FIH ei maksa kuponkeja hybridi-instrumenteille tai sellaisille instrumenteille, joiden osalta rahoituslaitoksilla on kuponkien maksamista tai takaisinostoa koskeva harkintavalta, kuten heikommassa etuoikeusasemassa oleville velkainstrumenteille, riippumatta niiden sääntelyyn pohjautuvasta luokituksesta, ellei sillä ole lakiin perustuvaa velvollisuutta siihen. |
| --- | --- |

(133)

FIH on sitoutunut olemaan maksamatta osinkoja rakenneuudistuskauden aikana ja maksamaan takaisin valtion aiemmin myöntämän 1,9 miljardin Tanskan kruunun arvoisen pääomapohjan vahvistamisen. Lisäksi FIH ei maksa kuponkeja hybridi-instrumenteille tai sellaisille instrumenteille, joiden osalta rahoituslaitoksilla on kuponkien maksamista tai takaisinostoa koskeva harkintavalta, kuten heikommassa etuoikeusasemassa oleville velkainstrumenteille, riippumatta niiden sääntelyyn pohjautuvasta luokituksesta, ellei sillä ole lakiin perustuvaa velvollisuutta siihen.

| (134) | Lisäksi, kuten 5.4.1 kohdassa selitetään, arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuvista toimenpiteistä maksettavat korvaukset ovat riittävällä tasolla. |
| --- | --- |

(134)

Lisäksi, kuten 5.4.1 kohdassa selitetään, arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuvista toimenpiteistä maksettavat korvaukset ovat riittävällä tasolla.

| (135) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että rakenneuudistussuunnitelma täyttää vastuunjakoa koskevan vaatimuksen riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

(135)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että rakenneuudistussuunnitelma täyttää vastuunjakoa koskevan vaatimuksen riittävällä tavalla.

iii)   Kilpailun vääristyminen

| (136) | Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että FIH vetäytyy tietyistä liiketoiminnoista (omaisuuden rahoitus, yksityiset pääomasijoitukset ja yksityinen omaisuudenhoito). Erityisesti kiinteän omaisuuden rahoittamiseen liittyviä omaisuuseriä on siirretty Newcolle 15,4 miljardin Tanskan kruunun (25 prosenttia vuoden 2012 taseesta) arvosta. |
| --- | --- |

(136)

Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että FIH vetäytyy tietyistä liiketoiminnoista (omaisuuden rahoitus, yksityiset pääomasijoitukset ja yksityinen omaisuudenhoito). Erityisesti kiinteän omaisuuden rahoittamiseen liittyviä omaisuuseriä on siirretty Newcolle 15,4 miljardin Tanskan kruunun (25 prosenttia vuoden 2012 taseesta) arvosta.

| (137) | Tarkistetuissa ehdoissa määrätään myös hintajohtajuuskiellosta talletusten osalta, jos FIH:n markkina-arvo ylittää 5 prosenttia. Tämä sitoumus sallii FIH:n kehittävän rahoitusasemaansa edelleen hankkimalla talletuksia markkinoilla, mutta luo samalla kynnyksen estämään liiallisen toiminnan. Lisäksi FIH:hon sovelletaan aggressiivisten kaupallisten menettelyjen kieltoa, jolla kilpailijoita suojellaan liioitellulta markkinakäyttäytymiseltä. On pantava merkille, ettei yksikään markkinatoimija esittänyt huomautuksia FIH:n talletusten hinnoittelua koskevasta politiikasta sen jälkeen, kun komissio aloitti asiaa koskevan menettelyn. |
| --- | --- |

(137)

Tarkistetuissa ehdoissa määrätään myös hintajohtajuuskiellosta talletusten osalta, jos FIH:n markkina-arvo ylittää 5 prosenttia. Tämä sitoumus sallii FIH:n kehittävän rahoitusasemaansa edelleen hankkimalla talletuksia markkinoilla, mutta luo samalla kynnyksen estämään liiallisen toiminnan. Lisäksi FIH:hon sovelletaan aggressiivisten kaupallisten menettelyjen kieltoa, jolla kilpailijoita suojellaan liioitellulta markkinakäyttäytymiseltä. On pantava merkille, ettei yksikään markkinatoimija esittänyt huomautuksia FIH:n talletusten hinnoittelua koskevasta politiikasta sen jälkeen, kun komissio aloitti asiaa koskevan menettelyn.

| (138) | Lisäksi FIH myy sijoituksensa pääomasijoitusrahastoihin ja muut pääomasijoituksensa ja luopuu kiinnitysluottolaitoksesta yritysrakenteessaan 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä. Siten kyseiset liiketoiminta-alueet jätetään kilpailijoille, ja FIH:n markkinaläsnäolo vähentyy vastaavasti. |
| --- | --- |

(138)

Lisäksi FIH myy sijoituksensa pääomasijoitusrahastoihin ja muut pääomasijoituksensa ja luopuu kiinnitysluottolaitoksesta yritysrakenteessaan 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä. Siten kyseiset liiketoiminta-alueet jätetään kilpailijoille, ja FIH:n markkinaläsnäolo vähentyy vastaavasti.

| (139) | Lisäksi FIH Realkredit (90) likvidoidaan ja kaikki liiketoimet yritysostorahoituksen toimialalla lakkautetaan. Vuoden 2012 lopun tilanteen mukaan FIH Realkreditillä oli hallussaan enää noin 300 miljoonan Tanskan kruunun (40,3 miljoonan euron) arvoiset omaisuuserät, joten sen merkitys koko FIH-ryhmän kannalta oli vähäinen. |
| --- | --- |

(139)

Lisäksi FIH Realkredit (90) likvidoidaan ja kaikki liiketoimet yritysostorahoituksen toimialalla lakkautetaan. Vuoden 2012 lopun tilanteen mukaan FIH Realkreditillä oli hallussaan enää noin 300 miljoonan Tanskan kruunun (40,3 miljoonan euron) arvoiset omaisuuserät, joten sen merkitys koko FIH-ryhmän kannalta oli vähäinen.

| (140) | FIH on myös jo vähentänyt omaisuuseriensä kokonaisarvon 109,3 miljardista Tanskan kruunusta (14,67 miljardista eurosta) 31 päivänä joulukuuta 2010 yhteensä 60,80 miljardiin Tanskan kruunuun (8,16 miljardiin euroon) 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä, mikä tarkoitti 44 prosentin vähennystä. |
| --- | --- |

(140)

FIH on myös jo vähentänyt omaisuuseriensä kokonaisarvon 109,3 miljardista Tanskan kruunusta (14,67 miljardista eurosta) 31 päivänä joulukuuta 2010 yhteensä 60,80 miljardiin Tanskan kruunuun (8,16 miljardiin euroon) 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä, mikä tarkoitti 44 prosentin vähennystä.

| (141) | Kokonaisuudessaan mainitut sitoumukset lievensivät kilpailun vääristymistä riittävästi, koska FIH:lle mahdollisesti kannattavia liiketoimintamahdollisuuksia jätettiin käyttämättä ja kilpailijoiden hyödynnettäviksi. |
| --- | --- |

(141)

Kokonaisuudessaan mainitut sitoumukset lievensivät kilpailun vääristymistä riittävästi, koska FIH:lle mahdollisesti kannattavia liiketoimintamahdollisuuksia jätettiin käyttämättä ja kilpailijoiden hyödynnettäviksi.

5.4   PÄÄTELMÄT JA MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN PÄÄTTÄMINEN

| (142) | Komissio esitti pelastamis- ja aloittamispäätöksessään epäilyjä siitä, ovatko käsiteltävänä olevat toimenpiteet vuoden 2008 pankkitiedonannossa (91) tarkoitetulla tavalla oikein kohdistettuja. Erityisesti tuossa vaiheessa oli epäselvää, olisivatko sijoittavat sitä mieltä, että FIH on hankkiutunut täysin eroon huonoimmista omaisuuseristään, ja olisivatko ne valmiita myöntämään rahoitusta kestettävissä olevin ehdoin. FIH:n rakenneuudistussuunnitelmassa osoitetaan, että pankilla on riittävä pääomapuskuri myös stressiskenaariossa ja että sen elinkelpoisuus säilyy todennäköisesti myös epäsuotuisista makrotaloudellisista kehityksistä huolimatta. |
| --- | --- |

(142)

Komissio esitti pelastamis- ja aloittamispäätöksessään epäilyjä siitä, ovatko käsiteltävänä olevat toimenpiteet vuoden 2008 pankkitiedonannossa (91) tarkoitetulla tavalla oikein kohdistettuja. Erityisesti tuossa vaiheessa oli epäselvää, olisivatko sijoittavat sitä mieltä, että FIH on hankkiutunut täysin eroon huonoimmista omaisuuseristään, ja olisivatko ne valmiita myöntämään rahoitusta kestettävissä olevin ehdoin. FIH:n rakenneuudistussuunnitelmassa osoitetaan, että pankilla on riittävä pääomapuskuri myös stressiskenaariossa ja että sen elinkelpoisuus säilyy todennäköisesti myös epäsuotuisista makrotaloudellisista kehityksistä huolimatta.

| (143) | Komissio esitti pelastamis- ja aloittamispäätöksessä epäilyjä myös siitä, rajoittuivatko toimenpiteet välttämättömään vähimmäismäärään ja oliko niissä suunniteltu oma rahoitusosuus riittävä (92), erityisesti kun otetaan huomioon toimenpiteiden monimutkaisuus. |
| --- | --- |

(143)

Komissio esitti pelastamis- ja aloittamispäätöksessä epäilyjä myös siitä, rajoittuivatko toimenpiteet välttämättömään vähimmäismäärään ja oliko niissä suunniteltu oma rahoitusosuus riittävä (92), erityisesti kun otetaan huomioon toimenpiteiden monimutkaisuus.

| (144) | Komissio katsoo toimenpiteiden osien ja niiden keskinäisten yhteyksien yksityiskohtaisen arvioinnin perusteella, että FIH:n toimenpiteistä maksama korvaus muodostaa riittävän oman rahoitusosuuden ja on arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen. Komissio suhtautuu myönteisesti Tanskan rahoitusvakausyhtiölle maksettuun (310,25 miljoonan Tanskan kruunun) kertaluonteiseen maksuun ja siihen liittyviin sitoumuksiin. Komissio toteaa lisäksi, että toimenpiteet ovat parantaneet pankin maksuvalmiusasemaa ja että pankki säilyttää maksuvalmiutensa ja elinkelpoisuutensa rakenneuudistussuunnitelman mukaan kaikissa skenaarioissa. |
| --- | --- |

(144)

Komissio katsoo toimenpiteiden osien ja niiden keskinäisten yhteyksien yksityiskohtaisen arvioinnin perusteella, että FIH:n toimenpiteistä maksama korvaus muodostaa riittävän oman rahoitusosuuden ja on arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen. Komissio suhtautuu myönteisesti Tanskan rahoitusvakausyhtiölle maksettuun (310,25 miljoonan Tanskan kruunun) kertaluonteiseen maksuun ja siihen liittyviin sitoumuksiin. Komissio toteaa lisäksi, että toimenpiteet ovat parantaneet pankin maksuvalmiusasemaa ja että pankki säilyttää maksuvalmiutensa ja elinkelpoisuutensa rakenneuudistussuunnitelman mukaan kaikissa skenaarioissa.

| (145) | Komissio esitti pelastamis- ja aloittamispäätöksessään lisäksi epäilyjä siitä, oliko kilpailun vääristymisen rajoittamista koskeva vaatimus täyttynyt. FIH:hon sovelletaan nyt kuponkikieltoa, osingonjakokieltoa, hintajohtajuuskieltoa (myös talletusten osalta) ja aggressiivisten kaupallisten menettelyjen kieltoa, minkä lisäksi FIH on antanut divestointisitoumuksia. |
| --- | --- |

(145)

Komissio esitti pelastamis- ja aloittamispäätöksessään lisäksi epäilyjä siitä, oliko kilpailun vääristymisen rajoittamista koskeva vaatimus täyttynyt. FIH:hon sovelletaan nyt kuponkikieltoa, osingonjakokieltoa, hintajohtajuuskieltoa (myös talletusten osalta) ja aggressiivisten kaupallisten menettelyjen kieltoa, minkä lisäksi FIH on antanut divestointisitoumuksia.

| (146) | Kaiken kaikkiaan komissio toteaa, että Tanskan esittelemässä rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellään riittävästi elinkelpoisuuteen, vastuunjakoon ja kilpailun vääristymiseen liittyviä kysymyksiä, minkä vuoksi se on rakenneuudistustiedonannon ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(146)

Kaiken kaikkiaan komissio toteaa, että Tanskan esittelemässä rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellään riittävästi elinkelpoisuuteen, vastuunjakoon ja kilpailun vääristymiseen liittyviä kysymyksiä, minkä vuoksi se on rakenneuudistustiedonannon ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon vaatimusten mukainen.

| (147) | Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet ovat oikein kohdistettuja ja rajoitettuja välttämättömään ja että niillä rajoitetaan kilpailun vääristymistä. Tästä syystä komission alun perin pelastamis- ja aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt toimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille ovat poistuneet. |
| --- | --- |

(147)

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet ovat oikein kohdistettuja ja rajoitettuja välttämättömään ja että niillä rajoitetaan kilpailun vääristymistä. Tästä syystä komission alun perin pelastamis- ja aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt toimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille ovat poistuneet.

Päätelmät

| (148) | Tanskan antaman ilmoituksen perusteella ja sen esittämät sitoumukset huomioon ottaen komissio katsoo, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille. Toimenpiteiden asianmukaisuus sekä pankin elinkelpoisuus ja oma rahoitusosuus yhdessä kilpailun vääristymistä lieventävien toimenpiteiden kanssa vaikuttaa riittävältä. Siten toimenpiteet olisi hyväksyttävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti ja aloitettu menettely olisi lopetettava, |
| --- | --- |

(148)

Tanskan antaman ilmoituksen perusteella ja sen esittämät sitoumukset huomioon ottaen komissio katsoo, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille. Toimenpiteiden asianmukaisuus sekä pankin elinkelpoisuus ja oma rahoitusosuus yhdessä kilpailun vääristymistä lieventävien toimenpiteiden kanssa vaikuttaa riittävältä. Siten toimenpiteet olisi hyväksyttävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti ja aloitettu menettely olisi lopetettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Omaisuuserien siirto FIH-ryhmältä Tanskan rahoitusvakausyhtiölle ja siihen liittyvät liitännäissopimukset ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Tämä valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille, kun otetaan huomioon siihen liittyvä rakenneuudistussuunnitelma ja liitteessä esitetyt sitoumukset.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 359, 21.11.2012, s. 1.

1

(2)  Valtion rahoittamaa pääomanlisäystä koskevalla lailla tarkoitetaan 3 päivänä helmikuuta 2009 annettua lakia nro 67 ja sen nojalla annettuja määräyksiä. Laki hyväksyttiin komission päätöksellä 3. helmikuuta 2009 (EUVL C 50, 3.3.2009, s. 4).

2

(3)  Komission päätös, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2012, asiassa SA.34445 (2012/C) (ex 2012/N) (EUVL C 359, 21.11.2012, s. 1).

3

(4)  Tukitoimenpiteet kuvataan yksityiskohtaisesti pelastamis- ja aloittamispäätöksen johdanto-osan 10–23 kappaleessa.

4

(5)  Ks. johdanto-osan (1) kappale.

5

(6)  Suunnitelmaan tehtiin myöhemmin muutoksia.

6

(7)  10 päivänä joulukuuta 2013 päivätty käytettävää kieltä koskeva poikkeus.

7

(8)  Se sulautui pankkiin FIH Erhvervsbank A/S liiketoimintaansa jatkavana yrityksenä 23 päivänä elokuuta 2013.

8

(9)  Alun perin pankkitoiminta koostui: 1) yrityspankkitoiminnasta, joka vastaa FIH:n lainanannosta erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille; 2) yritysostorahoituksesta, joka tarjoaa strukturoitua rahoitusta sulautumia ja yritysostoja varten pohjoismaiden markkinoilla, ja 3) omaisuuden rahoituksesta, joka tarjosi pääoma- ja neuvontapalveluja kiinteistösijoittajille. Omaisuuden rahoitus ei enää ole FIH:n liiketoiminta-alue, kuten johdanto-osan 40 kappaleessa selostetaan.

9

(10)  Markkinoiden segmentti tarjoaa esimerkiksi riskienhallintaan, velkojen hallintaan ja pääoman rakenteeseen liittyviä rahoitusneuvontapalveluja suurille ja keskisuurille yrityksille. Markkinoiden segmentti vastaa myös kaupankäyntiin liittyvän ja asiakkaille suunnatun toiminnan hallinnoinnista korko-, valuutta- ja arvopaperimarkkinoilla.

10

(11)  Yritysrahoituksen segmentti tarjoaa muun muassa sulautumia, yritysostoja, yksityistämistä ja pääomanlisäystä koskevia neuvontapalveluja.

11

(12)  PF I A/S on holdingyhtiö, joka vastaa FIH Holdingin omistuksessa olevan PFA Pensionin, Folksam Ömsesidig Livsförsäkring/Folksam Ömsesidig Sakförsäkringin ja C.P. Dyvig & Co A/S:n hallinnasta.

12

(13)  Rakenneuudistussuunnitelmassa käytetään käsitettä ’solvency ratio’ (vakavaraisuussuhdeluku). Käsitteellä ’solvency ratio’ kuitenkin tarkoitetaan tilinpäätösraportoinnissa yrityksen verojen jälkeisen tuloksen ja poistojen suhdetta sen velkojen kokonaismäärään. Siten sillä mitataan yrityksen kykyä maksaa velkansa. Sillä määritetään yrityksen verojen jälkeisen tuloksen suuruus ilman kassavirran ulkopuolisia poistokustannuksia ja verrattuna yrityksen velkasitoumusten kokonaismäärään. Lisäksi siihen sisältyy arvio siitä, kuinka todennäköisesti yritys jatkaa velkasitoumustensa lisäämistä. Siksi tässä päätöksessä käytetään käsitettä ’kokonaispääomaosuus’, jolla tarkoitetaan pankin kokonaispääoman suhdetta sen riskipainotettujen omaisuuserien arvoon, niissä kohdissa, joissa rakenneuudistussuunnitelmassa käytetään käsitettä ’solvency ratio’.

13

(14)  Vaihtokurssi 31 päivänä joulukuuta 2012: EUR 1 = DKK 7,4610 (EKP).

14

(15)  Käyttöpääomalla tarkoitetaan talletusten, joukkovelkakirjojen, huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojen ja oman pääoman summaa.

15

(16)  Ks. alaviite 2.

16

(17)  FIH-ryhmän edellinen omistaja islantilainen Kaupthing Bank hf, jonka toimintaa ryhdyttiin lopettamaan vuonna 2008, asetti ryhmän myyntiin vuonna 2010.

17

(18)  Ks. johdanto-osan kappale 17.

18

(19)  Ks. alaviite 3. Toimenpiteet kuvataan tarkemmin tämän päätöksen johdanto-osan 22–30 kappaleessa.

19

(20)  FIH:n ja Tanskan rahoitusvakausyhtiön välinen 2 päivänä heinäkuuta 2012 päivätty päätöspöytäkirja.

20

(21)  Newcon nimi on muutettu Tanskan rahoitusvakausyhtiölle myymisen jälkeen muotoon FS Property Finance A/S, mutta se sijaitsee edelleen samassa osoitteessa kuin FIH:n pääkonttori.

21

(22)  Tanskan rahoitusvakausyhtiö on Tanskan valtion omistama väline, joka on vastuussa eri rahoituskriisiin liittyvistä toimenpiteistä, joiden puitteissa valtion varoja myönnetään rahoituslaitosten käyttöön.

22

(23)  Ks. päätös N 407/10, annettu 30 päivänä syyskuuta 2010 (EUVL C 312, 17.11.2010, s. 7); päätös SA.31938 (N 537/10), annettu 7 päivänä joulukuuta 2010 (EUVL C 117, 15.4.2011, s. 2); päätös SA.33001 (11/N) – osa A, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2011 (EUVL C 237, 13.8.2011, s. 1); päätös SA.33001 (11/N) – osa B, annettu 1 päivänä elokuuta 2011 (EUVL C 271, 14.9.2011, s. 1); päätös SA.33757 (11/N), annettu 9 päivänä joulukuuta 2011 (EUVL C 22, 27.1.2012, s. 2) ja päätös SA.34227(12/N), annettu 17 päivänä helmikuuta 2012 (EUVL C 128, 3.5.2012, s. 1) sekä Max Bankin pelastustuesta 7 päivänä lokakuuta 2011 annettu päätös SA.33639 (11/N) (EUVL C 343, 23.11.2011, s. 10).

23

(24)  Järjestelyn tarkoituksena on säilyttää kaatuvien pankkien arvoa hallitulla jatkuvuusperiaatteeseen perustuvalla likvidaatiolla sen sijaan, että kyseiset pankit joutuisivat konkurssimenettelyyn. Alkuperäisen järjestelyn mukaan kaatuvien pankkien osakkeenomistajien ja etuoikeusasemaltaan huonompien joukkovelkakirjojen haltijoiden siteet pankkiin katkaistaan kokonaisuudessaan. Omaisuuserät ja jäljellä olevat velat siirretään Tanskan rahoitusvakausyhtiölle, joka huolehtii likvidaatiosta valtion puolesta. Myytävissä olevat omaisuuserät myydään sijoittajille ja muista omaisuuseristä luovutaan. Omaisuuserien myynnistä ja niistä luopumisesta saatavilla tuloilla maksetaan korvauksia velkojille (etuoikeusasemaltaan parempien joukkovelkakirjojen haltijoille ja tallettajille).

24

(25)  Ks. johdanto-osan 1 ja 4 kappale.

25

(26)  Vahvistettu Tanskan finanssivalvontaviranomaisen 18 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, joka toimitettiin komissiolle sähköpostitse 29 päivänä huhtikuuta 2013.

26

(27)  Sopimuksen mukaan Newco maksaa Tanskan kahden, kolmen tai viiden vuoden valtionjoukkovelkakirjalainan todellisen koron korotettuna 1,15 prosentilla riippuen FIH:n valitsemasta maturiteetista. Koroksi on kuitenkin tosiasiallisesti muodostunut viiden vuoden valtionjoukkovelkakirjalainan mukainen korko.

27

(28)  Hankintahinta koostuu 2 miljardin Tanskan kruunun kiinteästä summasta ja vaihtuvansuuruisesta summasta, jonka suuruus riippuu johdanto-osan 30 kappaleessa määriteltävästä Newcon lopullisesta realisaatioarvosta.

28

(29)  Vahvistettu Tanskan finanssivalvontaviranomaisen 18 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyllä kirjatulla kirjeellä, ks. myös alaviite 26.

29

(30)  Osapuolet tekivät 1 päivänä maaliskuuta 2012 periaatesopimuksen, jossa kuvataan useita osakkeidenostosopimuksen ja sen liitännäissopimusten yksityiskohtia. Lopulliset asiaan liittyvät asiakirjat allekirjoitettiin 1 päivänä heinäkuuta 2012.

30

(31)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8).

31

(32)  Komission tiedonanto arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla (EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1).

32

(33)  Sekä eri alaskenaarioita.

33

(34)  Alaskenaario, jossa vähäisemmät arvonalennustappiot.

34

(35)  Laskettu 16 prosentin ydinpääomaosuutta vastaavan oman pääoman määrän perusteella ja pankin riskipositiot huomioon ottaen. Oletetaan, että voitot/tappiot eivät muutu.

35

(36)  On syytä mainita, että pankin nettotulos on todennäköisesti tappiollinen vuonna 2013 molempien skenaarioiden mukaan, jos oletetaan, että nettokustannukset nousevat vuonna 2013 yhteensä 310,25 miljoonalla Tanskan kruunulla alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisen maksun ja korkojen vuoksi ja että hallinnollisia maksuja maksetaan takaisin 61,7 miljoonaa Tanskan kruunua (ks. lisäksi jäljempänä johdanto-osan 117 kappaleesta alkaen). FIH on laajalti kompensoinut kyseistä vaikutusta maksuvalmiuden hallintatoimella joulukuussa 2013. Vaikutus vuonna 2016 olisi vähäinen, koska lukujen mainitaan olevan normalisoitua oman pääoman tuottoa.

36

(37)  Alaskenaario, jossa suuret arvonalennustappiot.

37

(38)  Lakisääteisellä maksuvalmiussuhteella tarkoitetaan prosentteina ilmaistua nykyisen maksuvalmiuden suhdetta lakisääteiseen maksuvalmiusvaatimukseen. Lakisääteisen vaatimuksen täyttämiseen vaaditaan 100 prosentin maksuvalmiussuhdetta, ja 214 prosentin maksuvalmiussuhde on siten yli kaksinkertainen lakisääteiseen vaatimukseen nähden.

38

(39)  Ks. alaviite 35.

39

(40)  Parhaassa mahdollisessa skenaariossa keskimääräisten rahoituskustannusten oletetaan laskevan ja markkina- ja yritysrahoitustoiminnan tulojen kasvavan.

40

(41)  Pahimmassa mahdollisessa skenaariossa makrotalouden tasolla odotetaan tapahtuvan huomattavia kielteisiä kehityksiä, joihin liittyy sekä luottojen kysynnän väheneminen että arvonalennustappioiden pysyminen perinteistä korkeammalla tasolla (vaikka niiden odotetaan pienenevän rakenneuudistuskauden aikana).

41

(42)  FIH siirsi 4 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakausyhtiölle 310,25 miljoonaa Tanskan kruunua (summa oli talletettu 30 päivänä syyskuuta 2013). Lisäksi FIH siirsi sille 6 575 342 Tanskan kruunua.

42

(43)  Esimerkiksi se pienensi todennäköistä tappiolukuaan 50 miljoonasta Tanskan kruunusta (6,71 miljoonasta eurosta) 31 päivänä joulukuuta 2011 yhteensä 35 miljoonaan Tanskan kruunuun (4,7 miljoonaan euroon) 22 päivä huhtikuuta 2013.

43

(44)  Tällä tarkoitetaan koronlaskukäytäntöä, jossa edellisen ajanjakson (edellisen maksun ja siitä seuranneen maksun välinen aika) päivien todellinen määrä jaetaan kahden perättäisen syyskuun 30 päivän välisen ajan päivien todellisella määrällä.

44

(45)  Ne sisältyvät ehtoihin.

45

(46)  SANI-ilmoitus 6783, päivätty 2 päivänä maaliskuuta 2012, FIH:n ilmoitus komissiolle – lopullinen, 3 jakso.

46

(47)  Komission tiedonanto elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9).

47

(48)  Omaisuuserien siirtämistä FIH:lta Tanskan rahoitusvakausyhtiölle koskeva esitys, jonka Tanska toimitti komissiolle 20 päivänä maaliskuuta 2012.

48

(49)  Tanskan komissiolle 29 päivänä maaliskuuta 2012 lähettämä sähköpostiviesti.

49

(50)  Tanskan komissiolle 23 päivänä huhtikuuta 2012 toimittamat vastaukset 4 päivänä huhtikuuta 2012 päivättyyn kyselyyn Tanskan rahoitusvakausyhtiön osakkeiden ostamisesta FIH:lta.

50

(51)  Komissiolle 16 päivänä toukokuuta 2012 toimitettu päiväämätön FIH Erhvervsbankia koskeva lausunto.

51

(52)  Ks. alaviite 49 ja johdanto-osan 67 kappale.

52

(53)  Tässä päätöksessä käsitettä markkinataloussijoittajaperiaate käytetään samassa merkityksessä kuin käsitettä markkinataloustoimijaperiaate. Käsite markkinataloustoimijaperiaate otettiin käyttöön kattamaan sijoittajien ja muiden markkinatoimijoiden, kuten lainanantajien ja velkojien, asema.

53

(54)  11 päivänä syyskuuta 2012 toimitettu ilmoitus, 2, 3 ja 4 kohta.

54

(55)  11 päivänä syyskuuta 2012 toimitettu ilmoitus, s. 5.

55

(56)  Ks. alaviite 31.

56

(57)  11 päivänä syyskuuta 2012 toimitettu ilmoitus, 2 kohta, s. 5.

57

(58)  11 päivänä syyskuuta 2012 toimitettu ilmoitus, s. 6–7.

58

(59)  Tanskan rahoitusvakausyhtiöön sovelletaan rahoitusvakautta koskevaa lakia ja rahoitusyrityksiä koskevia lakeja sekä niiden nojalla annettuja määräyksiä. Lisäksi siihen sovelletaan erityisiä valtion omistamia yrityksiä koskevia säännöksiä. Rahoitusvakausyhtiön aikaisemmin myöntämien muiden toimenpiteiden on katsottu olevan Tanskan valtion toimenpiteitä 10 päivänä lokakuuta 2008 pankkien takausohjelmasta Tanskassa annetussa komission päätöksessä NN 51/08 (EUVL C 273, 28.10.2008, s. 2).

59

(60)  Toimenpiteiden odotettu tuotto lasketaan nettonykyarvon määrittämistä varten diskontattujen tulevien kassavirtojen perusteella. Ks. johdanto-osan 91 ja 92 kappale.

60

(61)  Luottamuksellinen tieto.

61

(62)  Tanskan finanssivalvontaviranomaisen komissiolle toimittama 16 päivänä toukokuuta 2012 päivätty FIH Erhvervsbank A/S:ää koskeva ilmoitus.

62

(63)  Ilmiö tunnetaan rahoitusmarkkinoilla wrong-way-riskinä. Asiantuntijaneuvojen perusteella komissio käytti 16 prosentin suuruista keskimääräistä implisiittistä kumulatiivista tappioennustetta. Ennuste kuitenkin jakautuu lineaarisesti negatiivisiin tuottoihin nähden siten, että äärimmäisessä tapauksessa, jossa omaisuuseräsalkun arvo laskisi vain 5,1 miljardiin Tanskan kruunuun, tappioennusteen suuruus oli 91 prosenttia ja 0 prosenttia, jos omaisuuserien tuotto olisi positiivinen.

63

(64)  Komissio toteaa todisteeksi tästä, että kriisitilanteissa pääoman vahvistamisesta markkinoilla maksettavat korvaukset voivat helposti ylittää 15 prosenttia (JP Morgan, Europe Credit Research, 27. lokakuuta 2008 ja Merrill Lynchin tiedot sellaisten luottolaitosten, joiden luottoluokitus on vähintään investointitasolla, euromääräisistä ensisijaisista velkainstrumenteista). FIH itse kykeni vuonna 2009 saamaan vahvistusta pääomapohjalleen vain Tanskan valtiolta, ja sen piti maksaa tästä 11,45 prosentin kuponkia. Lisäksi osakkeidenostosopimuksen tekemisen ajankohtana maaliskuussa 2012 FIH:n etuoikeutetun vakuudettoman velan, kuten ISIN XS0259416757, jonka vuosikuponki oli 4,91 prosenttia ja erääntymisajankohta vuonna 2021, noteerattiin markkinoilla 67 prosentin erotuksella pariarvoon, mikä viittasi yli 10,50 prosentin tuottoon. Siten on loogista olettaa, että pääoma, jolla on huomattavasti heikompi lainapositio, edellyttäisi huomattavasti parempaa tuottoa markkinasijoittajalle.

64

(65)  Markkinakäyttäytymisen noudattamatta jättäminen voidaan todeta jo ottamatta huomioon muita päätössopimuksen osatekijöitä, kuten Newcon alkuperäisen rahoituksen kustannuksia ja tappiot kattavaa lainaa tai FIH:lle maksettavia omaisuuserien hallinta- ja suojausmaksuja, jotka lasketaan tuen kokonaismäärään 5.2 jaksossa.

65

(66)  Esitetty lyhyesti kahdessa Tanskan 24 päivänä kesäkuuta 2013 toimittamassa ilmoituksessa ja selkeytetty edelleen 29 päivänä elokuuta ja 11 päivänä syyskuuta 2013 toimitetuilla ilmoituksilla.

66

(67)  Ks. johdanto-osan 66 ja 67 kappale.

67

(68)  Yksisivuisessa komissiolle toimitetussa yhteenvetoasiakirjassa ”Brev vedr FIH nedskrivning” mainitaan, että arvostusryhmä, joka toimii rahoitusvakausyhtiön puolesta eikä siten ole riippumaton, on katsonut, että kansainvälisten tilinpäätösstandardien sääntöjen mukaan asiassa olisi suoritettava 3,2 miljardin Tanskan kruunun velkojen kuoletus. Lisäksi 1,3 miljardin Tanskan kruunun riskioikaisu perustellaan vakuuksien 10 prosentin aliarvostuksella, jota ei itsessään selitetä. Se, ettei arvostusryhmä ole riippumaton, vahvistetaan Tanskan 11 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyssä ilmoituksessa, jossa rahoitusvakausyhtiön suorittama arvostus kuvataan tarkemmin.

68

(69)  Yksioikoisessa pääomasijoituksessa osuus oman pääoman tuotosta olisi 100 prosenttia. Komissio katsoo, että kyseisen oman pääoman tuoton alentaminen 25 prosenttiin on riittämätön korvaus FIH Holdingille sen antamasta pääomatappioiden kattamista koskevasta takuusta, mikä johtuu FIH:n ja FIH Holdingin heikosta vakavaraisuustilanteesta. Lisäksi komissio haluaa olla huolellinen oman pääoman tuoton osuuden arvostuksessa, koska suurin osa Newcon kohde-etuuksista on kiinnelainoja, joiden tuotto rajoittuu korkoon ja lainapääoman maksuihin, jolloin Newcon omaisuuserien johdanto-osan 91 kappaleessa esitetyn mallin mukainen yli 25 miljardin Tanskan kruunun likvidaatioarvon toteutumisen todennäköisyys on erittäin pieni ja saattaa olla poissuljettavissa. Tästä syystä mainitun pääoman tuoton prosenttiosuuden korottamisella (esimerkiksi 50 prosenttiin) aliarvioitaisiin käytetyssä mallissa myönnettävän valtiontuen määrä.

69

(70)  Ks. alaviite 5.

70

(71)  Tanskan 2 päivänä huhtikuuta 2013 toimittamassa ilmoituksessa korostetaan, että kesäkuun 2012 tilanteen mukaan noin 25 prosenttia omaisuuseristä on laiminlyötyjä ja niiden lisäksi 25 prosentilla on alhainen luokitus. Asiantuntijaselvityksessä (Advisory Services Related to Case FIH, 20 päivä joulukuuta 2012) tarkennetaan, että vain 6,3 prosentilla salkusta on vähintään FIH:n luottolaatuluokitus 7, joka vastaa investointitasoa. Kun 90 prosenttia salkusta on luokiteltu investointitason alapuolelle ja 25 prosenttia siitä on laiminlyötyä, komissio siksi uskoo, että pääomasijoitus kyseiseen salkkuun olisi riskialtis ja vaatisi suuren korvauksen.

71

(72)  Ilmoitettu Tanskan 11 päivänä maaliskuuta 2013 toimitetussa ilmoituksessa ja toistettu sen 24 päivänä kesäkuuta 2013 toimitetun yhteenvetoilmoituksen liitteessä 1.

72

(73)  1 päivänä maaliskuuta 2012 tehdyn osakkeidenostosopimuksen ja sitä seuranneiden 2 päivänä heinäkuuta 2012 tehtyjen päätössopimusten sisältämät toimenpiteet.

73

(74)  Ks. johdanto-osan kappale 97.

74

(75)  Ks. alaviite 73.

75

(76)  Loppuselvitys ”Advisory Services Related to Case FIH – Phase II –”, asia SA.34445 Tanska, 19 päivä syyskuuta 2013.

76

(77)  Komissio hyväksyi, että vaikka Tanskan finanssivalvontaviranomainen ilmoitti pääomaa tukevan vaikutuksen FIH Erhvervsbank A/S:lle olleen 847 miljoonaa Tanskan kruunua (mikä vastaa riskipainotettuja omaisuuseriä 10,5 miljardin Tanskan kruunun edestä), FIH Holdingin antama rajoittamaton tappiontakaus vähensi ryhmän lainanannon riskipainoon liittyviin valmiuksiin kohdistunutta kokonaisvaikutusta huomattavasti. Komission huolenaiheiden lievittämiseksi Tanska antoi sitoumuksen korottaa FIH:n Tanskan rahoitusvakausyhtiölle maksamaa korvausta, jos Tanskan finanssivalvontaviranomainen muuttaisi pääomavaatimuksia koskevia sääntelyperiaatteitaan siten, että FIH Holdingin pääoma-asema ei enää rajoittaisi FIH:n lainanantokykyä.

77

(78)  Komission analyysi vahvistettiin asiantuntijaselvityksessä, jossa otettiin huomioon kaikki Tanskan kirjeenvaihdossaan 24 päivänä kesäkuuta 2013 toimitettuun yhteenvetoilmoitukseen mennessä ja siinä itsessään sekä 29 päivänä elokuuta 2013 annetuissa selvityksissä ilmoitetut toimenpiteiden osat.

78

(79)  310,25 miljoonan Tanskan kruunun summa perustuu 254 miljoonaan kruunuun, johon lisätään 1,5 kertaa 37,5 miljoonaa Tanskan kruunua. Toimenpiteen pääomaa tukevan vaikutuksen suuruus on 375 miljoonaa Tanskan kruunua, josta arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaan olisi maksettava 10 prosentin suuruinen vuotuinen korvaus. Lisäksi salkun siirtoarvon katsotaan ylittävän sen todellisen taloudellisen arvon 254 miljoonalla Tanskan kruunulla, jotka on arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdan mukaan perittävä takaisin. Jos asiassa kuitenkin suoritetaan 254 miljoonan Tanskan kruunun takaisinmaksu, pääomaa tukevan vaikutuksen nettoarvo vähenisi 121 miljoonaan Tanskan kruunun. Jotta korvaus olisi mainitun tiedonannon mukainen, FIH:n on siksi maksettava 10 prosentin vuotuinen korvaus 375 miljoonan Tanskan kruunun suuruisesta pääomaa tukevasta vaikutuksesta, kunnes siirtoarvon ja todellisen taloudellisen arvon välinen niin sanottu siirron delta on korvattu kokonaisuudessaan. Koska tämä tapahtuu 1,5 vuoden kuluttua toimenpiteiden täytäntöönpanosta, vaadittava maksu koostuu 254 miljoonasta Tanskan kruunusta ja 1,5 kertaa 37,5 miljoonasta Tanskan kruunusta, minkä jälkeen vuotuinen maksu on suuruudeltaan 10 prosenttia jäljellä olevasta pääomaa tukevan vaikutuksen nettoarvosta eli 12,1 miljoonaa Tanskan kruunua.

79

(80)  Ylimääräisten hallinnointimaksujen suuruus on toimenpiteiden elinkaaren aikana yhteensä arviolta 143,2 miljoonaa Tanskan kruunua. Tanska lievittää tilannetta maksamalla Newcolle takaisin tähän mennessä ylimääräisinä perityt maksut eli 61,7 miljoonaa Tanskan kruunua ja pienentämällä tulevan hallintamaksun markkinakäytäntöä vastaavaan 0,05 prosenttiin jäljellä olevasta nimellismäärästä.

80

(81)  Ks. johdanto-osan kappale 48.

81

(82)  Tosiasiassa takaisinmaksun tilityspäivä oli vasta 4 päivä joulukuuta 2013, mikä tarkoittaa, että maksettavaksi kerääntyi lisäksi korkoja 1 päivä lokakuuta 2013 ja 4 päivä joulukuuta 2013 väliseltä ajalta. Tanska on vahvistanut, että FIH on suorittanut aiemmin maksetun 310,25 miljoonan Tanskan kruunun summan lisäksi 6,575 miljoonan Tanskan kruunun lisämaksun korkojen kattamiseksi.

82

(83)  Ks. alaviite 78.

83

(84)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2012 (EUVL C 356, 6.12.2011, s. 7).

84

(85)  Ks. lisäksi alaviitteestä 37 alkaen.

85

(86)  Tämä voi olla tarpeen, jos omaisuuserien arvo heikkenisi entisestään. Jos näin tapahtuisi, Newcon pääoma saattaisi olla negatiivinen, jolloin sen täytyisi tavanomaisen kauppaoikeuden mukaan hakeutua konkurssiin. Konkurssi ehkäistään pääomapohjan vahvistamista koskevalla lausekkeella, jonka mukaan Tanskan rahoitusvakausyhtiö lisää tarvittaessa Newcon pääomaa. FIH Holding maksaa kyseisen pääomanlisäyksen takaisin vasta liiketoimen (31 päivän joulukuuta 2016 ja 31 päivän joulukuuta 2019 välisenä aikana tapahtuvan) lopullisen selvityksen yhteydessä.

86

(87)  Ks. johdanto-osan kappale 38.

87

(88)  Osuus on 19,6 prosenttia 310,25 miljoonan Tanskan kruunun kertaluonteisen maksun suorittamisen jälkeen.

88

(89)  Pääoman ylimitoitus johtuu ainoastaan siitä, että FIH:n on suuren pääomapuskurin säilyttämiseksi jätettävä voittonsa jakamatta rakenneuudistuskauden aikana eikä siten voi sen aikana maksaa osinkoja. Mainittu toimintatapa on ennaltaehkäisyä, jolla varmistetaan se, että arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistuvista toimenpiteistä maksetaan täysimääräinen korvaus, koska FIH ja FIH Holding ovat taanneet loppumaksun suorittamisen valtiolle.

89

(90)  Ks. johdanto-osan kappale 10.

90

(91)  Ks. pelastamis- ja aloittamispäätöksen 2.1 jakso.

91

(92)  Ks. pelastamis- ja aloittamispäätöksen 2.2 jakso.

92

---

LIITE

EHDOT (ASIA SA.34445) TANSKA – FIH:N RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

1.   Tausta

Tanskan kuningaskunta varmistaa, että 24 päivänä kesäkuuta 2013 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma pannaan täytäntöön oikein ja täysimääräisesti. Tämä asiakirja, jäljempänä ’ehdot’, sisältää FIH Erhvervsbank A/S:n rakenneuudistusta koskevat ehdot, jäljempänä ’sitoumukset’, jotka Tanskan kuningaskunta on sitoutunut panemaan täytäntöön.

2.   Määritelmät

Tässä asiakirjassa, jollei asiayhteydestä toisin johdu, monikko sisältää yksikön ja toisinpäin ja seuraavilla suuraakkosilla kirjoitetuilla käsitteillä on niiden jäljessä esitetty merkitys:

| Käsite | Merkitys |
| --- | --- |
| Sitoumukset | tarkoittavat näissä ehdoissa esitettyjä FIH:n rakenneuudistukseen liittyviä toimen- piteitä |
| Päätös | tarkoittaa Euroopan komission FIH:n rakenneuudistuksesta annettua päätöstä, jonka perusteella nämä sitoumukset toteutetaan ja jonka liitteenä nämä ehdot ovat |
| Rakenneuudistuskausi | tarkoittaa 3.2 kohdassa määriteltyä aikaväliä |
| Rakenneuudistussuunni- telma | tarkoittaa suunnitelmaa, jonka FIH on toimittanut komissiolle Tanskan kuningas- kunnan välityksellä 24 päivänä kesäkuuta 2013 sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä kirjallisen viestinnän perusteella |
| FIH tai FIH-ryhmä | FIH Erhvervsbank A/S ja sen tytäryhtiöt |
| FIH Holding | FIH Holding A/S |
| FIH Holding -ryhmä | FIH Holding A/S ja sen välittömät ja välilliset tytäryhtiöt |
| FS Property Finance A/S | Tanskan rahoitusvakausyhtiön kokonaisuudessaan omistama tytäryhtiö, josta tässä päätöksessä käytetään myös nimeä Newco |
| Yritysostorahoitus | erillinen ja erikoistunut liiketoimintayksikkö, jonka työntekijät keskittyvät ainoastaan sulautumiin ja yritysostoihin liittyviin rahoitusratkaisuihin ja jota markkinoitiin erityisesti olemassa oleville ja mahdollisille asiakkaille |

Käsite

Merkitys

Sitoumukset

tarkoittavat näissä ehdoissa esitettyjä FIH:n rakenneuudistukseen liittyviä toimen- piteitä

Päätös

tarkoittaa Euroopan komission FIH:n rakenneuudistuksesta annettua päätöstä, jonka perusteella nämä sitoumukset toteutetaan ja jonka liitteenä nämä ehdot ovat

Rakenneuudistuskausi

tarkoittaa 3.2 kohdassa määriteltyä aikaväliä

Rakenneuudistussuunni- telma

tarkoittaa suunnitelmaa, jonka FIH on toimittanut komissiolle Tanskan kuningas- kunnan välityksellä 24 päivänä kesäkuuta 2013 sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä kirjallisen viestinnän perusteella

FIH tai FIH-ryhmä

FIH Erhvervsbank A/S ja sen tytäryhtiöt

FIH Holding

FIH Holding A/S

FIH Holding -ryhmä

FIH Holding A/S ja sen välittömät ja välilliset tytäryhtiöt

FS Property Finance A/S

Tanskan rahoitusvakausyhtiön kokonaisuudessaan omistama tytäryhtiö, josta tässä päätöksessä käytetään myös nimeä Newco

Yritysostorahoitus

erillinen ja erikoistunut liiketoimintayksikkö, jonka työntekijät keskittyvät ainoastaan sulautumiin ja yritysostoihin liittyviin rahoitusratkaisuihin ja jota markkinoitiin erityisesti olemassa oleville ja mahdollisille asiakkaille

3.   Yleistä

| 3.1 | Tanskan kuningaskunta varmistaa, että sitoumuksia noudatetaan täysimääräisesti rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana. |
| --- | --- |

3.1

Tanskan kuningaskunta varmistaa, että sitoumuksia noudatetaan täysimääräisesti rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana.

| 3.2 | Rakenneuudistuskausi päättyy 31 päivänä joulukuuta 2016. Sitoumuksia sovelletaan koko rakenneuudistuskauden ajan, jollei toisin ilmoiteta. |
| --- | --- |

3.2

Rakenneuudistuskausi päättyy 31 päivänä joulukuuta 2016. Sitoumuksia sovelletaan koko rakenneuudistuskauden ajan, jollei toisin ilmoiteta.

4.   Rakenteelliset toimenpiteet

4.1   Yritysostorahoitus

FIH lopettaa kaikki liiketoimensa yritysostorahoituksen toimialalla 30 päivä kesäkuuta 2014 mennessä. Olemassa olevasta salkusta luovutaan 30 päivä kesäkuuta 2014 mennessä.

4.2   Yritysostorahoituksen liiketoiminnan päättäminen

FIH on vetäytynyt kiinteistösijoittamisen liiketoiminta-alueelta (1) ja päättänyt toimintansa sillä 31 päivä joulukuuta 2013 mennessä. Se ei palaa kyseiselle liiketoiminta-alueelle, mikä tarkoittaa erityisesti, että lainoja (pääomaa) ei enää myönnetä kiinteistösijoitusten rahoittamiseen Tanskassa, Ruotsissa, Saksassa tai missään muussa valtiossa (2).

4.3   Yksityisen pääomasijoittamisen liiketoiminnan myyminen

FIH myy sijoituksensa pääomasijoitusrahastoihin ja muut pääomasijoituksensa lain sallimassa laajuudessa ja mahdollisimman nopeasti, mutta joka tapauksessa 31 päivä joulukuuta 2016 mennessä. Jos sijoitusten myyminen mainittuun päivämäärään mennessä ei ole mahdollista, sijoituksista luovutaan, mikä tarkoittaa erityisesti, ettei sijoituksia enää rahoiteta tai uusita (3). Lisäksi päätöksen tekemispäivästä alkaen ei tehdä uusia pääoma- tai muita sijoituksia (alaviitteessä 3 mainituin poikkeuksin).

4.4   Kiinnitysluottopankki

FIH:lla ei pidä olla kiinnitysluottopankkia yritysrakenteessaan vuoden 2014 loppuun mennessä, eikä se toimi kiinnitysluottopankkina sen jälkeen.

5.   Toimintaa säätelevät toimenpiteet ja omistajaohjausjärjestelmä

5.1   Yritysostojen kielto: FIH ei hanki omistusosuutta mistään yrityksestä. Tätä sovelletaan sekä yrityksiin, jotka ovat oikeudelliselta muodoltaan yrityksiä, että omaisuuseräpaketteihin, jotka muodostavat taloudellisen yksikön.

Toimet, joihin yritysostokielto ei vaikuta: Kieltoa ei sovelleta ostoihin, jotka on toteutettava poikkeusolosuhteissa rahoitusvakauden säilyttämiseksi tai toimivan kilpailun vuoksi, jos komissio on hyväksynyt ne ennakolta. Sitä ei myöskään sovelleta hankintoihin, jotka toteutetaan osana tavanomaista liiketoimintaa pankin huolehtiessa voimassa olevista vaatimuksistaan vaikeuksissa olevilta yrityksiltä, tai FIH Holding -ryhmän sisäiseen omistusosuuksista luopumiseen tai niiden uudelleenjärjestelyyn.

Poikkeukset, joihin ei vaadita komission ennakkohyväksyntää: FIH voi hankkia osuuksia yrityksistä, jos sen maksama hankintahinta on alle 0,01 prosenttia sen taseen loppusummasta komission päätöksen tekemispäivänä ja jos FIH:n tällaisista ostoista maksamat hankintahinnat ovat rakenneuudistuskauden aikana yhteensä alle 0,025 prosenttia FIH:n taseen loppusummasta mainittuna päivänä.

5.2   Aggressiivisten liiketoimintamenettelyjen kielto: FIH:n on vältettävä aggressiivisten liiketoimintamenettelyjen toteuttamista koko rakenneuudistussuunnitelman keston ajan.

5.3   Talletukset:: FIH ei tarjoa edullisempia hintoja talletustuotteilleen (kuten esimerkiksi vähittäistalletuksille FIH Direct Bankissa) kuin kaksi kulloistenkin markkinoiden edullisimpia hintoja tarjoavat kilpailijat.

Tätä rajoitusta ei sovelleta, jos FIH:n osuus koko talletusmarkkinoista on alle 5 prosenttia (4).

5.4   Mainonta: FIH ei saa käyttää tukitoimenpiteiden myöntämistä tai siitä saatavaa hyötyä mainonnassa. Lisäksi sen vuosittaisten mainoskustannusten on oltava alle 1 miljoonaa euroa.

5.5   Kuponkimaksukielto: FIH pidättäytyy rakenneuudistuskauden aikana maksamasta minkäänlaisia maksuja pääomainstrumenteistaan, elleivät maksut perustu oikeudelliseen velvollisuuteen, eikä osta takaisin mainittuja instrumentteja ilman komission etukäteen antamaa suostumusta. Valtion hallussa olevista pääomainstrumenteista voi maksaa kuponkeja, elleivät tällaiset maksut käynnistä sellaisia kuponkimaksuja muille sijoittajille, jotka eivät muussa tapauksessa olisi pakollisia. Sitoumusta olla maksamatta kuponkeja rakenneuudistuskauden aikana ei sovelleta uusiin liikkeeseen laskettuihin instrumentteihin (eli instrumentteihin, jotka on laskettu liikkeeseen sen jälkeen, kun komissio on lopullisesti hyväksynyt rakenneuudistussuunnitelman), jos kuponkien maksaminen tällaisista uusista instrumenteista ei johda oikeudelliseen velvollisuuteen maksaa kuponkeja FIH:n arvopapereista, jotka ovat olemassa komission rakenneuudistusta koskevan päätöksen hyväksymishetkellä.

5.6   Osingonjakokielto: Kaikki FIH Holdingille maksetut osingot pidätetään, kunnes osakkeidenostosopimus on selvitetty lopullisesti tai rakenneuudistuskausi on päättynyt, sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhempi. Siten FIH ei saa jakaa varoja osakkeenomistajilleen osinkoina tai muussa muodossa, kunnes hankintahintasopimus on selvitetty lopullisesti. Jotta voittoja jäisi FIH Holding -ryhmään, FIH ei maksa osinkoja muille tahoille kuin FIH Holdingille.

5.7   FIH Holdingiin sovellettavat omistukseen liittyvät rajoitteet: FIH Holding ei saa pantata omistusosuuttaan FIH:ssa. Lähipiiriliiketoimien on oltava markkinaehtoisia. Sellaisia päätöksiä, jotka vaikuttavat FIH Holdingin luottokelpoisuuteen tai maksuvalmiuteen ja vaarantavat siten sen kyvyn maksaa negatiivinen vaihtuvansuuruinen hankinta, ei saa tehdä. FIH Holding voi ainoastaan harjoittaa liiketoimintaa FIH:n holdingyhtiönä, eikä osakaslainoja makseta takaisin.

5.8   Hybridipääomainstrumenttien tai muiden pääomainstrumenttien takaisinosto: FIH:n 2 päivänä maaliskuuta 2012 olemassa olevien hybridipääoma- ja muiden pääomainstrumenttien takaisinoston osalta FIH noudattaa 8 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä asiakirjassa MEMO/09/441 esitettyjä pankkien ensisijaiseen ja toissijaiseen omaan pääomaan kohdistuvia liiketoimia koskevia sääntöjä (5). FIH kuulee joka tapauksessa komissiota ennen kuin se antaa markkinoille ensisijaiseen ja toissijaiseen omaan pääomaan kohdistuvia liiketoimia koskevia ilmoituksia.

6.   Pääomatuki

FIH maksaa toimenpiteestä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisen korvauksen. FIH maksaa kertaluonteisen 310,25 miljoonan Tanskan kruunun maksun, johon lisätään 37,5 miljoonaa Tanskan kruunua kertaa N/365, kun N on 30 päivän syyskuuta 2013 ja viimeisen suorituksen päivämäärän välille jäävien päivien lukumäärä. Tanskan viranomaisten mukaan viimeinen suoritus on jo tehty, ja sen tilityspäivä oli 4 päivä joulukuuta 2013. Tämän lisäksi FIH:

| — | Maksaa 12,1 miljoonan Tanskan kruunun suuruisen vuotuisen maksun, jonka tilityspäivä on 30 päivä syyskuuta (tai jos vuoden 30 päivä syyskuuta ei ole arkipäivä, sitä seuraava arkipäivä) vuodesta 2014 vuoteen 2020 tai hankintahintasopimuksen lopullisen selvittämisen jälkeiseen vuoteen asti, sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Lopullinen maksu maksetaan hankintahintasopimuksen selvityspäivänä ja sitä alennetaan pro rata temporis (todelliset päivät/todelliset päivät -menetelmää käyttäen) viimeisen maksun ajankohdan (30 päivä syyskuuta) ja hankintahintasopimuksen selvityspäivän väliseltä ajalta sekä 4 päivän joulukuuta 2013 ja 30 päivän syyskuuta 2014 väliseltä ensimmäiseltä ajanjaksolta. |
| --- | --- |

—

Maksaa 12,1 miljoonan Tanskan kruunun suuruisen vuotuisen maksun, jonka tilityspäivä on 30 päivä syyskuuta (tai jos vuoden 30 päivä syyskuuta ei ole arkipäivä, sitä seuraava arkipäivä) vuodesta 2014 vuoteen 2020 tai hankintahintasopimuksen lopullisen selvittämisen jälkeiseen vuoteen asti, sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Lopullinen maksu maksetaan hankintahintasopimuksen selvityspäivänä ja sitä alennetaan pro rata temporis (todelliset päivät/todelliset päivät -menetelmää käyttäen) viimeisen maksun ajankohdan (30 päivä syyskuuta) ja hankintahintasopimuksen selvityspäivän väliseltä ajalta sekä 4 päivän joulukuuta 2013 ja 30 päivän syyskuuta 2014 väliseltä ensimmäiseltä ajanjaksolta.

| — | Pienentää FS Property Finance A/S:ltä perittäviä hallinta- ja suojausmaksuja siten, että ne vastaavat 0,05:tä prosenttia maksamattomien lainojen salkun arvosta. Tätä sovelletaan takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2013 alkaen; |
| --- | --- |

—

Pienentää FS Property Finance A/S:ltä perittäviä hallinta- ja suojausmaksuja siten, että ne vastaavat 0,05:tä prosenttia maksamattomien lainojen salkun arvosta. Tätä sovelletaan takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2013 alkaen;

| — | maksaa Tanskan rahoitusvakausyhtiölle 42,7 miljoonan Tanskan kruunun vuotuisen maksun, jos Tanskan finanssivalvontaviranomainen muuttaa sääntelyään holdingtason pääomavaatimuksien osalta siten, että FIH Holdingin pääoma-asema ei rajoita FIH:n vaatimusten mukaista lainanantokykyä. Tähän sovelletaan ensimmäisessä alakohdassa esitettyjä tilityspäiviä ja aikarajoja vastaavia tilityspäiviä ja aikarajoja (6). |
| --- | --- |

—

maksaa Tanskan rahoitusvakausyhtiölle 42,7 miljoonan Tanskan kruunun vuotuisen maksun, jos Tanskan finanssivalvontaviranomainen muuttaa sääntelyään holdingtason pääomavaatimuksien osalta siten, että FIH Holdingin pääoma-asema ei rajoita FIH:n vaatimusten mukaista lainanantokykyä. Tähän sovelletaan ensimmäisessä alakohdassa esitettyjä tilityspäiviä ja aikarajoja vastaavia tilityspäiviä ja aikarajoja (6).

7.   Raportointi

| 7.1 | Tanskan kuningaskunta varmistaa, että rakenneuudistussuunnitelman ja näiden ehtojen sisältämien sitoumusten täysimääräistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa valvotaan jatkuvasti. |
| --- | --- |

7.1

Tanskan kuningaskunta varmistaa, että rakenneuudistussuunnitelman ja näiden ehtojen sisältämien sitoumusten täysimääräistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa valvotaan jatkuvasti.

| 7.2 | Tanskan kuningaskunta raportoi komissiolle puolivuosittain rakenneuudistuskauden loppuun saakka rakenneuudistussuunnitelman ja edellä mainittujen sitoumusten etenemisestä. |
| --- | --- |

7.2

Tanskan kuningaskunta raportoi komissiolle puolivuosittain rakenneuudistuskauden loppuun saakka rakenneuudistussuunnitelman ja edellä mainittujen sitoumusten etenemisestä.

| 7.3 | Tanskan kuningaskunta toimittaa hyväksytyn ulkoisen tilintarkastajan laatiman raportin liiketoimen selvittämisen oikeellisuudesta kolmen kuukauden kuluessa liiketoimen lopullisesta selvityksestä. |
| --- | --- |

7.3

Tanskan kuningaskunta toimittaa hyväksytyn ulkoisen tilintarkastajan laatiman raportin liiketoimen selvittämisen oikeellisuudesta kolmen kuukauden kuluessa liiketoimen lopullisesta selvityksestä.

---

(1)  Määritellään lainoiksi, jotka myönnetään liiketilojen, toimistojen, kerrostalojen, varastojen, näyttelytilojen, tehtaiden tai vastaavien tilojen rahoituksen yhteydessä yritykselle, joka ei harjoita ensisijaista liiketoimintaansa mainituista tiloista käsin tai joka on erikoistunut kiinteistöjen rakentamiseen.

(2)  Ei sovelleta seuraaviin tilanteisiin, joissa: a) FIH Holding/FIH/muu FIH Holding -konsernin nykyinen tai tuleva yksikkö ostaa FSPF A/S:n (tai FSPF A/S:n lainasalkun tai osan siitä), b) FIH on sopimusperusteisesti/oikeudellisesti velvollinen myöntämään lainan tai jos se myönnetään rakenneuudistus-/jälleenrahoitus-/pääomapohjan vahvistamis-/sovitteluratkaisun löytämiseksi FIH:n tai FSPF:n velkojille tai c) kyseessä on ainoastaan neuvontapalveluista.

(3)  Tätä ei sovelleta tavanomaiseen pankkitoimintaan (esimerkiksi jos FIH saa osakeomistuksen velkojan rakenneuudistuksen tai vastaavan yhteydessä) tai silloin, kun FIH on oikeudellisesti velvollinen tekemään tällaisen sijoituksen.

(4)  FIH:n markkinaosuuden lähteenä käytetään Tanskan keskuspankin rahalaitoksia koskevia tilastoja (www.statistikbanken.dk/DNMIN). Se perustuu Tanskan asukkaiden Tanskan rahalaitossektorille tekemien talletusten kokonaismäärän ja heidän FIH:hon tekemiensä talletusten väliseen suhteeseen.

(5)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-09-441_en.htm

(6)  On syytä mainita, että FIH i) on jo maksanut kertaluonteisen 310,25 miljoonan Tanskan kruunun maksun, johon lisättiin 37,5 miljoonaa Tanskan kruunua kertaa N/365, kun N on 30 päivän syyskuuta 2013 ja viimeisen suorituksen päivämäärän, joka Tanskan viranomaisten mukaan oli 4 päivä joulukuuta 2013, välille jäävien päivien lukumäärä ja ii) on jo maksanut FS Property Finance A/S:lle 61,7 miljoonan Tanskan kruunun suuruisen summan, jonka tilityspäivä Tanskan viranomaisten mukaan oli 18 päivä joulukuuta 2013, osana vuodelle 2012 tehdyn hallinnollisen sopimuksen nojalla saatujen maksujen takaisinmaksua.

---

| 12.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 357/112 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 357/112

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 29 päivänä huhtikuuta 2014,

valtiontuesta SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), jota Kreikka on myöntänyt Eurobank-konsernille ja joka liittyy Eurobank Ergasias S.A:n pääomapohjan vahvistamiseen ja rakenneuudistukseen; Kreikan rahoitusvakausrahaston Proton Bankille Nea Protonin perustamisen ja pääomituksen sekä New Proton Bankin pääomanlisäysten muodossa myöntämään rakenneuudistustukeen; Hellenic Postbankin kriisinratkaisuun perustamalla omaisuudenhoitoyhtiö

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 2933)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2014/885/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   EUROBANK-KONSERNIIN (2), JÄLJEMPÄNÄ ’PANKKI’ (3), LIITTYVÄT MENETTELYT

| (1) | Marraskuun 19 päivänä 2008 tekemällään päätöksellä komissio hyväksyi ohjelman ”Kreikan luottolaitoksille suunnatut tukitoimenpiteet”, jäljempänä ’Kreikan pankkien tukiohjelma’, jolla pyrittiin varmistamaan Kreikan rahoitusjärjestelmän vakaus. Kreikan pankkien tukiohjelmassa tukea voidaan myöntää sen muodostavista kolmesta toimenpiteestä, jotka ovat pääomapohjan vahvistamistoimenpide, takaustoimenpide ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpide (4). Toukokuussa 2009 Kreikka vahvisti EFG Eurobank Ergasias S.A:n (5) pääomapohjaa pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(1)

Marraskuun 19 päivänä 2008 tekemällään päätöksellä komissio hyväksyi ohjelman ”Kreikan luottolaitoksille suunnatut tukitoimenpiteet”, jäljempänä ’Kreikan pankkien tukiohjelma’, jolla pyrittiin varmistamaan Kreikan rahoitusjärjestelmän vakaus. Kreikan pankkien tukiohjelmassa tukea voidaan myöntää sen muodostavista kolmesta toimenpiteestä, jotka ovat pääomapohjan vahvistamistoimenpide, takaustoimenpide ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpide (4). Toukokuussa 2009 Kreikka vahvisti EFG Eurobank Ergasias S.A:n (5) pääomapohjaa pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä.

| (2) | Marraskuun 19 päivänä 2008 tehdyn päätöksen johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, että komissiolle ilmoitettaisiin rakenneuudistussuunnitelma pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen tuensaajien osalta. |
| --- | --- |

(2)

Marraskuun 19 päivänä 2008 tehdyn päätöksen johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, että komissiolle ilmoitettaisiin rakenneuudistussuunnitelma pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen tuensaajien osalta.

| (3) | Elokuun 2 päivänä 2010 Kreikan viranomaiset toimittivat Eurobank-konsernia koskevan rakenneuudistussuunnitelman komissiolle. Komissio rekisteröi tämän suunnitelman ja sen myöhemmät päivitykset sekä Kreikan viranomaisten toimittamat lisätiedot asianumerolla SA.30342 (PN 26/2010) ja tämän jälkeen asianumerolla SA.32789 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

Elokuun 2 päivänä 2010 Kreikan viranomaiset toimittivat Eurobank-konsernia koskevan rakenneuudistussuunnitelman komissiolle. Komissio rekisteröi tämän suunnitelman ja sen myöhemmät päivitykset sekä Kreikan viranomaisten toimittamat lisätiedot asianumerolla SA.30342 (PN 26/2010) ja tämän jälkeen asianumerolla SA.32789 (2011/PN).

| (4) | Pankki on toistuvasti saanut Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnettyjä valtiontakauksia velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille (6). Se on myös saanut valtion takaamaa hätärahoituksena annettua maksuvalmiusapua, jäljempänä ’valtion takaama maksuvalmiusapu’. |
| --- | --- |

(4)

Pankki on toistuvasti saanut Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnettyjä valtiontakauksia velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille (6). Se on myös saanut valtion takaamaa hätärahoituksena annettua maksuvalmiusapua, jäljempänä ’valtion takaama maksuvalmiusapu’.

| (5) | Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jossa se sitoutui osallistumaan sen osakepääoman korottamiseen. Toukokuun 28 päivänä 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 3 970 miljoonaa euroa väliaikaisrahoitusta, jäljempänä ’ensimmäinen väliaikaisrahoitus’. |
| --- | --- |

(5)

Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jossa se sitoutui osallistumaan sen osakepääoman korottamiseen. Toukokuun 28 päivänä 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 3 970 miljoonaa euroa väliaikaisrahoitusta, jäljempänä ’ensimmäinen väliaikaisrahoitus’.

| (6) | Toukokuussa 2012 Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille toimittamasta sitoumuskirjeestä. Komissio rekisteröi sen ilmoittamattomana tukena (asianumero SA.34825 (2012/NN)), koska toimenpide oli jo toteutettu. |
| --- | --- |

(6)

Toukokuussa 2012 Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille toimittamasta sitoumuskirjeestä. Komissio rekisteröi sen ilmoittamattomana tukena (asianumero SA.34825 (2012/NN)), koska toimenpide oli jo toteutettu.

| (7) | Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn ensimmäisestä väliaikaisrahoituksesta (”Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätös”) (7). |
| --- | --- |

(7)

Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn ensimmäisestä väliaikaisrahoituksesta (”Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätös”) (7).

| (8) | Joulukuussa 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 1 341 miljoonaa euroa väliaikaisrahoitusta, jäljempänä ’toinen väliaikaisrahoitus’. Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti lisäksi 21 päivänä joulukuuta 2012 pankille sitoumuskirjeen osallistumisesta pankin osakepääoman korottamiseen ja liikkeeseen laskettaviin vaihdettaviin pääomainstrumentteihin yhteensä jopa 528 miljoonalla eurolla (8). Kreikan viranomaiset ilmoittivat näistä toimenpiteistä komissiolle 27 päivänä joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

(8)

Joulukuussa 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 1 341 miljoonaa euroa väliaikaisrahoitusta, jäljempänä ’toinen väliaikaisrahoitus’. Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti lisäksi 21 päivänä joulukuuta 2012 pankille sitoumuskirjeen osallistumisesta pankin osakepääoman korottamiseen ja liikkeeseen laskettaviin vaihdettaviin pääomainstrumentteihin yhteensä jopa 528 miljoonalla eurolla (8). Kreikan viranomaiset ilmoittivat näistä toimenpiteistä komissiolle 27 päivänä joulukuuta 2012.

| (9) | Toukokuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistui pankin osakepääoman korottamiseen, joka oli hyväksytty joulukuussa 2012. Se muunsi ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen omaksi pääomaksi ja sijoitti lisäksi 528 miljoonaa euroa pääomaa pankkiin (”kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen”). |
| --- | --- |

(9)

Toukokuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistui pankin osakepääoman korottamiseen, joka oli hyväksytty joulukuussa 2012. Se muunsi ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen omaksi pääomaksi ja sijoitti lisäksi 528 miljoonaa euroa pääomaa pankkiin (”kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen”).

| (10) | Kreikan viranomaiset toimittivat 19 päivänä joulukuuta 2013 komissiolle tietoja kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen ehdoista. |
| --- | --- |

(10)

Kreikan viranomaiset toimittivat 19 päivänä joulukuuta 2013 komissiolle tietoja kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen ehdoista.

| (11) | Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2014 pankille sitoumuskirjeen osallistumisesta pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen. |
| --- | --- |

(11)

Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2014 pankille sitoumuskirjeen osallistumisesta pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen.

| (12) | Huhtikuun 16 päivänä 2014 Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle pankkia koskevan lopullisen rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’. Ne ilmoittivat komissiolle myös Kreikan rahoitusvakausrahaston sitoumuksesta taata täysin pankin tuleva pääomapohjan vahvistaminen. Samana päivänä ne toimittivat tietoja valtion takaamasta maksuvalmiusavusta. Ne ilmoittivat haluavansa antaa edelleen pankille tällaista maksuvalmiustukea sekä valtiontakuita velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti (9). |
| --- | --- |

(12)

Huhtikuun 16 päivänä 2014 Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle pankkia koskevan lopullisen rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’. Ne ilmoittivat komissiolle myös Kreikan rahoitusvakausrahaston sitoumuksesta taata täysin pankin tuleva pääomapohjan vahvistaminen. Samana päivänä ne toimittivat tietoja valtion takaamasta maksuvalmiusavusta. Ne ilmoittivat haluavansa antaa edelleen pankille tällaista maksuvalmiustukea sekä valtiontakuita velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti (9).

| (13) | Komissio järjesti lukuisia kokouksia ja etäneuvotteluja ja kävi kirjeenvaihtoa sähköpostitse Kreikan viranomaisten ja pankin kanssa. |
| --- | --- |

(13)

Komissio järjesti lukuisia kokouksia ja etäneuvotteluja ja kävi kirjeenvaihtoa sähköpostitse Kreikan viranomaisten ja pankin kanssa.

| (14) | Kreikka hyväksyy, että tämä päätös annetaan poikkeuksellisesti vain englannin kielellä. |
| --- | --- |

(14)

Kreikka hyväksyy, että tämä päätös annetaan poikkeuksellisesti vain englannin kielellä.

1.2   OSTETTUIHIN YRITYKSIIN LIITTYVÄ MENETTELY

1.2.1   Nea Proton Bankiin liittyvä menettely

| (15) | Komissio antoi 26 päivänä heinäkuuta 2012 päätöksen valtiontuesta SA.34488 (2012/C), ”Pankin perustamisen ja pääomanlisäysten muodossa annettava tuki Nea Proton Bankille” (10), jäljempänä ’Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös’. Tällä päätöksellä komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn i) Proton Bankista Nea Proton Bankiin siirrettyjen varojen ja velkojen välisen 1 121,6 miljoonan euron suuruisen rahoitusvajeen rahoittamisesta Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston ja Kreikan rahoitusvakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmalla; ii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittamasta 250 miljoonan euron suuruisesta peruspääomasta; ja iii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittamasta 300 miljoonan euron suuruisesta lisäpääomasta, jota ennakoitiin silloin, kun Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös tehtiin. Komissio kehotti Kreikkaa esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua tukitoimenpiteiden arvioinnissa. Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 1 jaksossa kuvattiin yksityiskohtaisesti Proton Bankia koskeva menettely, Proton Bankin kriisinratkaisu mukaan lukien, Nea Proton Bankin perustaminen, rahoitusvajeen rahoittaminen sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittama peruspääoma. |
| --- | --- |

(15)

Komissio antoi 26 päivänä heinäkuuta 2012 päätöksen valtiontuesta SA.34488 (2012/C), ”Pankin perustamisen ja pääomanlisäysten muodossa annettava tuki Nea Proton Bankille” (10), jäljempänä ’Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös’. Tällä päätöksellä komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn i) Proton Bankista Nea Proton Bankiin siirrettyjen varojen ja velkojen välisen 1 121,6 miljoonan euron suuruisen rahoitusvajeen rahoittamisesta Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston ja Kreikan rahoitusvakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmalla; ii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittamasta 250 miljoonan euron suuruisesta peruspääomasta; ja iii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittamasta 300 miljoonan euron suuruisesta lisäpääomasta, jota ennakoitiin silloin, kun Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös tehtiin. Komissio kehotti Kreikkaa esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua tukitoimenpiteiden arvioinnissa. Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 1 jaksossa kuvattiin yksityiskohtaisesti Proton Bankia koskeva menettely, Proton Bankin kriisinratkaisu mukaan lukien, Nea Proton Bankin perustaminen, rahoitusvajeen rahoittaminen sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittama peruspääoma.

| (16) | Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti 1 päivänä elokuuta 2012 lisää pääomaa Nea Proton Bankiin. Tämän lisäyksen suuruus oli 230 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(16)

Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti 1 päivänä elokuuta 2012 lisää pääomaa Nea Proton Bankiin. Tämän lisäyksen suuruus oli 230 miljoonaa euroa.

| (17) | Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä. |
| --- | --- |

(17)

Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.

| (18) | Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti 31 päivänä joulukuuta 2012 lisää osakepääomaa Nea Proton Bankiin. Tämän lisäyksen suuruus oli 35 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(18)

Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti 31 päivänä joulukuuta 2012 lisää osakepääomaa Nea Proton Bankiin. Tämän lisäyksen suuruus oli 35 miljoonaa euroa.

| (19) | Toukokuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto käynnisti Nea Proton Bankin myyntiprosessin. |
| --- | --- |

(19)

Toukokuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto käynnisti Nea Proton Bankin myyntiprosessin.

| (20) | Kreikan viranomaiset ilmoittivat 12 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle pankin aikomuksesta ostaa Nea Proton Bank. Komissio vastasi tähän 15 päivänä heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(20)

Kreikan viranomaiset ilmoittivat 12 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle pankin aikomuksesta ostaa Nea Proton Bank. Komissio vastasi tähän 15 päivänä heinäkuuta 2013.

| (21) | Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sitovan sopimuksen, jonka mukaan se ostaa yhdellä eurolla 100 prosenttia Nea Proton Bankin osakkeista ja äänioikeuksista, ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui vahvistamaan Nea Proton Bankin pääomapohjaa ennen sen myyntiä 395 miljoonan euron rahasijoituksella. |
| --- | --- |

(21)

Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sitovan sopimuksen, jonka mukaan se ostaa yhdellä eurolla 100 prosenttia Nea Proton Bankin osakkeista ja äänioikeuksista, ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui vahvistamaan Nea Proton Bankin pääomapohjaa ennen sen myyntiä 395 miljoonan euron rahasijoituksella.

| (22) | Kreikan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle tästä 395 miljoonan euron pääomasijoituksesta Nea Proton Bankiin. |
| --- | --- |

(22)

Kreikan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle tästä 395 miljoonan euron pääomasijoituksesta Nea Proton Bankiin.

1.2.2   New TT Bankiin liittyvä menettely

| (23) | Komissio antoi 6 päivänä toukokuuta 2013 päätöksen valtiontuesta SA.31155 (2013/C), ”Hellenic Postbank S.A:lle annettu valtiontuki perustamalla ja pääomittamalla omaisuudenhoitoyhtiötä New TT Hellenic Postbank S.A.”, jäljempänä ’New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös’ (11). Tällä päätöksellä komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn i) Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemästä 500 miljoonan euron pääomasijoituksesta New TT Hellenic Postbank S.A:han, jäljempänä ’New TT Bank’; ii) Hellenic Postbank S.A:n, jäljempänä ’TT Bank’, toimintojen siirtämisestä New TT Bankiin syntyvän rahoitusvajeen (12) rahoittamisesta 4,1 miljardilla eurolla (13); iii) Kreikan etuoikeutettujen osakkeiden muodossa tekemästä 224,96 miljoonan euron suuruisesta pääomasijoituksesta TT Bankiin Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti; ja iv) Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston 0,68 miljardin euron suuruisesta interventiotoimenpiteestä TT Bankille siirrettyjen T Bank S.A:n, jäljempänä ’T Bank’ varojen hyväksi. Komissio kehotti Kreikkaa esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua rakenneuudistustuen arvioinnissa. New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 1 jaksossa kuvataan yksityiskohtaisesti menettelyt, jotka liittyvät T Bankin kriisinratkaisuun myymällä se TT Bankille ja TT Bankin kriisinratkaisuun New TT Bankin perustamisen avulla. |
| --- | --- |

(23)

Komissio antoi 6 päivänä toukokuuta 2013 päätöksen valtiontuesta SA.31155 (2013/C), ”Hellenic Postbank S.A:lle annettu valtiontuki perustamalla ja pääomittamalla omaisuudenhoitoyhtiötä New TT Hellenic Postbank S.A.”, jäljempänä ’New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös’ (11). Tällä päätöksellä komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn i) Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemästä 500 miljoonan euron pääomasijoituksesta New TT Hellenic Postbank S.A:han, jäljempänä ’New TT Bank’; ii) Hellenic Postbank S.A:n, jäljempänä ’TT Bank’, toimintojen siirtämisestä New TT Bankiin syntyvän rahoitusvajeen (12) rahoittamisesta 4,1 miljardilla eurolla (13); iii) Kreikan etuoikeutettujen osakkeiden muodossa tekemästä 224,96 miljoonan euron suuruisesta pääomasijoituksesta TT Bankiin Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti; ja iv) Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston 0,68 miljardin euron suuruisesta interventiotoimenpiteestä TT Bankille siirrettyjen T Bank S.A:n, jäljempänä ’T Bank’ varojen hyväksi. Komissio kehotti Kreikkaa esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua rakenneuudistustuen arvioinnissa. New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 1 jaksossa kuvataan yksityiskohtaisesti menettelyt, jotka liittyvät T Bankin kriisinratkaisuun myymällä se TT Bankille ja TT Bankin kriisinratkaisuun New TT Bankin perustamisen avulla.

| (24) | Kesäkuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto käynnisti New TT Bankin myyntiprosessin. |
| --- | --- |

(24)

Kesäkuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto käynnisti New TT Bankin myyntiprosessin.

| (25) | Kreikan viranomaiset ilmoittivat 15 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle Kreikan rahoitusvakausrahaston päätöksestä myydä New TT Bank pankille ja tämän päätöksen perusteista. |
| --- | --- |

(25)

Kreikan viranomaiset ilmoittivat 15 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle Kreikan rahoitusvakausrahaston päätöksestä myydä New TT Bank pankille ja tämän päätöksen perusteista.

| (26) | Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sitovan sopimuksen, jonka mukaan se ostaa 100 prosenttia New TT Bankin osakkeista ja äänioikeuksista |
| --- | --- |

(26)

Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sitovan sopimuksen, jonka mukaan se ostaa 100 prosenttia New TT Bankin osakkeista ja äänioikeuksista

| (27) | Kreikka esitti 19 päivänä heinäkuuta 2013 huomautuksia New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä. |
| --- | --- |

(27)

Kreikka esitti 19 päivänä heinäkuuta 2013 huomautuksia New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.

2.   KUVAUS

2.1   PANKKI JA SEN VAIKEUDET

2.1.1   Kreikan pankkialan yleinen toimintaympäristö

| (28) | Kreikan reaalinen bruttokansantuote (BKT) laski 20 prosenttia vuosina 2008–2012, kuten taulukko 1 osoittaa. Tämän seurauksena Kreikan pankit kärsivät kreikkalaisille kotitalouksille ja yrityksille myönnettyjen lainojen maksuhäiriöiden nopeasta lisääntymisestä (14). Tämä kehitys on haitannut Kreikan pankkien varojen tuottoa ja aiheuttanut pääoman tarvetta.

  Taulukko 1


  Kreikan BKT:n reaalikasvu 2008–2013












  Kreikka | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n reaalikasvu, % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –6,4 | – 4 (arvio) |
| Lähde: | Eurostat, saatavilla verkko-osoitteessa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(28)

Kreikan reaalinen bruttokansantuote (BKT) laski 20 prosenttia vuosina 2008–2012, kuten taulukko 1 osoittaa. Tämän seurauksena Kreikan pankit kärsivät kreikkalaisille kotitalouksille ja yrityksille myönnettyjen lainojen maksuhäiriöiden nopeasta lisääntymisestä (14). Tämä kehitys on haitannut Kreikan pankkien varojen tuottoa ja aiheuttanut pääoman tarvetta.

Taulukko 1

Kreikan BKT:n reaalikasvu 2008–2013

Kreikka

2008

2009

2010

2011

2012

2013

BKT:n reaalikasvu, %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–6,4

– 4 (arvio)

Lähde:

Eurostat, saatavilla verkko-osoitteessa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (29) | Lisäksi helmikuussa 2012 Kreikka toteutti yksityissektorin velkakirjojen vaihdon, jota kutsuttiin yksityissektorin osallistumiseksi, jäljempänä ’yksityissektorin osallistumisohjelma’. Kreikan pankit osallistuivat yksityissektorin osallistumisohjelmaan, jossa Kreikan hallitus tarjosi yksityisille velkakirjojen haltijoille uusia arvopapereita (muun muassa uusia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja), BKT:hen kytkettyjä arvopapereita sekä Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) liikkeeseen laskemia yksityissektorin osallistumisohjelman velkasitoumuksia silloisia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja vastaan 53,5 prosentin nimellisalennuksella ja pidemmillä erääntymisajoilla (15). Kreikan viranomaiset ilmoittivat tämän velkakirjojen vaihdon tulokset 9 päivänä maaliskuuta 2012 (16). Vaihto aiheutti velkakirjojen haltijoille huomattavia tappioita (Kreikan pankeille Kreikan keskuspankin arvion mukaan keskimäärin 78 prosenttia vanhojen Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvosta) ja pääomatarpeita, jotka kirjattiin takautuvasti Kreikan pankkien vuoden 2011 tilinpäätöksiin.

  Taulukko 2


  Yksityissektorin osallistumisen Kreikan suurimmille pankeille aiheuttamat kokonaistappiot (miljoonaa euroa)














  Pankit | Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvo | Valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettujen lainojen nimellisarvo | Kokonaisnimellisarvo | Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot Kreikan valtion joukkovelkakirja lainojen osalta | Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettujen lainojen osalta | Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä | Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä / rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus (17) (%) | Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä / kokonaisvarat (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| Postbank (TT Bank) | 4 197 | 175 | 4 372 | 3 306 | 138 | 3 444 | 618,3 | 24,8 |
| Nea Proton Bank | 934 | 0 | 934 | 216 | 0 | 216 | 378,8 | 12,6 |
| Lähde: | Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 14. |

(29)

Lisäksi helmikuussa 2012 Kreikka toteutti yksityissektorin velkakirjojen vaihdon, jota kutsuttiin yksityissektorin osallistumiseksi, jäljempänä ’yksityissektorin osallistumisohjelma’. Kreikan pankit osallistuivat yksityissektorin osallistumisohjelmaan, jossa Kreikan hallitus tarjosi yksityisille velkakirjojen haltijoille uusia arvopapereita (muun muassa uusia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja), BKT:hen kytkettyjä arvopapereita sekä Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) liikkeeseen laskemia yksityissektorin osallistumisohjelman velkasitoumuksia silloisia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja vastaan 53,5 prosentin nimellisalennuksella ja pidemmillä erääntymisajoilla (15). Kreikan viranomaiset ilmoittivat tämän velkakirjojen vaihdon tulokset 9 päivänä maaliskuuta 2012 (16). Vaihto aiheutti velkakirjojen haltijoille huomattavia tappioita (Kreikan pankeille Kreikan keskuspankin arvion mukaan keskimäärin 78 prosenttia vanhojen Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvosta) ja pääomatarpeita, jotka kirjattiin takautuvasti Kreikan pankkien vuoden 2011 tilinpäätöksiin.

Taulukko 2

Yksityissektorin osallistumisen Kreikan suurimmille pankeille aiheuttamat kokonaistappiot (miljoonaa euroa)

Pankit

Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvo

Valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettujen lainojen nimellisarvo

Kokonaisnimellisarvo

Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot Kreikan valtion joukkovelkakirja lainojen osalta

Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettujen lainojen osalta

Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä

Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä / rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus (17) (%)

Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä / kokonaisvarat (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

Postbank (TT Bank)

4 197

175

4 372

3 306

138

3 444

618,3

24,8

Nea Proton Bank

934

0

934

216

0

216

378,8

12,6

Lähde:

Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 14.

| (30) | Koska Kreikan pankeille syntyi huomattavia pääoma-alijäämiä yksityissektorin osallistumisohjelman ja jatkuvan taantuman seurauksena, 11 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyssä Kreikkaa koskevaan toiseen sopeutusohjelmaan liitetyssä Kreikan hallituksen, Euroopan unionin ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa myönnettiin varoja näiden pankkien pääomapohjan vahvistamiseen. Kreikan viranomaiset arvioivat, että kaikki tästä ohjelmasta rahoitettavat pankkien pääomitustarpeet ja kriisinratkaisukustannukset olivat 50 miljardia euroa (18). Tähän määrään päädyttiin laskelmilla, jotka perustuivat Kreikan keskuspankin joulukuusta 2011 joulukuuhun 2014 ulottuvalta ajanjaksolta tekemään stressitestiin, jäljempänä ’vuoden 2012 stressitesti’, joka pohjautui Blackrockin tekemään lainatappioennusteeseen (19). Varat Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistamiseen myöntää Kreikan rahoitusvakausrahasto. Taulukko 3 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeita koskevista laskelmista vuoden 2012 stressitestin perusteella.

  Taulukko 3


  Vuoden 2012 stressitesti: Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeet (miljoonaa euroa)














  Pankit | Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen viiteosuus (joulukuu 2011) | Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä
  (joulukuu 2011) | Yksityissektorin osallistumiseen liittyvät varaukset
  (kesäkuu 2011) | Kumulatiivinen bruttotappio
  Luottoriskiä koskevat ennusteet | Luottotappiovaraukset
  (joulukuu 2011) | Sisäisen tulon tuottaminen | Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen tavoiteosuus (joulukuu 2014) | Pääomatarpeet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| Postbank (TT Bank) | 557 | –3 444 | 566 | –1 482 | 1 284 | – 315 | 903 | 3 737 |
| Nea Proton Bank | 57 | – 216 | 48 | – 482 | 368 | 34 | 115 | 305 |
| Lähde: | Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 8. |

(30)

Koska Kreikan pankeille syntyi huomattavia pääoma-alijäämiä yksityissektorin osallistumisohjelman ja jatkuvan taantuman seurauksena, 11 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyssä Kreikkaa koskevaan toiseen sopeutusohjelmaan liitetyssä Kreikan hallituksen, Euroopan unionin ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa myönnettiin varoja näiden pankkien pääomapohjan vahvistamiseen. Kreikan viranomaiset arvioivat, että kaikki tästä ohjelmasta rahoitettavat pankkien pääomitustarpeet ja kriisinratkaisukustannukset olivat 50 miljardia euroa (18). Tähän määrään päädyttiin laskelmilla, jotka perustuivat Kreikan keskuspankin joulukuusta 2011 joulukuuhun 2014 ulottuvalta ajanjaksolta tekemään stressitestiin, jäljempänä ’vuoden 2012 stressitesti’, joka pohjautui Blackrockin tekemään lainatappioennusteeseen (19). Varat Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistamiseen myöntää Kreikan rahoitusvakausrahasto. Taulukko 3 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeita koskevista laskelmista vuoden 2012 stressitestin perusteella.

Taulukko 3

Vuoden 2012 stressitesti: Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeet (miljoonaa euroa)

Pankit

Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen viiteosuus (joulukuu 2011)

Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä

(joulukuu 2011)

Yksityissektorin osallistumiseen liittyvät varaukset

(kesäkuu 2011)

Kumulatiivinen bruttotappio

Luottoriskiä koskevat ennusteet

Luottotappiovaraukset

(joulukuu 2011)

Sisäisen tulon tuottaminen

Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen tavoiteosuus (joulukuu 2014)

Pääomatarpeet

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

Postbank (TT Bank)

557

–3 444

566

–1 482

1 284

– 315

903

3 737

Nea Proton Bank

57

– 216

48

– 482

368

34

115

305

Lähde:

Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 8.

| (31) | Maaliskuussa 2012 talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan pankeille, jotka toimittavat toteuttamiskelpoisia pääoman hankkimista koskevia suunnitelmia, annetaan mahdollisuus hakea ja saada julkista tukea siten, että samalla säilytetään yksityissektorin kannustimet sijoittaa pääomaa ja minimoidaan näin veronmaksajille koituva taakka (20). Kreikan keskuspankki katsoi, että vain neljä suurinta pankkia (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank ja Alpha Bank) olivat kannattavia (21). Ne saivat ensimmäisen pääomapohjan vahvistamisen Kreikan rahoitusvakausrahastosta toukokuussa 2012. |
| --- | --- |

(31)

Maaliskuussa 2012 talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan pankeille, jotka toimittavat toteuttamiskelpoisia pääoman hankkimista koskevia suunnitelmia, annetaan mahdollisuus hakea ja saada julkista tukea siten, että samalla säilytetään yksityissektorin kannustimet sijoittaa pääomaa ja minimoidaan näin veronmaksajille koituva taakka (20). Kreikan keskuspankki katsoi, että vain neljä suurinta pankkia (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank ja Alpha Bank) olivat kannattavia (21). Ne saivat ensimmäisen pääomapohjan vahvistamisen Kreikan rahoitusvakausrahastosta toukokuussa 2012.

| (32) | Kotimaiset talletukset Kreikan pankkeihin vähenivät yhteensä 37 prosenttia vuoden 2009 lopusta kesäkuuhun 2012 taantuman ja poliittisen epävarmuuden vuoksi. Näiden pankkien oli maksettava korkeampia korkoja yrittääkseen säilyttää talletukset. Talletusten kustannukset nousivat, mikä laski pankkien nettokorkomarginaalia. Koska Kreikan pankit suljettiin pois tukkurahoitusmarkkinoilta, niistä tuli täysin riippuvaisia eurojärjestelmän (22) rahoituksesta, josta yhä suurempi osa myönnettiin Kreikan keskuspankin hätärahoituksena antaman maksuvalmiusavun muodossa. Näiden pankkien saamat määrät olivat erityisen suuria vuoden 2012 jälkipuoliskolla. |
| --- | --- |

(32)

Kotimaiset talletukset Kreikan pankkeihin vähenivät yhteensä 37 prosenttia vuoden 2009 lopusta kesäkuuhun 2012 taantuman ja poliittisen epävarmuuden vuoksi. Näiden pankkien oli maksettava korkeampia korkoja yrittääkseen säilyttää talletukset. Talletusten kustannukset nousivat, mikä laski pankkien nettokorkomarginaalia. Koska Kreikan pankit suljettiin pois tukkurahoitusmarkkinoilta, niistä tuli täysin riippuvaisia eurojärjestelmän (22) rahoituksesta, josta yhä suurempi osa myönnettiin Kreikan keskuspankin hätärahoituksena antaman maksuvalmiusavun muodossa. Näiden pankkien saamat määrät olivat erityisen suuria vuoden 2012 jälkipuoliskolla.

| (33) | Kesäkuussa 2012 pidettyjen vaalien jälkeen talletuskanta alkoi taas kasvaa. Eurojärjestelmän Kreikan pankeille myöntämä kokonaisrahoitus on vähentynyt 31 päivän joulukuuta 2012 jälkeen. |
| --- | --- |

(33)

Kesäkuussa 2012 pidettyjen vaalien jälkeen talletuskanta alkoi taas kasvaa. Eurojärjestelmän Kreikan pankeille myöntämä kokonaisrahoitus on vähentynyt 31 päivän joulukuuta 2012 jälkeen.

| (34) | Kreikka käynnisti 3 päivänä joulukuuta 2012 yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saatujen uusien Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen takaisinosto-ohjelman, jossa hinnat vaihtelivat 30,2 prosentista 40,1 prosenttiin niiden nimellisarvosta (23). Kreikan pankit osallistuivat tähän takaisinosto-ohjelmaan, joka aiheutti lisää tappioita niiden taseeseen, koska yksityissektorin osallistumisohjelman aikana kirjatusta kirjanpidollisesta tappiosta (joka muodostui markkina- ja nimellisarvon erosta) tuli lopullinen ja peruuttamaton (24). |
| --- | --- |

(34)

Kreikka käynnisti 3 päivänä joulukuuta 2012 yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saatujen uusien Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen takaisinosto-ohjelman, jossa hinnat vaihtelivat 30,2 prosentista 40,1 prosenttiin niiden nimellisarvosta (23). Kreikan pankit osallistuivat tähän takaisinosto-ohjelmaan, joka aiheutti lisää tappioita niiden taseeseen, koska yksityissektorin osallistumisohjelman aikana kirjatusta kirjanpidollisesta tappiosta (joka muodostui markkina- ja nimellisarvon erosta) tuli lopullinen ja peruuttamaton (24).

| (35) | Joulukuussa 2012 Kreikan neljä suurinta pankkia saivat Kreikan rahoitusvakausrahastolta toisen pääomapohjaa vahvistavan sijoituksen. |
| --- | --- |

(35)

Joulukuussa 2012 Kreikan neljä suurinta pankkia saivat Kreikan rahoitusvakausrahastolta toisen pääomapohjaa vahvistavan sijoituksen.

| (36) | Syksyllä 2013 Kreikan keskuspankki käynnisti toisen stressitestin arvioidakseen Kreikan pankkien pääomatilanteen vakautta sekä perusskenaariossa että epäedullisessa skenaariossa. |
| --- | --- |

(36)

Syksyllä 2013 Kreikan keskuspankki käynnisti toisen stressitestin arvioidakseen Kreikan pankkien pääomatilanteen vakautta sekä perusskenaariossa että epäedullisessa skenaariossa.

| (37) | Heinäkuussa 2013 Kreikan keskuspankki antoi neuvonantajan tehtäväksi tehdä diagnostinen tutkimus kaikkien Kreikan pankkien lainsalkuista. Kyseinen neuvonantaja teki luottotappioennusteet Kreikan pankkien kaikista kotimaisista lainasalkuista sekä ulkomailla olevien sivuliikkeiden ja tytäryhtiöiden lainasalkuista, joihin liittyi Kreikan tilanteen muodostama riski, kolmen ja puolen vuoden aikavälille sekä lainojen kuoletusajaksi. Analyysissa tuotetut luottotappioennusteet perustuivat kahteen makrotaloudelliseen skenaarioon: perusskenaarioon ja epäedulliseen skenaarioon. Ulkomaisten lainasalkkujen luottotappioennusteet teki Kreikan keskuspankki käyttäen jonkin verran neuvonantajan apua. |
| --- | --- |

(37)

Heinäkuussa 2013 Kreikan keskuspankki antoi neuvonantajan tehtäväksi tehdä diagnostinen tutkimus kaikkien Kreikan pankkien lainsalkuista. Kyseinen neuvonantaja teki luottotappioennusteet Kreikan pankkien kaikista kotimaisista lainasalkuista sekä ulkomailla olevien sivuliikkeiden ja tytäryhtiöiden lainasalkuista, joihin liittyi Kreikan tilanteen muodostama riski, kolmen ja puolen vuoden aikavälille sekä lainojen kuoletusajaksi. Analyysissa tuotetut luottotappioennusteet perustuivat kahteen makrotaloudelliseen skenaarioon: perusskenaarioon ja epäedulliseen skenaarioon. Ulkomaisten lainasalkkujen luottotappioennusteet teki Kreikan keskuspankki käyttäen jonkin verran neuvonantajan apua.

| (38) | Neuvonantajan luottotappioennusteita koskevan arvion perusteella Kreikan keskuspankki suoritti pääomatarpeiden arvioinnin, jossa se sai teknistä tukea eräältä toiselta neuvonantajalta. |
| --- | --- |

(38)

Neuvonantajan luottotappioennusteita koskevan arvion perusteella Kreikan keskuspankki suoritti pääomatarpeiden arvioinnin, jossa se sai teknistä tukea eräältä toiselta neuvonantajalta.

| (39) | Vuoden 2013 stressitestin puitteissa tehdyn pääomatarpeiden arvioinnin keskeiset osatekijät olivat i) luottotappioennusteet (25) pankkien lainasalkuista yhdistetyn Kreikkaan liittyvän riskin ja ulkomaisen riskin perusteella vähennettynä silloisilla luottotappiovarauksilla sekä ii) pankkien toiminnan arvioitu kannattavuus kesäkuusta 2013 joulukuuhun 2016 Kreikan keskuspankille vuoden 2013 neljännellä vuosineljänneksellä toimitettujen rakenneuudistussuunnitelmien varovaisen mukautuksen perusteella. Taulukko 4 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien yhteenlaskettuja pääomatarpeita koskevista vuoden 2013 stressitestin perusskenaarion mukaisista laskelmista.

  Taulukko 4


  Vuoden 2013 stressitesti: Kreikan pankkien yhteenlasketut pääomatarpeet perusskenaariossa (miljoonaa euroa)













  Pankit | Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen viiteosuus (kesäkuu 2013) (1) | Luottotappiovaraukset
  (kesäkuu 2013) (2) | Kreikkaan liittyvää riskiä koskevat luottotappioennusteet (3) | Ulkomaista riskiä koskevat luottotappioennusteet (26) (4) | Sisäisen tulon tuottaminen (5) | Stressitestin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus (joulukuu 2016) (6) | Pääomatarpeet
  (7) = (6)–(1)–(2)–(3)–(4)–(5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (27) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (28) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| Attica | 225 | 403 | – 888 | 0 | 106 | 243 | 397 |
| Panellinia | 61 | 66 | – 237 | 0 | –26 | 31 | 169 |
| Lähde: | Kreikan keskuspankki, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, maaliskuu 2014, s. 42. |

(39)

Vuoden 2013 stressitestin puitteissa tehdyn pääomatarpeiden arvioinnin keskeiset osatekijät olivat i) luottotappioennusteet (25) pankkien lainasalkuista yhdistetyn Kreikkaan liittyvän riskin ja ulkomaisen riskin perusteella vähennettynä silloisilla luottotappiovarauksilla sekä ii) pankkien toiminnan arvioitu kannattavuus kesäkuusta 2013 joulukuuhun 2016 Kreikan keskuspankille vuoden 2013 neljännellä vuosineljänneksellä toimitettujen rakenneuudistussuunnitelmien varovaisen mukautuksen perusteella. Taulukko 4 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien yhteenlaskettuja pääomatarpeita koskevista vuoden 2013 stressitestin perusskenaarion mukaisista laskelmista.

Taulukko 4

Vuoden 2013 stressitesti: Kreikan pankkien yhteenlasketut pääomatarpeet perusskenaariossa (miljoonaa euroa)

Pankit

Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen viiteosuus (kesäkuu 2013) (1)

Luottotappiovaraukset

(kesäkuu 2013) (2)

Kreikkaan liittyvää riskiä koskevat luottotappioennusteet (3)

Ulkomaista riskiä koskevat luottotappioennusteet (26) (4)

Sisäisen tulon tuottaminen (5)

Stressitestin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus (joulukuu 2016) (6)

Pääomatarpeet

(7) = (6)–(1)–(2)–(3)–(4)–(5)

NBG (27)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (28)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

Attica

225

403

– 888

0

106

243

397

Panellinia

61

66

– 237

0

–26

31

169

Lähde:

Kreikan keskuspankki, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, maaliskuu 2014, s. 42.

| (40) | Kreikan keskuspankki julkisti vuoden 2013 stressitestin tulokset 6 päivänä maaliskuuta 2013 ja pyysi pankkeja toimittamaan pääoman hankkimista koskevat suunnitelmansa huhtikuun 2014 puoliväliin mennessä perusskenaarion mukaisten pääomatarpeiden kattamiseksi. |
| --- | --- |

(40)

Kreikan keskuspankki julkisti vuoden 2013 stressitestin tulokset 6 päivänä maaliskuuta 2013 ja pyysi pankkeja toimittamaan pääoman hankkimista koskevat suunnitelmansa huhtikuun 2014 puoliväliin mennessä perusskenaarion mukaisten pääomatarpeiden kattamiseksi.

2.1.2   Pankin taloudellinen toiminta

| (41) | Pankki tarjoaa yleispankkipalveluja lähinnä Kreikassa ja Itä- ja Kaakkois-Euroopassa (Kypros, Romania, Bulgaria, Serbia ja Ukraina). Se tarjoaa täyden valikoiman pankki- ja rahoitustuotteita ja -palveluja kotitalouksille ja yrityksille. Sen toiminta kattaa vähittäispankkitoiminnan, yritys- ja yksityisasiakastoiminnan, omaisuudenhoidon, vakuutustoiminnan, treasury-toiminnan, pääomamarkkinat sekä muita palveluja. Pankin kotipaikka on Kreikassa, ja sen osakkeet on listattu Ateenan arvopaperipörssissä. Pankilla oli 31 päivänä joulukuuta 2012 yhteensä 17 427 työntekijää, joista noin puolet työskenteli Itä- ja Kaakkois-Euroopassa ja puolet Kreikassa (29). |
| --- | --- |

(41)

Pankki tarjoaa yleispankkipalveluja lähinnä Kreikassa ja Itä- ja Kaakkois-Euroopassa (Kypros, Romania, Bulgaria, Serbia ja Ukraina). Se tarjoaa täyden valikoiman pankki- ja rahoitustuotteita ja -palveluja kotitalouksille ja yrityksille. Sen toiminta kattaa vähittäispankkitoiminnan, yritys- ja yksityisasiakastoiminnan, omaisuudenhoidon, vakuutustoiminnan, treasury-toiminnan, pääomamarkkinat sekä muita palveluja. Pankin kotipaikka on Kreikassa, ja sen osakkeet on listattu Ateenan arvopaperipörssissä. Pankilla oli 31 päivänä joulukuuta 2012 yhteensä 17 427 työntekijää, joista noin puolet työskenteli Itä- ja Kaakkois-Euroopassa ja puolet Kreikassa (29).

| (42) | Pankki osallistui yksityissektorin osallistumisohjelmaan ja vaihtoi Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja ja valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettuja lainoja 7 336 miljoonan euron nimellisarvosta. Yhteensä sen yksityissektorin osallistumiseen liittyvä tappio oli noin 5 781 miljoonaa euroa ennen veroja, ja se kirjattiin kokonaisuudessaan pankin vuoden 2011 kirjanpitoon (30). Joulukuun 2012 takaisinosto-ohjelman aikana pankki myi yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saamansa uudet Kreikan valtion joukkovelkakirjalainat huomattavasti nimellisarvoa alemmalla hinnalla. Uusista Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoista aiheutuneet tappiot realisoituivat tämän myynnin seurauksena. |
| --- | --- |

(42)

Pankki osallistui yksityissektorin osallistumisohjelmaan ja vaihtoi Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja ja valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettuja lainoja 7 336 miljoonan euron nimellisarvosta. Yhteensä sen yksityissektorin osallistumiseen liittyvä tappio oli noin 5 781 miljoonaa euroa ennen veroja, ja se kirjattiin kokonaisuudessaan pankin vuoden 2011 kirjanpitoon (30). Joulukuun 2012 takaisinosto-ohjelman aikana pankki myi yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saamansa uudet Kreikan valtion joukkovelkakirjalainat huomattavasti nimellisarvoa alemmalla hinnalla. Uusista Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoista aiheutuneet tappiot realisoituivat tämän myynnin seurauksena.

| (43) | Taulukossa 5 esitetään pankin keskeiset tunnusluvut joulukuulta 2010, joulukuulta 2011, joulukuulta 2012 ja joulukuulta 2013 (konsolidoidut tiedot).

  Taulukko 5


  Eurobankin keskeiset tunnusluvut 2010, 2011, 2012 ja 2013










  Voitot ja tappiot
  (miljoonaa euroa) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
  (mukaan lukien New TT Bank ja Nea Proton Bank niiden ostopäivämäärästä lähtien) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettokorkotulot | 2 103 | 2 965 | 1 461 | 1 294 |
| Liiketoiminnan tuotot yhteensä | 2 730 | 2 226 | 1 755 | 1 587 |
| Liiketoiminnan kulut yhteensä | –1 280 | –1 123 | –1 052 | –1 071 |
| Tuotto ennen varauksia | 1 450 | 1 103 | 703 | 516 |
| Luottoriskitappiot | –1 273 | –1 328 | –1 655 | –1 920 |
| Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot | | –6 012 | – 363 | |
| Muut tappiot | | – 737 | – 373 | – 522 |
| Nettovoitot/nettotappiot | 84 | –5 496 | –1 440 | –1 157 |
| Valikoidut volyymiluvut (miljoonaa euroa) | 31. joulukuuta 2010 | 31. joulukuuta 2011 | 31. joulukuuta 2012 | 31. joulukuuta 2013 (New TT Bank ja Nea Proton Bank mukaan lukien) |
| Luotot ja ennakkomaksut asiakkaille yhteensä | 53 412 | 48 094 | 43 171 | 45 610 |
| Talletukset yhteensä | 41 173 | 32 459 | 30 752 | 41 535 |
| Varat yhteensä | 87 188 | 76 822 | 67 653 | 77 586 |
| Oma pääoma yhteensä (31) | 6 094 | 875 | – 685 | 4 523 |
| Lähteet: | 2013: Financial results 2013 – Consolidated financial statements, s. 3 ja 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 ja 2011: Financial results 2012 – Consolidated financial statements, s. 3 ja 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobankin lehdistötiedote, Full Year 2011 Results, s. 5 ja 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf |

(43)

Taulukossa 5 esitetään pankin keskeiset tunnusluvut joulukuulta 2010, joulukuulta 2011, joulukuulta 2012 ja joulukuulta 2013 (konsolidoidut tiedot).

Taulukko 5

Eurobankin keskeiset tunnusluvut 2010, 2011, 2012 ja 2013

Voitot ja tappiot

(miljoonaa euroa)

2010

2011

2012

2013

(mukaan lukien New TT Bank ja Nea Proton Bank niiden ostopäivämäärästä lähtien)

Nettokorkotulot

2 103

2 965

1 461

1 294

Liiketoiminnan tuotot yhteensä

2 730

2 226

1 755

1 587

Liiketoiminnan kulut yhteensä

–1 280

–1 123

–1 052

–1 071

Tuotto ennen varauksia

1 450

1 103

703

516

Luottoriskitappiot

–1 273

–1 328

–1 655

–1 920

Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot

–6 012

– 363

Muut tappiot

– 737

– 373

– 522

Nettovoitot/nettotappiot

84

–5 496

–1 440

–1 157

Valikoidut volyymiluvut (miljoonaa euroa)

31. joulukuuta 2010

31. joulukuuta 2011

31. joulukuuta 2012

31. joulukuuta 2013 (New TT Bank ja Nea Proton Bank mukaan lukien)

Luotot ja ennakkomaksut asiakkaille yhteensä

53 412

48 094

43 171

45 610

Talletukset yhteensä

41 173

32 459

30 752

41 535

Varat yhteensä

87 188

76 822

67 653

77 586

Oma pääoma yhteensä (31)

6 094

875

– 685

4 523

Lähteet:

2013: Financial results 2013 – Consolidated financial statements, s. 3 ja 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 ja 2011: Financial results 2012 – Consolidated financial statements, s. 3 ja 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobankin lehdistötiedote, Full Year 2011 Results, s. 5 ja 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf

| (44) | Taulukosta 5 ilmenee, että niiden valtavien tappioiden lisäksi, jotka pankki kirjasi vuonna 2011 yksityissektorin osallistumisohjelman vuoksi (5 781 miljoonaa euroa (32)), se kärsi tuottojen vähenemisestä (mikä johtui muun muassa talletusten suuremmista kustannuksista) sekä kreikkalaisten ja ulkomaisten lainasalkkujensa suurista ja kasvavista arvonalennustappioista. Pankin likviditeettiasema kärsi pahasti talletusten ulosvirtauksesta, ja sen lainojen suhde talletuksiin oli 148 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011 samalla, kun 42 prosenttia sen taseesta oli eurojärjestelmän rahoittamaa. |
| --- | --- |

(44)

Taulukosta 5 ilmenee, että niiden valtavien tappioiden lisäksi, jotka pankki kirjasi vuonna 2011 yksityissektorin osallistumisohjelman vuoksi (5 781 miljoonaa euroa (32)), se kärsi tuottojen vähenemisestä (mikä johtui muun muassa talletusten suuremmista kustannuksista) sekä kreikkalaisten ja ulkomaisten lainasalkkujensa suurista ja kasvavista arvonalennustappioista. Pankin likviditeettiasema kärsi pahasti talletusten ulosvirtauksesta, ja sen lainojen suhde talletuksiin oli 148 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011 samalla, kun 42 prosenttia sen taseesta oli eurojärjestelmän rahoittamaa.

| (45) | Vuoden 2013 stressitestissä, jonka tulokset julkaistiin 6 päivänä maaliskuuta 2014, Kreikan keskuspankki arvioi, että pankin pääomatarve perusskenaarion mukaan oli 2 945 miljoonaa euroa. Tässä määrässä oli jo otettu huomioon riskiä vähentävät toimenpiteet eli oletettu, että pankki suorittaisi riskiä vähentäviä toimenpiteitä myyntien muodossa, joiden oletettiin osaltaan vähentävän pääomatarvetta. |
| --- | --- |

(45)

Vuoden 2013 stressitestissä, jonka tulokset julkaistiin 6 päivänä maaliskuuta 2014, Kreikan keskuspankki arvioi, että pankin pääomatarve perusskenaarion mukaan oli 2 945 miljoonaa euroa. Tässä määrässä oli jo otettu huomioon riskiä vähentävät toimenpiteet eli oletettu, että pankki suorittaisi riskiä vähentäviä toimenpiteitä myyntien muodossa, joiden oletettiin osaltaan vähentävän pääomatarvetta.

| (46) | Havaitun 2 945 miljoonan euron pääomatarpeen kattamiseksi pankki ehdotti tehostettuja riskiä vähentäviä toimenpiteitä, jotka kuitenkin tuottavat yhteensä vain hieman Kreikan keskuspankin pääomatarvetta koskevissa laskelmissaan olettamaa määrää enemmän. Näihin riskiä vähentäviin toimenpiteisiin sisältyi muun muassa lisäomaisuuserien myynti ([...] (33):n myynti, [...] prosentin myynti tytäryrityksenä toimivasta vakuutusyhtiöstä sekä [...]:n kiinteistötoimintaan osallistumisen vähentäminen 20 prosenttiin) (34). |
| --- | --- |

(46)

Havaitun 2 945 miljoonan euron pääomatarpeen kattamiseksi pankki ehdotti tehostettuja riskiä vähentäviä toimenpiteitä, jotka kuitenkin tuottavat yhteensä vain hieman Kreikan keskuspankin pääomatarvetta koskevissa laskelmissaan olettamaa määrää enemmän. Näihin riskiä vähentäviin toimenpiteisiin sisältyi muun muassa lisäomaisuuserien myynti ([...] (33):n myynti, [...] prosentin myynti tytäryrityksenä toimivasta vakuutusyhtiöstä sekä [...]:n kiinteistötoimintaan osallistumisen vähentäminen 20 prosenttiin) (34).

| (47) | Koska näillä tehostetuilla riskiä vähentävillä toimenpiteillä pystytään kattamaan vain hyvin pieni osa havaitusta pääomatarpeesta, 12 päivänä huhtikuuta 2014 pidetyssä ylimääräisessä yhtiökokouksessa päätettiin lisätä pääomaa 2 864 miljoonalla eurolla. Se tehdään osakeantina ilman merkintäetuoikeuksia (eli pääomakorotuksena, jossa merkintäetuoikeudet on peruutettu) kansainvälisille sijoittajille ja yleisenä osakeantina Kreikassa. Jos kysyntä yksityisten sijoittajien taholta on riittämätöntä koko pääomakorotuksen kattamiseksi, Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaa vajeen merkitsemällä jäljelle jäävät uudet osakkeet edellyttäen, että pankin nykyiset huonommassa etuoikeusasemassa olevat pääomainstrumentit muunnetaan ensin osakkeiksi. |
| --- | --- |

(47)

Koska näillä tehostetuilla riskiä vähentävillä toimenpiteillä pystytään kattamaan vain hyvin pieni osa havaitusta pääomatarpeesta, 12 päivänä huhtikuuta 2014 pidetyssä ylimääräisessä yhtiökokouksessa päätettiin lisätä pääomaa 2 864 miljoonalla eurolla. Se tehdään osakeantina ilman merkintäetuoikeuksia (eli pääomakorotuksena, jossa merkintäetuoikeudet on peruutettu) kansainvälisille sijoittajille ja yleisenä osakeantina Kreikassa. Jos kysyntä yksityisten sijoittajien taholta on riittämätöntä koko pääomakorotuksen kattamiseksi, Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaa vajeen merkitsemällä jäljelle jäävät uudet osakkeet edellyttäen, että pankin nykyiset huonommassa etuoikeusasemassa olevat pääomainstrumentit muunnetaan ensin osakkeiksi.

2.2   PANKIN SUORITTAMAT KREIKAN PANKKITOIMINNAN OSTOT

| (48) | Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa kaksi sitovaa sopimusta, joiden mukaan se ostaa 100 prosenttia Nea Proton Bankin ja New TT Bankin osakkeista ja äänioikeuksista. |
| --- | --- |

(48)

Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa kaksi sitovaa sopimusta, joiden mukaan se ostaa 100 prosenttia Nea Proton Bankin ja New TT Bankin osakkeista ja äänioikeuksista.

2.2.1   Nea Proton Bankin osto

Proton Bankin ja Nea Proton Bankin kriisinratkaisu

| (49) | Kreikan keskuspankki aloitti 9 päivänä lokakuuta 2011 Proton Bankin kriisinratkaisun. Kreikan keskuspankki peruutti Proton Bankin toimiluvan, ja pankki asetettiin selvitystilaan (35). |
| --- | --- |

(49)

Kreikan keskuspankki aloitti 9 päivänä lokakuuta 2011 Proton Bankin kriisinratkaisun. Kreikan keskuspankki peruutti Proton Bankin toimiluvan, ja pankki asetettiin selvitystilaan (35).

| (50) | Kreikan keskuspankin ehdotuksesta ja Kreikan valtiovarainministeriön päätöksen perusteella (36) perustettiin Nea Proton Bank väliaikaiseksi luottolaitokseksi ja kaikki Proton Bankin talletukset (vähittäispankkitoimintaan liittyvät talletukset, pankkitalletukset ja valtion talletukset), konttoriverkosto ja tietyt valikoidut varat (laina- ja arvopaperisalkut) siirrettiin sille. Oman pääoman ehtoiset sijoitukset, huonommassa etuoikeusasemassa olevat velat ja suuririskiset lainat säilyivät Proton Bankilla. Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti Nea Proton Bankiin 250 miljoonaa euroa (37) peruspääomaa ja oli sen ainoa osakkeenomistaja. Nea Proton Bankin avaustase oli noin 3 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(50)

Kreikan keskuspankin ehdotuksesta ja Kreikan valtiovarainministeriön päätöksen perusteella (36) perustettiin Nea Proton Bank väliaikaiseksi luottolaitokseksi ja kaikki Proton Bankin talletukset (vähittäispankkitoimintaan liittyvät talletukset, pankkitalletukset ja valtion talletukset), konttoriverkosto ja tietyt valikoidut varat (laina- ja arvopaperisalkut) siirrettiin sille. Oman pääoman ehtoiset sijoitukset, huonommassa etuoikeusasemassa olevat velat ja suuririskiset lainat säilyivät Proton Bankilla. Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti Nea Proton Bankiin 250 miljoonaa euroa (37) peruspääomaa ja oli sen ainoa osakkeenomistaja. Nea Proton Bankin avaustase oli noin 3 miljardia euroa.

| (51) | Vuoden 2011 lopussa Nea Proton Bankin riskipainotettujen omaisuuserien (38) arvo oli 1,2 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(51)

Vuoden 2011 lopussa Nea Proton Bankin riskipainotettujen omaisuuserien (38) arvo oli 1,2 miljardia euroa.

Pankin suorittama Nea Proton Bankin osto

| (52) | Pankkien kriisinratkaisua koskevassa Kreikan laissa edellytetään, että Kreikan rahoitusvakausrahaston on luovuttava osakkeistaan väliaikaisessa luottolaitoksessa kahden vuoden kuluessa kyseisen väliaikaisen luottolaitoksen perustamisesta tehdyn ministeriön päätöksen tekopäivämäärästä (39). Tämän velvoitteen mukaisesti ja talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla Kreikan rahoitusvakausrahasto aloitti omistamiensa Nea Proton Bankin osakkeiden myynnin. Kreikan rahoitusvakausrahaston taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä moniin erilaisiin mahdollisiin sijoittajiin (muun muassa kreikkalaisiin ja ulkomaisiin pankkeihin ja rahoittajiin), mutta vain kaksi osapuolta, jotka olivat pankki ja eräs yhdysvaltalainen riskirahasto, jätti lopulliset tarjoukset. Vain pankin tekemän tarjouksen katsottiin olevan Kreikan rahoitusvakausrahaston process letter -kirjeen vaatimusten mukainen ja siten käypä. |
| --- | --- |

(52)

Pankkien kriisinratkaisua koskevassa Kreikan laissa edellytetään, että Kreikan rahoitusvakausrahaston on luovuttava osakkeistaan väliaikaisessa luottolaitoksessa kahden vuoden kuluessa kyseisen väliaikaisen luottolaitoksen perustamisesta tehdyn ministeriön päätöksen tekopäivämäärästä (39). Tämän velvoitteen mukaisesti ja talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla Kreikan rahoitusvakausrahasto aloitti omistamiensa Nea Proton Bankin osakkeiden myynnin. Kreikan rahoitusvakausrahaston taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä moniin erilaisiin mahdollisiin sijoittajiin (muun muassa kreikkalaisiin ja ulkomaisiin pankkeihin ja rahoittajiin), mutta vain kaksi osapuolta, jotka olivat pankki ja eräs yhdysvaltalainen riskirahasto, jätti lopulliset tarjoukset. Vain pankin tekemän tarjouksen katsottiin olevan Kreikan rahoitusvakausrahaston process letter -kirjeen vaatimusten mukainen ja siten käypä.

| (53) | Nea Proton Bankin riskipainotetut omaisuuserät olivat 31 päivänä toukokuuta 2013 kaikkiaan 811 miljoonaa euroa, ja sen omien varojen määrä oli -203 miljoonaa euroa. Samana ajankohtana Nea Proton Bank tarvitsi yhteensä 276 miljoonan euron pääomakorotuksen saavuttaakseen 9 prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden. Pankki osti 1 euron käteissummalla 100 prosenttia Nea Proton Bankin osakkeista ja äänioikeuksista. Pankki pyysi Kreikan rahoitusvakausrahastoa vahvistamaan Nea Proton Bankin pääomapohjaa 395 miljoonalla eurolla, mikä Nea Proton Bankin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden nostamiseksi takaisin 9 prosenttiin tarvittavien 276 miljoonan euron vähentämisen jälkeen mahdollistaisi 119 miljoonan varaukset, joilla katettaisiin uudet luottotappiovaraukset ja odotettavissa olevat tappiot ennen veroja vuoteen 2016 asti. Myyntiehtojen mukaan Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui kattamaan Nea Proton Bankin pääomatarpeet ennen transaktion loppuunsaattamista tekemällä 395 miljoonan euron käteissijoituksen. |
| --- | --- |

(53)

Nea Proton Bankin riskipainotetut omaisuuserät olivat 31 päivänä toukokuuta 2013 kaikkiaan 811 miljoonaa euroa, ja sen omien varojen määrä oli -203 miljoonaa euroa. Samana ajankohtana Nea Proton Bank tarvitsi yhteensä 276 miljoonan euron pääomakorotuksen saavuttaakseen 9 prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden. Pankki osti 1 euron käteissummalla 100 prosenttia Nea Proton Bankin osakkeista ja äänioikeuksista. Pankki pyysi Kreikan rahoitusvakausrahastoa vahvistamaan Nea Proton Bankin pääomapohjaa 395 miljoonalla eurolla, mikä Nea Proton Bankin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden nostamiseksi takaisin 9 prosenttiin tarvittavien 276 miljoonan euron vähentämisen jälkeen mahdollistaisi 119 miljoonan varaukset, joilla katettaisiin uudet luottotappiovaraukset ja odotettavissa olevat tappiot ennen veroja vuoteen 2016 asti. Myyntiehtojen mukaan Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui kattamaan Nea Proton Bankin pääomatarpeet ennen transaktion loppuunsaattamista tekemällä 395 miljoonan euron käteissijoituksen.

2.2.2   New TT Bankin osto

TT Bankin ja New TT Bankin kriisinratkaisu

| (54) | Kreikan viranomaiset aloittivat 18 päivänä tammikuuta 2013 TT Bankin kriisinratkaisun. Kreikan keskuspankki peruutti TT Bankin toimiluvan, ja pankki asetettiin selvitystilaan (40). |
| --- | --- |

(54)

Kreikan viranomaiset aloittivat 18 päivänä tammikuuta 2013 TT Bankin kriisinratkaisun. Kreikan keskuspankki peruutti TT Bankin toimiluvan, ja pankki asetettiin selvitystilaan (40).

| (55) | Kreikan keskuspankin ehdotuksesta ja Kreikan valtiovarainministeriön päätöksen (41) perusteella perustettiin New TT Bank väliaikaiseksi luottolaitokseksi, ja 10,8 miljardin euron omaisuuserät (käteistä, valtion velkasitoumuksia, järjestettyjä lainoja, vähittäispankkitoimintaan liittyviä talletuksia, valtion rahoitusta ja Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja (42)) siirrettiin New TT Bankille. TT Bankissa säilyi netto-omaisuuseriä 1,2 miljardin euron arvosta: ne olivat oman pääoman ehtoisia sijoituksia, järjestämättömiä lainoja, TT:n verosaamisia ja -velkoja sekä erilaisia maksuja. Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti New TT Bankiin 500 miljoonaa euroa peruspääomaa ja oli sen ainoa osakkeenomistaja. New TT Bankin avaustase oli pääomasijoituksen jälkeen noin 15,1 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(55)

Kreikan keskuspankin ehdotuksesta ja Kreikan valtiovarainministeriön päätöksen (41) perusteella perustettiin New TT Bank väliaikaiseksi luottolaitokseksi, ja 10,8 miljardin euron omaisuuserät (käteistä, valtion velkasitoumuksia, järjestettyjä lainoja, vähittäispankkitoimintaan liittyviä talletuksia, valtion rahoitusta ja Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja (42)) siirrettiin New TT Bankille. TT Bankissa säilyi netto-omaisuuseriä 1,2 miljardin euron arvosta: ne olivat oman pääoman ehtoisia sijoituksia, järjestämättömiä lainoja, TT:n verosaamisia ja -velkoja sekä erilaisia maksuja. Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti New TT Bankiin 500 miljoonaa euroa peruspääomaa ja oli sen ainoa osakkeenomistaja. New TT Bankin avaustase oli pääomasijoituksen jälkeen noin 15,1 miljardia euroa.

Pankin suorittama New TT Bankin osto

| (56) | Osana talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisia sitoumuksia Kreikan rahoitusvakausrahasto aloitti omistamiensa New TT Bankin osakkeiden myynnin. Näin se myös täytti velvoitteensa luopua omistamistaan väliaikaisen luottolaitoksen osakkeista kahden vuoden kuluessa tämän perustamisesta. Sen taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä moniin erilaisiin mahdollisiin sijoittajiin, muun muassa kreikkalaisiin ja ulkomaisiin pankkeihin ja rahoittajiin. Vain neljä Kreikan suurinta pankkia jätti lopulliset tarjoukset, joista parhaana pidettiin pankin tarjousta. |
| --- | --- |

(56)

Osana talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisia sitoumuksia Kreikan rahoitusvakausrahasto aloitti omistamiensa New TT Bankin osakkeiden myynnin. Näin se myös täytti velvoitteensa luopua omistamistaan väliaikaisen luottolaitoksen osakkeista kahden vuoden kuluessa tämän perustamisesta. Sen taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä moniin erilaisiin mahdollisiin sijoittajiin, muun muassa kreikkalaisiin ja ulkomaisiin pankkeihin ja rahoittajiin. Vain neljä Kreikan suurinta pankkia jätti lopulliset tarjoukset, joista parhaana pidettiin pankin tarjousta.

| (57) | Pankki oli valmis maksamaan yhteensä 681 miljoonaa euroa äskettäin liikkeeseen lasketuista kantaosakkeista New TT Bankin ostamiseksi. Merkintäsopimuksen mukaan pankin maksamaa alustavaa vastiketta mukautettaisiin myöhemmin nettoarvon arvioinnin perusteella (43). |
| --- | --- |

(57)

Pankki oli valmis maksamaan yhteensä 681 miljoonaa euroa äskettäin liikkeeseen lasketuista kantaosakkeista New TT Bankin ostamiseksi. Merkintäsopimuksen mukaan pankin maksamaa alustavaa vastiketta mukautettaisiin myöhemmin nettoarvon arvioinnin perusteella (43).

| (58) | Näin ollen pankin ylimääräisessä yhtiökokouksessa 26 päivänä elokuuta 2013 hyväksyttiin pankin osakepääoman lisääminen 425 625 000 eurolla laskemalla liikkeeseen 1 418 750 000 uutta kantaosaketta (44), joiden nimellisarvo oli 0,3 euroa ja tarjoushinta 0,48 euroa. Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsi tämän pääomakorotuksen kokonaisuudessaan luontoissuorituksella. Luontoissuorituksena olivat kaikki Kreikan rahoitusvakausrahaston omistamat New TT Bankin osakkeet, joiden kokonaisarvo oli 681 miljoonaa euroa. Tämän transaktion tuloksena Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus pankista nousi 93,5 prosentista 95,2 prosenttiin. |
| --- | --- |

(58)

Näin ollen pankin ylimääräisessä yhtiökokouksessa 26 päivänä elokuuta 2013 hyväksyttiin pankin osakepääoman lisääminen 425 625 000 eurolla laskemalla liikkeeseen 1 418 750 000 uutta kantaosaketta (44), joiden nimellisarvo oli 0,3 euroa ja tarjoushinta 0,48 euroa. Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsi tämän pääomakorotuksen kokonaisuudessaan luontoissuorituksella. Luontoissuorituksena olivat kaikki Kreikan rahoitusvakausrahaston omistamat New TT Bankin osakkeet, joiden kokonaisarvo oli 681 miljoonaa euroa. Tämän transaktion tuloksena Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus pankista nousi 93,5 prosentista 95,2 prosenttiin.

2.3   TUKITOIMENPITEET

| (59) | Pankki sai tukea pääomatukitoimenpiteistä A, B1, B2, B3, B4 ja C ja maksuvalmiustukitoimenpiteistä L1 ja L2. Proton Bank ja Nea Proton Bank saivat tukea seuraavista toimenpiteistä: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 ja NP3. T Bank, TT Bank ja New TT saivat tukea toimenpiteistä T, TT, NTT1 ja NTT2. |
| --- | --- |

(59)

Pankki sai tukea pääomatukitoimenpiteistä A, B1, B2, B3, B4 ja C ja maksuvalmiustukitoimenpiteistä L1 ja L2. Proton Bank ja Nea Proton Bank saivat tukea seuraavista toimenpiteistä: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 ja NP3. T Bank, TT Bank ja New TT saivat tukea toimenpiteistä T, TT, NTT1 ja NTT2.

2.3.1   Kreikan pankkien tukiohjelmasta pankille myönnetyt tukitoimenpiteet

| (60) | Pankki on saanut monenlaista tukea Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(60)

Pankki on saanut monenlaista tukea Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä.

2.3.1.1   Takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä myönnetty valtion maksuvalmiustuki (toimenpide L1)

| (61) | Pankki on saanut ja saa edelleen tukea takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä. Tätä tukea nimitetään tässä päätöksessä ”toimenpiteeksi L1”. Pankille oli 30 päivänä marraskuuta 2013 (45) myönnetty takauksia 13,9 miljardia euroa. Tuona ajankohtana pankilla ei ollut lainassa valtion joukkovelkakirjoja. Huhtikuun 15 päivästä 2011 lähtien pankki oli saanut lainaksi valtion joukkovelkakirjoja 1 737 miljoonan euron arvosta sekä 13,6 miljardia euroa Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnettyjä valtiontakauksia. |
| --- | --- |

(61)

Pankki on saanut ja saa edelleen tukea takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä. Tätä tukea nimitetään tässä päätöksessä ”toimenpiteeksi L1”. Pankille oli 30 päivänä marraskuuta 2013 (45) myönnetty takauksia 13,9 miljardia euroa. Tuona ajankohtana pankilla ei ollut lainassa valtion joukkovelkakirjoja. Huhtikuun 15 päivästä 2011 lähtien pankki oli saanut lainaksi valtion joukkovelkakirjoja 1 737 miljoonan euron arvosta sekä 13,6 miljardia euroa Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnettyjä valtiontakauksia.

| (62) | Pankin rakenneuudistussuunnitelmassa, jonka Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle 16 päivänä maaliskuuta 2014, ne ilmoittivat aikovansa jatkaa takuiden myöntämistä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaamista ohjelman puitteissa rakenneuudistuksen ajan. |
| --- | --- |

(62)

Pankin rakenneuudistussuunnitelmassa, jonka Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle 16 päivänä maaliskuuta 2014, ne ilmoittivat aikovansa jatkaa takuiden myöntämistä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaamista ohjelman puitteissa rakenneuudistuksen ajan.

2.3.1.2   Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä (toimenpide A) myönnetty valtion pääomasijoitus

| (63) | Toukokuussa 2009 pankki sai 950 miljoonan euron (46) pääomasijoituksen (toimenpide A) Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä. Tämä pääomasijoitus vastasi noin 2 prosenttia pankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. |
| --- | --- |

(63)

Toukokuussa 2009 pankki sai 950 miljoonan euron (46) pääomasijoituksen (toimenpide A) Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä. Tämä pääomasijoitus vastasi noin 2 prosenttia pankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä.

| (64) | Pääomapohjan vahvistaminen toteutettiin Kreikan merkitsemillä etuoikeutetuilla osakkeilla, joiden kuponkikorko oli 10 prosenttia ja erääntymisaika viisi vuotta. Vuonna 2010 etuoikeutettujen osakkeiden duraatiota jatkettiin samalla, kun niiden voitonjako-oikeuksia korotettiin. Ellei etuoikeutettuja osakkeita lunasteta viiden vuoden kuluessa niiden liikkeeseenlaskusta eikä yhtiökokous ole tehnyt päätöstä osakkeiden lunastamisesta, Kreikan valtiovarainministeriö korottaa kyseistä kuponkikorkoa mainitusta ajankohdasta lähtien 2 prosentilla vuosittain kumulatiivisesti (toisin sanoen korko on 12 prosenttia vuonna kuusi, 14 prosenttia vuonna seitsemän jne.). |
| --- | --- |

(64)

Pääomapohjan vahvistaminen toteutettiin Kreikan merkitsemillä etuoikeutetuilla osakkeilla, joiden kuponkikorko oli 10 prosenttia ja erääntymisaika viisi vuotta. Vuonna 2010 etuoikeutettujen osakkeiden duraatiota jatkettiin samalla, kun niiden voitonjako-oikeuksia korotettiin. Ellei etuoikeutettuja osakkeita lunasteta viiden vuoden kuluessa niiden liikkeeseenlaskusta eikä yhtiökokous ole tehnyt päätöstä osakkeiden lunastamisesta, Kreikan valtiovarainministeriö korottaa kyseistä kuponkikorkoa mainitusta ajankohdasta lähtien 2 prosentilla vuosittain kumulatiivisesti (toisin sanoen korko on 12 prosenttia vuonna kuusi, 14 prosenttia vuonna seitsemän jne.).

2.3.2   Valtion takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2)

| (65) | Maksuvalmiusapu on poikkeuksellinen toimenpide, jonka avulla maksukykyinen rahoituslaitos, jolla on väliaikaisia maksukykyongelmia, voi saada eurojärjestelmän rahoitusta ilman, että tällainen toimenpide on osa yhteistä rahapolitiikkaa. Tällaisen rahoituslaitoksen maksuvalmiusavusta maksama korko on [...] korkopistettä korkeampi kuin sen normaalista keskuspankin rahoituksesta maksama korko. |
| --- | --- |

(65)

Maksuvalmiusapu on poikkeuksellinen toimenpide, jonka avulla maksukykyinen rahoituslaitos, jolla on väliaikaisia maksukykyongelmia, voi saada eurojärjestelmän rahoitusta ilman, että tällainen toimenpide on osa yhteistä rahapolitiikkaa. Tällaisen rahoituslaitoksen maksuvalmiusavusta maksama korko on [...] korkopistettä korkeampi kuin sen normaalista keskuspankin rahoituksesta maksama korko.

| (66) | Kreikan keskuspankki on vastuussa maksuvalmiusohjelmasta, mikä tarkoittaa, että se vastaa maksuvalmiusavun myöntämisestä johtuvista kustannuksista ja riskeistä (47). Kreikka myönsi Kreikan keskuspankille valtiontakauksen, jota sovelletaan Kreikan keskuspankin myöntämän maksuvalmiusavun kokonaismäärään. Hyväksymällä lain 3943/2011 50 artiklan 7 kohta, jolla muutettiin lain 2362/1995 65 artiklan 1 kohtaa, annettiin Kreikan valtiovarainministeriölle mahdollisuus myöntää valtion puolesta takauksia Kreikan keskuspankille tämän luottolaitoksilta saatavien vaateiden suojaamiseksi. Maksuvalmiusapua saavien pankkien on maksettava valtiolle takausmaksu, joka on [...] korkopistettä. |
| --- | --- |

(66)

Kreikan keskuspankki on vastuussa maksuvalmiusohjelmasta, mikä tarkoittaa, että se vastaa maksuvalmiusavun myöntämisestä johtuvista kustannuksista ja riskeistä (47). Kreikka myönsi Kreikan keskuspankille valtiontakauksen, jota sovelletaan Kreikan keskuspankin myöntämän maksuvalmiusavun kokonaismäärään. Hyväksymällä lain 3943/2011 50 artiklan 7 kohta, jolla muutettiin lain 2362/1995 65 artiklan 1 kohtaa, annettiin Kreikan valtiovarainministeriölle mahdollisuus myöntää valtion puolesta takauksia Kreikan keskuspankille tämän luottolaitoksilta saatavien vaateiden suojaamiseksi. Maksuvalmiusapua saavien pankkien on maksettava valtiolle takausmaksu, joka on [...] korkopistettä.

| (67) | Pankki oli 31 päivänä joulukuuta 2011 saanut 14,95 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua (48), ja 31 päivänä joulukuuta 2012 se oli saanut 12 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua. |
| --- | --- |

(67)

Pankki oli 31 päivänä joulukuuta 2011 saanut 14,95 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua (48), ja 31 päivänä joulukuuta 2012 se oli saanut 12 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua.

2.3.3   Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt tukitoimenpiteet

| (68) | Vuoden 2012 jälkeen pankki on saanut tukea useista Kreikan rahoitusvakausrahaston myöntämistä pääomatukitoimenpiteistä. Taulukossa 6 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.

  Taulukko 6


  Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt pääomatukitoimenpiteet | 1. väliaikaisrahoitus – toukokuu 2012 (miljoonaa euroa) | 2. väliaikaisrahoitus – joulukuu 2012 (miljoonaa euroa) | Sitoumuskirje – joulukuu 2012
  (miljoonaa euroa) | Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen – toukokuu 2013 (miljoonaa euroa) | Pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus – huhtikuu 2014 (miljoonaa euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimenpide | B1 | B2 | B3 | B4 | C |
| Määrä
  (miljoonaa euroa) | 3 970 | 1 341 | 528 | 5 839 | 2 864 |

(68)

Vuoden 2012 jälkeen pankki on saanut tukea useista Kreikan rahoitusvakausrahaston myöntämistä pääomatukitoimenpiteistä. Taulukossa 6 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.

Taulukko 6

Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt pääomatukitoimenpiteet

1. väliaikaisrahoitus – toukokuu 2012 (miljoonaa euroa)

2. väliaikaisrahoitus – joulukuu 2012 (miljoonaa euroa)

Sitoumuskirje – joulukuu 2012

(miljoonaa euroa)

Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen – toukokuu 2013 (miljoonaa euroa)

Pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus – huhtikuu 2014 (miljoonaa euroa)

Toimenpide

B1

B2

B3

B4

C

Määrä

(miljoonaa euroa)

3 970

1 341

528

5 839

2 864

2.3.3.1   Ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1)

| (69) | Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 15–32 kappaleessa kuvattiin yksityiskohtaisesti toukokuussa 2012 toteutettu ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1). Tässä jaksossa esitetään kyseisen toimenpiteen tausta ja pääpiirteet. |
| --- | --- |

(69)

Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 15–32 kappaleessa kuvattiin yksityiskohtaisesti toukokuussa 2012 toteutettu ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1). Tässä jaksossa esitetään kyseisen toimenpiteen tausta ja pääpiirteet.

| (70) | Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jolla se sitoutui osallistumaan pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen jopa 4,2 miljardilla eurolla. |
| --- | --- |

(70)

Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jolla se sitoutui osallistumaan pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen jopa 4,2 miljardilla eurolla.

| (71) | Kreikan rahoitusvakausrahasto siirsi 28 päivänä toukokuuta 2012 toimenpiteessä B1 pankille 3,97 miljardin arvosta ERVV:n joukkovelkakirjoja Kreikan rahoitusvakausrahaston perustamisesta annetun lain 3864/2010, jäljempänä ’Kreikan rahoitusvakausrahastoa koskeva laki’, väliaikaisrahoitusta koskevien säännösten mukaisesti. Pankille siirretyt ERVV:n joukkovelkakirjat olivat ERVV:n vaihtuvakorkoisia velkakirjoja, joiden erääntymisaika oli kuusi ja kymmenen vuotta ja jotka oli laskettu liikkeeseen 19 päivänä huhtikuuta 2012. Komissio totesi jo Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 48 kappaleessa, että 28 päivänä toukokuuta 2012 toteutetulla väliaikaisrahoituksella täytettiin sitoumuskirjeessä hyväksytty velvoite, joten väliaikaisrahoitus oli jatkoa samalle tuelle. Kreikan keskuspankki teki sekä sitoumuskirjeessä esitettyjä että ensimmäisessä väliaikaisrahoituksessa maksettuja määriä koskevat laskelmat varmistaakseen, että pankin kokonaispääomaosuus oli 8 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011, jolloin väliaikaisrahoitus kirjattiin takautuvasti pankin kirjanpitoon. Kuten taulukosta 3 voidaan nähdä, toimenpide B1 kattoi vain rajoitetun osan vuoden 2012 stressitestissä havaitusta yhteenlasketusta pääomatarpeesta. Pankin oli määrä hankkia pääoma tulevalla pääomakorotuksella, ja väliaikaisrahoituksen tarkoituksena oli vain säilyttää pankin kelpoisuus saada EKP:n rahoitusta, kunnes pääomakorotus oli toteutettu. |
| --- | --- |

(71)

Kreikan rahoitusvakausrahasto siirsi 28 päivänä toukokuuta 2012 toimenpiteessä B1 pankille 3,97 miljardin arvosta ERVV:n joukkovelkakirjoja Kreikan rahoitusvakausrahaston perustamisesta annetun lain 3864/2010, jäljempänä ’Kreikan rahoitusvakausrahastoa koskeva laki’, väliaikaisrahoitusta koskevien säännösten mukaisesti. Pankille siirretyt ERVV:n joukkovelkakirjat olivat ERVV:n vaihtuvakorkoisia velkakirjoja, joiden erääntymisaika oli kuusi ja kymmenen vuotta ja jotka oli laskettu liikkeeseen 19 päivänä huhtikuuta 2012. Komissio totesi jo Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 48 kappaleessa, että 28 päivänä toukokuuta 2012 toteutetulla väliaikaisrahoituksella täytettiin sitoumuskirjeessä hyväksytty velvoite, joten väliaikaisrahoitus oli jatkoa samalle tuelle. Kreikan keskuspankki teki sekä sitoumuskirjeessä esitettyjä että ensimmäisessä väliaikaisrahoituksessa maksettuja määriä koskevat laskelmat varmistaakseen, että pankin kokonaispääomaosuus oli 8 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011, jolloin väliaikaisrahoitus kirjattiin takautuvasti pankin kirjanpitoon. Kuten taulukosta 3 voidaan nähdä, toimenpide B1 kattoi vain rajoitetun osan vuoden 2012 stressitestissä havaitusta yhteenlasketusta pääomatarpeesta. Pankin oli määrä hankkia pääoma tulevalla pääomakorotuksella, ja väliaikaisrahoituksen tarkoituksena oli vain säilyttää pankin kelpoisuus saada EKP:n rahoitusta, kunnes pääomakorotus oli toteutettu.

| (72) | Pankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston välisessä ennakkomerkintäsopimuksessa määrättiin, että ensimmäisen väliaikaisrahoituksen päivämäärän ja sen päivämäärän, jona ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin kantaosakkeiksi ja muiksi vaihdettaviksi rahoitusinstrumenteiksi, välisenä aikana pankin oli maksettava Kreikan rahoitusvakausrahastolle vuosittaisena maksuna 1 prosentti ERVV:n joukkovelkakirjojen nimellisarvosta ja että kuponkimaksut ja ERVV:n joukkovelkakirjoille tältä ajalta kertynyt korko lasketaan Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittamaksi lisäpääomasijoitukseksi (49). |
| --- | --- |

(72)

Pankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston välisessä ennakkomerkintäsopimuksessa määrättiin, että ensimmäisen väliaikaisrahoituksen päivämäärän ja sen päivämäärän, jona ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin kantaosakkeiksi ja muiksi vaihdettaviksi rahoitusinstrumenteiksi, välisenä aikana pankin oli maksettava Kreikan rahoitusvakausrahastolle vuosittaisena maksuna 1 prosentti ERVV:n joukkovelkakirjojen nimellisarvosta ja että kuponkimaksut ja ERVV:n joukkovelkakirjoille tältä ajalta kertynyt korko lasketaan Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittamaksi lisäpääomasijoitukseksi (49).

2.3.3.2   Toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2)

| (73) | Pankki kirjasi lisätappioita vuoden 2012 syksyllä. Sen vuoksi sen pääoma pieneni jälleen alle pääomaa koskevien vähimmäisvaatimusten, joiden täyttyminen on EKP:n rahoituksen saamisen edellytyksenä. |
| --- | --- |

(73)

Pankki kirjasi lisätappioita vuoden 2012 syksyllä. Sen vuoksi sen pääoma pieneni jälleen alle pääomaa koskevien vähimmäisvaatimusten, joiden täyttyminen on EKP:n rahoituksen saamisen edellytyksenä.

| (74) | Tämän tuloksena tarvittiin toinen väliaikaisrahoitus. Kreikan rahoitusvakausrahasto toteutti 21 päivänä joulukuuta 2012 toisen, 1 341 miljoonan euron suuruisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B2), joka sekin maksettiin siirtämällä ERVV:n joukkovelkakirjoja pankille. |
| --- | --- |

(74)

Tämän tuloksena tarvittiin toinen väliaikaisrahoitus. Kreikan rahoitusvakausrahasto toteutti 21 päivänä joulukuuta 2012 toisen, 1 341 miljoonan euron suuruisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B2), joka sekin maksettiin siirtämällä ERVV:n joukkovelkakirjoja pankille.

2.3.3.3   Joulukuun 21 päivänä 2012 päivätty sitoumuskirje (toimenpide B3)

| (75) | Toisen väliaikaisrahoituksen lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 21 päivänä joulukuuta 2012 pankille sitoumuskirjeen osallistumisestaan pankin osakepääoman korottamiseen ja liikkeeseen laskettaviin vaihdettaviin instrumentteihin yhteensä jopa 528 miljoonalla eurolla (toimenpide B3). |
| --- | --- |

(75)

Toisen väliaikaisrahoituksen lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 21 päivänä joulukuuta 2012 pankille sitoumuskirjeen osallistumisestaan pankin osakepääoman korottamiseen ja liikkeeseen laskettaviin vaihdettaviin instrumentteihin yhteensä jopa 528 miljoonalla eurolla (toimenpide B3).

| (76) | Kaksi väliaikaisrahoitusta (toimenpiteet B1 ja B2) sekä joulukuussa 2012 sidottu lisämäärä (toimenpide 3) yhdessä merkitsivät, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli sitoutunut kattamaan vuoden 2012 stressitestissä havaitun pääomatarpeen (5 839 miljoonaa euroa (50)) kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(76)

Kaksi väliaikaisrahoitusta (toimenpiteet B1 ja B2) sekä joulukuussa 2012 sidottu lisämäärä (toimenpide 3) yhdessä merkitsivät, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli sitoutunut kattamaan vuoden 2012 stressitestissä havaitun pääomatarpeen (5 839 miljoonaa euroa (50)) kokonaisuudessaan.

2.3.3.4   Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4)

| (77) | Huhtikuun 30 päivänä 2013 pidetyssä yhtiökokouksessa hyväksyttiin pankin osakepääoman korottaminen 5 839 miljoonalla eurolla, jäljempänä ’kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen’. Tästä syystä pankki laski liikkeeseen 3 789 317 357 uutta osaketta, joiden nimellisarvo oli 0,30 euroa ja hinta 1,54 euroa osakkeelta. |
| --- | --- |

(77)

Huhtikuun 30 päivänä 2013 pidetyssä yhtiökokouksessa hyväksyttiin pankin osakepääoman korottaminen 5 839 miljoonalla eurolla, jäljempänä ’kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen’. Tästä syystä pankki laski liikkeeseen 3 789 317 357 uutta osaketta, joiden nimellisarvo oli 0,30 euroa ja hinta 1,54 euroa osakkeelta.

| (78) | Samana päivänä yhtiökokous päätti myös, että koko pääomamäärä maksettaisiin Kreikan rahoitusvakausrahastosta luontoissuorituksena ERVV:n joukkovelkakirjoina. |
| --- | --- |

(78)

Samana päivänä yhtiökokous päätti myös, että koko pääomamäärä maksettaisiin Kreikan rahoitusvakausrahastosta luontoissuorituksena ERVV:n joukkovelkakirjoina.

| (79) | Tämän seurauksena Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti toukokuussa 2013 pankkiin yhteensä 5 839 miljoonaa euroa kantaosakkeina (toimenpide B4). Tämä määrä vastaa toimenpiteiden B1, B2 ja B3 yhteenlaskettua määrää. |
| --- | --- |

(79)

Tämän seurauksena Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti toukokuussa 2013 pankkiin yhteensä 5 839 miljoonaa euroa kantaosakkeina (toimenpide B4). Tämä määrä vastaa toimenpiteiden B1, B2 ja B3 yhteenlaskettua määrää.

| (80) | Kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisella ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus (toimenpiteet B1 ja B2) muunnettiin pysyväksi pääomakorotukseksi ja sitoumus myöntää lisää pääomatukea (toimenpide B3) pantiin täytäntöön. |
| --- | --- |

(80)

Kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisella ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus (toimenpiteet B1 ja B2) muunnettiin pysyväksi pääomakorotukseksi ja sitoumus myöntää lisää pääomatukea (toimenpide B3) pantiin täytäntöön.

| (81) | Uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 50 prosenttia osakkeiden volyymipainotetusta keskihinnasta tarjoushinnan määrittelyä edeltävien 50 kaupankäyntipäivän aikana. Yhtiökokous päätti 30 päivänä huhtikuuta 2012 peruuttaa osakkeiden jakamisen (51), ja tämän tuloksena uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 1,54 euroa osakkeelta. |
| --- | --- |

(81)

Uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 50 prosenttia osakkeiden volyymipainotetusta keskihinnasta tarjoushinnan määrittelyä edeltävien 50 kaupankäyntipäivän aikana. Yhtiökokous päätti 30 päivänä huhtikuuta 2012 peruuttaa osakkeiden jakamisen (51), ja tämän tuloksena uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 1,54 euroa osakkeelta.

| (82) | Välittömästi kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen jälkeen Kreikan rahoitusvakausrahastosta tuli pankin suurin osakkeenomistaja, jonka omistusosuus oli 98,56 prosenttia. Pankin toteutettua erään toisen velkojen hallintatoimen tämä osuus pieneni kuitenkin 93,55 prosenttiin kesäkuussa 2013 (ks. 2.4.5 kohta). Elokuussa 2013 pankki laski Kreikan rahoitusvakausrahastolle liikkeeseen uusia osakkeita ostaakseen New TT Bankin, ja tämän tuloksena Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus kasvoi 95,23 prosenttiin (52). |
| --- | --- |

(82)

Välittömästi kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen jälkeen Kreikan rahoitusvakausrahastosta tuli pankin suurin osakkeenomistaja, jonka omistusosuus oli 98,56 prosenttia. Pankin toteutettua erään toisen velkojen hallintatoimen tämä osuus pieneni kuitenkin 93,55 prosenttiin kesäkuussa 2013 (ks. 2.4.5 kohta). Elokuussa 2013 pankki laski Kreikan rahoitusvakausrahastolle liikkeeseen uusia osakkeita ostaakseen New TT Bankin, ja tämän tuloksena Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus kasvoi 95,23 prosenttiin (52).

2.3.3.5   Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus (toimenpide C)

| (83) | Kreikan keskuspankki julkisti 6 päivänä maaliskuuta 2014 vuoden 2013 jälkipuoliskolla suoritetun stressitestin tulokset. Kreikan keskuspankki totesi, että perusskenaarion mukaan pankin pääomatarve olisi 2 945 miljoonaa euroa vuosina 2014–2016. |
| --- | --- |

(83)

Kreikan keskuspankki julkisti 6 päivänä maaliskuuta 2014 vuoden 2013 jälkipuoliskolla suoritetun stressitestin tulokset. Kreikan keskuspankki totesi, että perusskenaarion mukaan pankin pääomatarve olisi 2 945 miljoonaa euroa vuosina 2014–2016.

| (84) | Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2014 pankille kirjeen, jossa se totesi aikovansa ja voivansa varautua mahdolliseen Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 3864/2010, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä maaliskuuta 2014, mukaisesti toteutettuun osakepääoman korotukseen, jota tarvitaan stressitestissä havaittujen pääomatarpeiden täyttämiseksi. Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa säädetään, että jos merkintäajan lopussa yksityisten sijoittajien kysyntä Kreikan rahoitusvakausrahaston yleisneuvoston kahden riippumattoman arvonmäärityksen perusteella määrittämään hintaan on riittämätöntä, Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsee jäljelle jääneet osakkeet edellyttäen, että olemassa olevat pankin huonommassa etuoikeusasemassa olevat pääomainstrumentit ensin muunnetaan osakkeiksi 6 a artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(84)

Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2014 pankille kirjeen, jossa se totesi aikovansa ja voivansa varautua mahdolliseen Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 3864/2010, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä maaliskuuta 2014, mukaisesti toteutettuun osakepääoman korotukseen, jota tarvitaan stressitestissä havaittujen pääomatarpeiden täyttämiseksi. Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa säädetään, että jos merkintäajan lopussa yksityisten sijoittajien kysyntä Kreikan rahoitusvakausrahaston yleisneuvoston kahden riippumattoman arvonmäärityksen perusteella määrittämään hintaan on riittämätöntä, Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsee jäljelle jääneet osakkeet edellyttäen, että olemassa olevat pankin huonommassa etuoikeusasemassa olevat pääomainstrumentit ensin muunnetaan osakkeiksi 6 a artiklan mukaisesti.

| (85) | Ylimääräinen yhtiökokous hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2014 Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaisen 2 864 miljoonan euron suuruisen osakepääoman korotuksen ja totesi, että tarjoushinta ei voinut olla alempi kuin nimellisarvo, joka oli 0,30 euroa osakkeelta, ja että Kreikan rahoitusvakausrahasto asettaisi vähimmäishinnan (53). |
| --- | --- |

(85)

Ylimääräinen yhtiökokous hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2014 Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaisen 2 864 miljoonan euron suuruisen osakepääoman korotuksen ja totesi, että tarjoushinta ei voinut olla alempi kuin nimellisarvo, joka oli 0,30 euroa osakkeelta, ja että Kreikan rahoitusvakausrahasto asettaisi vähimmäishinnan (53).

| (86) | Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto nimesi kaksi riippumatonta neuvonantajaa, joiden tehtävänä oli määrittää pankin arvo. Neuvonantajat saivat työnsä päätökseen 10 päivänä huhtikuuta 2014, ja kumpikin ilmoitti tietyn pankin arvoa koskevan vaihteluvälin. Nämä vaihteluvälit ovat huomattavalta osalta päällekkäisiä. Näiden arvonmääritysten perusteella Kreikan rahoitusvakausrahaston yleisneuvosto määritti 14 päivänä huhtikuuta 2014 hinnan, joka vastaa sitä vähimmäishintaa, jolla pankin uusia osakkeita voidaan tarjota sijoittajille, ja hintaa, jolla se tarvittaessa varautuu osakeantiin (54). Huhtikuun 15 päivänä 2014 se hyväksyi erään sijoituskonsernin, jäljempänä ’keskeinen sijoittaja’ (55)
   (56), tarjouksen merkitä 1,3 miljardilla eurolla uusia osakkeita hintaan 0,30 euroa osakkeelta. |
| --- | --- |

(86)

Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto nimesi kaksi riippumatonta neuvonantajaa, joiden tehtävänä oli määrittää pankin arvo. Neuvonantajat saivat työnsä päätökseen 10 päivänä huhtikuuta 2014, ja kumpikin ilmoitti tietyn pankin arvoa koskevan vaihteluvälin. Nämä vaihteluvälit ovat huomattavalta osalta päällekkäisiä. Näiden arvonmääritysten perusteella Kreikan rahoitusvakausrahaston yleisneuvosto määritti 14 päivänä huhtikuuta 2014 hinnan, joka vastaa sitä vähimmäishintaa, jolla pankin uusia osakkeita voidaan tarjota sijoittajille, ja hintaa, jolla se tarvittaessa varautuu osakeantiin (54). Huhtikuun 15 päivänä 2014 se hyväksyi erään sijoituskonsernin, jäljempänä ’keskeinen sijoittaja’ (55)
   (56), tarjouksen merkitä 1,3 miljardilla eurolla uusia osakkeita hintaan 0,30 euroa osakkeelta.

| (87) | Eurobank ilmoitti 24 päivänä huhtikuuta 2014 ostotarjousmenettelyn aloittamisesta hintaan, joka vaihteli 0,30 eurosta 0,33 euroon (57). Jos kysyntää on riittävästi koko 2 864 miljoonan euron kattamiseksi hintaan, joka on korkeampi kuin 0,30 euroa, keskeisen sijoittajan on mukautettava hintansa korkeamman hinnan mukaiseksi tai peruutettava ostomääräyksensä, missä tapauksessa sille maksetaan korvaus. Jos kysyntää yksityisten sijoittajien taholta (keskeinen sijoittaja mukaan luettuna) on riittävästi koko 2 864 miljoonan euron kattamiseksi 0,30 euron hintaan, keskeinen sijoittaja asetetaan etusijalle. Jos kysyntää 0,30 euron hintaan ei ole riittävästi (keskeisen sijoittajan kysyntä mukaan luettuna), huonommassa etuoikeusasemassa oleva velka muunnetaan uusiksi osakkeiksi. Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaan huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan muuntamisen jälkeen Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsee kaikki merkitsemättömät osakkeet samaan hintaan, joka on siis 0,30 euroa osakkeelta. |
| --- | --- |

(87)

Eurobank ilmoitti 24 päivänä huhtikuuta 2014 ostotarjousmenettelyn aloittamisesta hintaan, joka vaihteli 0,30 eurosta 0,33 euroon (57). Jos kysyntää on riittävästi koko 2 864 miljoonan euron kattamiseksi hintaan, joka on korkeampi kuin 0,30 euroa, keskeisen sijoittajan on mukautettava hintansa korkeamman hinnan mukaiseksi tai peruutettava ostomääräyksensä, missä tapauksessa sille maksetaan korvaus. Jos kysyntää yksityisten sijoittajien taholta (keskeinen sijoittaja mukaan luettuna) on riittävästi koko 2 864 miljoonan euron kattamiseksi 0,30 euron hintaan, keskeinen sijoittaja asetetaan etusijalle. Jos kysyntää 0,30 euron hintaan ei ole riittävästi (keskeisen sijoittajan kysyntä mukaan luettuna), huonommassa etuoikeusasemassa oleva velka muunnetaan uusiksi osakkeiksi. Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaan huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan muuntamisen jälkeen Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsee kaikki merkitsemättömät osakkeet samaan hintaan, joka on siis 0,30 euroa osakkeelta.

2.3.4   Ostetuille yrityksille myönnetyt tukitoimenpiteet

2.3.4.1   Proton Bankille ja Nea Proton Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet

| (88) | Proton Bank ja Nea Proton Bank ovat vuoden 2008 jälkeen saaneet tukea useista tukitoimenpiteistä. Taulukossa 7 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.

  Taulukko 7


  Yleiskatsaus Proton Bankille ja Nea Proton Bankille myönnetyistä pääomatukitoimenpiteistä











  Tuensaaja | Toimenpide | Tuen luonne | Tuen myöntänyt elin | Tuen suorittamispäivämäärä | Määrä (miljoonaa euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proton Bankin toiminta | Pr1 | Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen mukainen pääoma: Kreikan valtion etuoikeutetut osakkeet | Valtio | Toukokuu 2009 | 80 |
| Pr2 | Kreikan valtion joukkovelkakirjojen lainaaminen Kreikan joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä | Valtio | Huhtikuu 2009 | 78 |
| Pr3 | Liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakaus Kreikan takaustoimenpiteestä | Valtio | Heinäkuu 2010 | 149,4 |
| Nea Proton Bankin toiminta | NP1
  PB:stä NPB:hen siirretty rahoitusvaje | PB:stä NPB:hen siirretyn rahoitusvajeen rahoittaminen (1. osa) | Kreikan talletus- ja investointitakausrahasto | 9.10.2011 | 862 |
| PB:stä NPB:hen siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa) | Kreikan rahoitusvakausrahasto | 14.5.2012 | 259,6 |
| NP1:n kokonaismäärä | | | 1 121,6 |
| NP2
  Osakepääomasijoitukset NPB:hen vuosina 2011 ja 2012 | peruspääoma | Kreikan rahoitusvakausrahasto | 9.10.2011 | 220 |
| peruspääoma | Kreikan rahoitusvakausrahasto | 3.2.2012 | 30 |
| peruspääoma yhtensä | | | 250 |
| Lisäpääoma | Kreikan rahoitusvakausrahasto | 1.8.2012 | 230 |
| Lisäpääoma | Kreikan rahoitusvakausrahasto | 31.12.2012 | 35 |
| Lisäpääoma yhtensä | | | 265 |
| NP2:n kokonaismäärä | | | 515 |
| NP3
  Pääomapohjan vahvistaminen ennen myyntiä Eurobankille | Osakepääoma | Kreikan rahoitusvakausrahasto | 28.8.2013 | 395 |

(88)

Proton Bank ja Nea Proton Bank ovat vuoden 2008 jälkeen saaneet tukea useista tukitoimenpiteistä. Taulukossa 7 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.

Taulukko 7

Yleiskatsaus Proton Bankille ja Nea Proton Bankille myönnetyistä pääomatukitoimenpiteistä

Tuensaaja

Toimenpide

Tuen luonne

Tuen myöntänyt elin

Tuen suorittamispäivämäärä

Määrä (miljoonaa euroa)

Proton Bankin toiminta

Pr1

Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen mukainen pääoma: Kreikan valtion etuoikeutetut osakkeet

Valtio

Toukokuu 2009

80

Pr2

Kreikan valtion joukkovelkakirjojen lainaaminen Kreikan joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä

Valtio

Huhtikuu 2009

78

Pr3

Liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakaus Kreikan takaustoimenpiteestä

Valtio

Heinäkuu 2010

149,4

Nea Proton Bankin toiminta

NP1

PB:stä NPB:hen siirretty rahoitusvaje

PB:stä NPB:hen siirretyn rahoitusvajeen rahoittaminen (1. osa)

Kreikan talletus- ja investointitakausrahasto

9.10.2011

862

PB:stä NPB:hen siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa)

Kreikan rahoitusvakausrahasto

14.5.2012

259,6

NP1:n kokonaismäärä

1 121,6

NP2

Osakepääomasijoitukset NPB:hen vuosina 2011 ja 2012

peruspääoma

Kreikan rahoitusvakausrahasto

9.10.2011

220

peruspääoma

Kreikan rahoitusvakausrahasto

3.2.2012

30

peruspääoma yhtensä

250

Lisäpääoma

Kreikan rahoitusvakausrahasto

1.8.2012

230

Lisäpääoma

Kreikan rahoitusvakausrahasto

31.12.2012

35

Lisäpääoma yhtensä

265

NP2:n kokonaismäärä

515

NP3

Pääomapohjan vahvistaminen ennen myyntiä Eurobankille

Osakepääoma

Kreikan rahoitusvakausrahasto

28.8.2013

395

2.3.4.1.1   Proton Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet

i)   Proton Bankin saama valtion pääomasijoitus (toimenpide Pr1)

| (89) | Toukokuussa 2009 Kreikka sijoitti 80 miljoonaa euroa Proton Bankiin. Tämä määrä oli noin 4,6 prosenttia Proton Bankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Tämä pääomasijoitus tehtiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Pääomasijoitus toteutettiin etuoikeutettujen osakkeiden muodossa. |
| --- | --- |

(89)

Toukokuussa 2009 Kreikka sijoitti 80 miljoonaa euroa Proton Bankiin. Tämä määrä oli noin 4,6 prosenttia Proton Bankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Tämä pääomasijoitus tehtiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Pääomasijoitus toteutettiin etuoikeutettujen osakkeiden muodossa.

ii)   Proton Bankin saama valtion maksuvalmiustuki (toimenpiteet Pr2 ja Pr3)

| (90) | Proton Bank on saanut myös tukea Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvista takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä. Huhtikuussa 2009 Proton Bank sai 78 miljoonan euron arvosta Kreikan valtion joukkovelkakirjoja (toimenpide Pr2), ja heinäkuussa 2010 se sai liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakauksen, jonka nimellisarvo oli 149,4 miljoonaa euroa (toimenpide Pr3). Valtion takaamat joukkovelkakirjat siirrettiin Nea Proton Bankille kriisinratkaisun päivämääränä, mutta ne peruutettiin 5 päivänä tammikuuta 2012. Kreikan valtion joukkovelkakirjat erääntyivät joulukuussa 2011, eikä niitä uusittu. |
| --- | --- |

(90)

Proton Bank on saanut myös tukea Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvista takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä. Huhtikuussa 2009 Proton Bank sai 78 miljoonan euron arvosta Kreikan valtion joukkovelkakirjoja (toimenpide Pr2), ja heinäkuussa 2010 se sai liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakauksen, jonka nimellisarvo oli 149,4 miljoonaa euroa (toimenpide Pr3). Valtion takaamat joukkovelkakirjat siirrettiin Nea Proton Bankille kriisinratkaisun päivämääränä, mutta ne peruutettiin 5 päivänä tammikuuta 2012. Kreikan valtion joukkovelkakirjat erääntyivät joulukuussa 2011, eikä niitä uusittu.

2.3.4.1.2   Nea Proton Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet

i)   Nea Proton Bankin 1 121,6 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen (toimenpide NP1)

| (91) | Proton Bankin kriisinratkaisun yhteydessä Kreikan viranomaiset havaitsivat Nea Proton Bankissa rahoitusvajeen. Kreikan keskuspankin 9 päivänä lokakuuta 2011 tekemän päätöksen mukaisesti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettiin 862 miljoonaa euroa Nea Proton Bankille joulukuussa 2011. Kun Kreikan keskuspankki oli 19 päivänä tammikuuta 2012 päätynyt rahoitusvajetta koskevissa laskelmissaan 1 121,6 miljoonaan euroon, Kreikan rahoitusvakausrahasto (58) maksoi Kreikan keskuspankin 9 päivänä huhtikuuta 2012 tekemän päätöksen (59) mukaisesti jäljelle jääneen 259,6 miljoonan euron määrän 14 päivänä toukokuuta 2012. Näin Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmalla ja Kreikan rahoitusvakausrahaston tuella täytettiin tämä rahoitusvaje. |
| --- | --- |

(91)

Proton Bankin kriisinratkaisun yhteydessä Kreikan viranomaiset havaitsivat Nea Proton Bankissa rahoitusvajeen. Kreikan keskuspankin 9 päivänä lokakuuta 2011 tekemän päätöksen mukaisesti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettiin 862 miljoonaa euroa Nea Proton Bankille joulukuussa 2011. Kun Kreikan keskuspankki oli 19 päivänä tammikuuta 2012 päätynyt rahoitusvajetta koskevissa laskelmissaan 1 121,6 miljoonaan euroon, Kreikan rahoitusvakausrahasto (58) maksoi Kreikan keskuspankin 9 päivänä huhtikuuta 2012 tekemän päätöksen (59) mukaisesti jäljelle jääneen 259,6 miljoonan euron määrän 14 päivänä toukokuuta 2012. Näin Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmalla ja Kreikan rahoitusvakausrahaston tuella täytettiin tämä rahoitusvaje.

ii)   Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin tekemät pääomasijoitukset vuosina 2011 ja 2012 (toimenpide NP2)

| (92) | Kreikan rahoitusvakausrahasto antoi 250 miljoonaa euroa valtiontukea Nea Proton Bankille peruspääomana (kantaosakkeet). Tuki maksettiin kahdessa erässä 9 päivänä lokakuuta 2011 ja 3 päivänä helmikuuta 2012. |
| --- | --- |

(92)

Kreikan rahoitusvakausrahasto antoi 250 miljoonaa euroa valtiontukea Nea Proton Bankille peruspääomana (kantaosakkeet). Tuki maksettiin kahdessa erässä 9 päivänä lokakuuta 2011 ja 3 päivänä helmikuuta 2012.

| (93) | Nea Proton Bankin 16 päivänä heinäkuuta 2012 toimitetun päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman – joka oli uusin versio komissiolle Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen tekoajankohtana ilmoitetusta suunnitelmasta – mukaan Nea Proton Bank tarvitsi 300 miljoonaa euroa lisäpääomaa. Tämä lisäpääoma tarvittiin osaksi sen vuoksi, että Nea Proton Bank oli kärsinyt tappioita yksityissektorin osallistumisohjelman tuloksena (Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoihin liittyvät arvonalentumistappiot vuodelta 2011 olivat 146,5 miljoonaa euroa, ja lisäksi vuoden 2012 ensimmäisen neljänneksen tulokseen kirjattiin 22 miljoonaa euroa muita arvonalentumistappioita). Nea Proton Bank tarvitsi lisäpääomaa myös siksi, että menovaraukset olivat vuodesta 2011 vuoteen 2016 nousseet Nea Proton Bankin perustamisajankohtana oletetuista tasoista. |
| --- | --- |

(93)

Nea Proton Bankin 16 päivänä heinäkuuta 2012 toimitetun päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman – joka oli uusin versio komissiolle Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen tekoajankohtana ilmoitetusta suunnitelmasta – mukaan Nea Proton Bank tarvitsi 300 miljoonaa euroa lisäpääomaa. Tämä lisäpääoma tarvittiin osaksi sen vuoksi, että Nea Proton Bank oli kärsinyt tappioita yksityissektorin osallistumisohjelman tuloksena (Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoihin liittyvät arvonalentumistappiot vuodelta 2011 olivat 146,5 miljoonaa euroa, ja lisäksi vuoden 2012 ensimmäisen neljänneksen tulokseen kirjattiin 22 miljoonaa euroa muita arvonalentumistappioita). Nea Proton Bank tarvitsi lisäpääomaa myös siksi, että menovaraukset olivat vuodesta 2011 vuoteen 2016 nousseet Nea Proton Bankin perustamisajankohtana oletetuista tasoista.

| (94) | Nea Proton Bankin 16 päivänä heinäkuuta 2012 toimitetun päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan nämä ennakoidut pääomatarpeet oli määrä kattaa odotettavissa olevalla 285 miljoonan euron pääomasijoituksella vuonna 2012 ja odotettavissa olevalla 15 miljoonan euron pääomasijoituksella vuonna 2014. Lopulta Kreikan rahoitusvakausrahasto todellisuudessa sijoitti Nea Proton Bankiin 230 miljoonaa euroa 1 päivänä elokuuta 2012 ja 35 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

(94)

Nea Proton Bankin 16 päivänä heinäkuuta 2012 toimitetun päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan nämä ennakoidut pääomatarpeet oli määrä kattaa odotettavissa olevalla 285 miljoonan euron pääomasijoituksella vuonna 2012 ja odotettavissa olevalla 15 miljoonan euron pääomasijoituksella vuonna 2014. Lopulta Kreikan rahoitusvakausrahasto todellisuudessa sijoitti Nea Proton Bankiin 230 miljoonaa euroa 1 päivänä elokuuta 2012 ja 35 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012.

iii)   Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin tekemät pääomasijoitukset ennen myyntiä Eurobankille (toimenpide NP3)

| (95) | Heinäkuun 15 päivänä 2013 tehdyn myyntisopimuksen mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto oli jo sitoutunut sijoittamaan 395 miljoonaa euroa Nea Proton Bankiin (60). Kreikan rahoitusvakausrahasto suoritti 395 miljoonan euron maksun 28 päivänä elokuuta 2013. |
| --- | --- |

(95)

Heinäkuun 15 päivänä 2013 tehdyn myyntisopimuksen mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto oli jo sitoutunut sijoittamaan 395 miljoonaa euroa Nea Proton Bankiin (60). Kreikan rahoitusvakausrahasto suoritti 395 miljoonan euron maksun 28 päivänä elokuuta 2013.

2.3.4.2   New TT Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet

| (96) | T Bank, TT Bank ja New TT Bank ovat saaneet tukea useista tukitoimenpiteistä vuoden 2008 jälkeen. Taulukossa 8 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.

  Taulukko 8


  Yleiskatsaus T Bankille ja TT Bankille myönnetyistä pääomatukitoimenpiteistä











  Tuensaaja | Toimenpide | Kuvaus | Tuen myöntänyt elin | Päivämäärä | Valtiontuen määrä (miljoonaa euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TT Bankiin siirretyt T Bankin toiminnot (61) | T | T Bankista TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus (1. osa) | Kreikan talletus- ja investointitakausrahasto | Joulukuu 2011 | 450 |
| T Bankista TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa) | Kreikan rahoitusvakausrahasto | 14.2.2013 | 227 |
| T:n kokonaismäärä | | | 677 |
| TT Bank | TT
  Pääomasijoitus | Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen mukainen pääoma: Kreikan valtion etuoikeutetut osakkeet | Valtio | Toukokuu 2009 | 224,96 |
| New TT Bank (omaisuudenhoitoyhtiö) | NTT1
  TT:stä NTT:hen siirretty rahoitusvaje | TT Bankista New T Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus (1. osa) | Kreikan rahoitusvakausrahasto | 29.1.2013 | 2 730,8 |
| TT Bankista New T Bankiin siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa) | Kreikan rahoitusvakausrahasto | 14.6.2013 | 1 001,7 |
| NTT1:n kokonaismäärä | | | 3 732,6 |
| NTT2
  Peruspääomasijoitus | New TT Bankin peruspääoma | Kreikan rahoitusvakausrahasto | 29.1.2013 | 500 |

(96)

T Bank, TT Bank ja New TT Bank ovat saaneet tukea useista tukitoimenpiteistä vuoden 2008 jälkeen. Taulukossa 8 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.

Taulukko 8

Yleiskatsaus T Bankille ja TT Bankille myönnetyistä pääomatukitoimenpiteistä

Tuensaaja

Toimenpide

Kuvaus

Tuen myöntänyt elin

Päivämäärä

Valtiontuen määrä (miljoonaa euroa)

TT Bankiin siirretyt T Bankin toiminnot (61)

T

T Bankista TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus (1. osa)

Kreikan talletus- ja investointitakausrahasto

Joulukuu 2011

450

T Bankista TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa)

Kreikan rahoitusvakausrahasto

14.2.2013

227

T:n kokonaismäärä

677

TT Bank

TT

Pääomasijoitus

Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen mukainen pääoma: Kreikan valtion etuoikeutetut osakkeet

Valtio

Toukokuu 2009

224,96

New TT Bank (omaisuudenhoitoyhtiö)

NTT1

TT:stä NTT:hen siirretty rahoitusvaje

TT Bankista New T Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus (1. osa)

Kreikan rahoitusvakausrahasto

29.1.2013

2 730,8

TT Bankista New T Bankiin siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa)

Kreikan rahoitusvakausrahasto

14.6.2013

1 001,7

NTT1:n kokonaismäärä

3 732,6

NTT2

Peruspääomasijoitus

New TT Bankin peruspääoma

Kreikan rahoitusvakausrahasto

29.1.2013

500

2.3.4.2.1   T Bankille myönnetty tukitoimenpide

Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta T Bankille myönnetty 677 miljoonan euron tuki (toimenpide T)

| (97) | Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta ja Kreikan rahoitusvakausrahastosta rahoitettiin T Bankin toimintojen siirtämisestä TT Bankiin aiheutunut rajoitusvaje, joka vastasi T Bankista TT Bankiin siirrettyjen omaisuuserien käyvän arvon sekä siirrettyjen vastuiden käyvän arvon erotusta. Kreikan keskuspankin 17 päivänä joulukuuta 2011 tekemän päätöksen mukaisesti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettiin 450 miljoonaa euroa (62), mikä vastasi noin kahta kolmasosaa arvioidusta rahoitusvajeesta. Kun rahoitusvajetta koskevissa laskelmissa oli päädytty noin 677 miljoonaan euroon, Kreikan rahoitusvakausrahasto (63) maksoi Kreikan keskuspankin 9 päivänä huhtikuuta 2012 tekemän päätöksen (64) mukaisesti New TT Bankille 227 miljoonaa euroa 14 päivänä helmikuuta (65) 2013. |
| --- | --- |

(97)

Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta ja Kreikan rahoitusvakausrahastosta rahoitettiin T Bankin toimintojen siirtämisestä TT Bankiin aiheutunut rajoitusvaje, joka vastasi T Bankista TT Bankiin siirrettyjen omaisuuserien käyvän arvon sekä siirrettyjen vastuiden käyvän arvon erotusta. Kreikan keskuspankin 17 päivänä joulukuuta 2011 tekemän päätöksen mukaisesti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettiin 450 miljoonaa euroa (62), mikä vastasi noin kahta kolmasosaa arvioidusta rahoitusvajeesta. Kun rahoitusvajetta koskevissa laskelmissa oli päädytty noin 677 miljoonaan euroon, Kreikan rahoitusvakausrahasto (63) maksoi Kreikan keskuspankin 9 päivänä huhtikuuta 2012 tekemän päätöksen (64) mukaisesti New TT Bankille 227 miljoonaa euroa 14 päivänä helmikuuta (65) 2013.

2.3.4.2.2   TT Bankille myönnetty tukitoimenpide

TT Bankin saama valtion pääomasijoitus (toimenpide TT)

| (98) | Toukokuussa 2009 TT Bank sai Kreikalta 224,96 miljoonan euron suuruisen pääomasijoituksen, joka vastasi noin 2,9 prosenttia sen tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. TT Bank sai pääomasijoituksen pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Pääomasijoitus toteutettiin etuoikeutettujen osakkeiden muodossa. |
| --- | --- |

(98)

Toukokuussa 2009 TT Bank sai Kreikalta 224,96 miljoonan euron suuruisen pääomasijoituksen, joka vastasi noin 2,9 prosenttia sen tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. TT Bank sai pääomasijoituksen pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Pääomasijoitus toteutettiin etuoikeutettujen osakkeiden muodossa.

2.3.4.2.3   New TT Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet

i)   New TT Bankin 3 732,6 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen (toimenpide NTT1)

| (99) | Kreikan rahoitusvakausrahasto rahoitti New TT Bankin rajoitusvajeen, joka vastasi TT Bankista New TT Bankiin siirrettyjen omaisuuserien arvon sekä siirrettyjen vastuiden nimellisarvon erotusta. Kreikan keskuspankin 18 päivänä tammikuuta 2013 tekemän päätöksen mukaisesti 29 päivänä tammikuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 2 730,8 miljoonaa euroa (66), mikä vastasi noin kahta kolmasosaa arvioidusta rahoitusvajeesta. Kun Kreikan keskuspankki oli päätynyt rahoitusvajetta koskevissa laskelmissaan 3 732,6 miljoonaan euroon (67), Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi Kreikan keskuspankin 21 päivänä toukokuuta 2013 antaman päätöksen mukaisesti 14 päivänä kesäkuuta 2013 jäljelle jääneen 1 001,7 miljoonan euron määrän New TT Bankille. |
| --- | --- |

(99)

Kreikan rahoitusvakausrahasto rahoitti New TT Bankin rajoitusvajeen, joka vastasi TT Bankista New TT Bankiin siirrettyjen omaisuuserien arvon sekä siirrettyjen vastuiden nimellisarvon erotusta. Kreikan keskuspankin 18 päivänä tammikuuta 2013 tekemän päätöksen mukaisesti 29 päivänä tammikuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 2 730,8 miljoonaa euroa (66), mikä vastasi noin kahta kolmasosaa arvioidusta rahoitusvajeesta. Kun Kreikan keskuspankki oli päätynyt rahoitusvajetta koskevissa laskelmissaan 3 732,6 miljoonaan euroon (67), Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi Kreikan keskuspankin 21 päivänä toukokuuta 2013 antaman päätöksen mukaisesti 14 päivänä kesäkuuta 2013 jäljelle jääneen 1 001,7 miljoonan euron määrän New TT Bankille.

ii)   Kreikan rahoitusvakausrahaston New TT Bankiin tekemät pääomasijoitukset (toimenpide NTT2)

| (100) | Kreikan rahoitusvakausrahasto oli New TT Bankin ainoa osakkeenomistaja ja myönsi sille valtiontukea peruspääoman muodossa (kantaosakkeet) 500 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(100)

Kreikan rahoitusvakausrahasto oli New TT Bankin ainoa osakkeenomistaja ja myönsi sille valtiontukea peruspääoman muodossa (kantaosakkeet) 500 miljoonaa euroa.

2.4   RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA JA UUSI LIIKETOIMINTAMALLI

| (101) | Kreikka toimitti 16 päivänä huhtikuuta 2014 pankin rakenneuudistussuunnitelman, jossa selitetään, miten pankki Nea Proton Bankin ja New TT Bankin ostojen seurauksena syntyneenä yhteisökokonaisuutena aikoo palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. |
| --- | --- |

(101)

Kreikka toimitti 16 päivänä huhtikuuta 2014 pankin rakenneuudistussuunnitelman, jossa selitetään, miten pankki Nea Proton Bankin ja New TT Bankin ostojen seurauksena syntyneenä yhteisökokonaisuutena aikoo palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa.

2.4.1   Kotimaan toiminnot

| (102) | Rakenneuudistussuunnitelmansa avulla pankki aikoo keskittyä ydinpankkitoimintaansa Kreikassa. Kun sen ulkomaan toiminnot muodostivat noin 26 prosenttia lainoista vuonna 2010 (68), tämä osuus oli jo vuoden 2012 lopussa laskenut 20 prosenttiin ja pienenee edelleen [...] prosenttiin vuoden 2018 loppuun mennessä (69). |
| --- | --- |

(102)

Rakenneuudistussuunnitelmansa avulla pankki aikoo keskittyä ydinpankkitoimintaansa Kreikassa. Kun sen ulkomaan toiminnot muodostivat noin 26 prosenttia lainoista vuonna 2010 (68), tämä osuus oli jo vuoden 2012 lopussa laskenut 20 prosenttiin ja pienenee edelleen [...] prosenttiin vuoden 2018 loppuun mennessä (69).

| (103) | Pankin keskeisenä prioriteettina on tehdä sen Kreikassa harjoittamasta pankkitoiminnasta jälleen kannattavaa ja elinkelpoista rakenneuudistusvaiheen loppuun mennessä (viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018). Tätä varten rakenneuudistussuunnitelma sisältää joukon toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan pankin toiminnan tehokkuutta ja sen nettokorkomarginaalia, sekä toimenpiteitä, joilla parannetaan sen pääomatilannetta ja taseen rakennetta. |
| --- | --- |

(103)

Pankin keskeisenä prioriteettina on tehdä sen Kreikassa harjoittamasta pankkitoiminnasta jälleen kannattavaa ja elinkelpoista rakenneuudistusvaiheen loppuun mennessä (viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018). Tätä varten rakenneuudistussuunnitelma sisältää joukon toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan pankin toiminnan tehokkuutta ja sen nettokorkomarginaalia, sekä toimenpiteitä, joilla parannetaan sen pääomatilannetta ja taseen rakennetta.

| (104) | Toiminnan tehokkuuden osalta pankki oli jo aloittanut laajan rationalisointiohjelman selvästi ennen New TT Bankin ja Nea Proton Bankin ostoja. Vuodesta 2010 lähtien pankki on vähentänyt fyysistä läsnäoloaan Kreikassa. Itsenäisenä yksikkönä (kun New TT Bankin ja Nea Proton Bankin ostoja ei lueta mukaan) se on vähentänyt konttoriensa määrää 564:stä [...]:ään kesäkuusta 2008 vuoteen 2014 ja myös kreikkalaista työvoimaansa (joka oli 10 142 työntekijää vuonna 2008 ja 9 037 työntekijää vuonna 2012) (70). |
| --- | --- |

(104)

Toiminnan tehokkuuden osalta pankki oli jo aloittanut laajan rationalisointiohjelman selvästi ennen New TT Bankin ja Nea Proton Bankin ostoja. Vuodesta 2010 lähtien pankki on vähentänyt fyysistä läsnäoloaan Kreikassa. Itsenäisenä yksikkönä (kun New TT Bankin ja Nea Proton Bankin ostoja ei lueta mukaan) se on vähentänyt konttoriensa määrää 564:stä [...]:ään kesäkuusta 2008 vuoteen 2014 ja myös kreikkalaista työvoimaansa (joka oli 10 142 työntekijää vuonna 2008 ja 9 037 työntekijää vuonna 2012) (70).

| (105) | Rakenneuudistussuunnitelman loppuun saattamiseen mennessä pankki suunnittelee vähentävänsä edelleen konttorien määrää alustavasti 645 konttorista 31 päivänä joulukuuta 2012 [...] konttoriin 31 päivänä joulukuuta 2018 sekä työntekijöiden määrää 12 430 työntekijästä [...] työntekijään. Nämä tiedot ovat pro forma -tietoja, joissa on otettu huomioon Nea Proton Bank ja New TT Bank (71). |
| --- | --- |

(105)

Rakenneuudistussuunnitelman loppuun saattamiseen mennessä pankki suunnittelee vähentävänsä edelleen konttorien määrää alustavasti 645 konttorista 31 päivänä joulukuuta 2012 [...] konttoriin 31 päivänä joulukuuta 2018 sekä työntekijöiden määrää 12 430 työntekijästä [...] työntekijään. Nämä tiedot ovat pro forma -tietoja, joissa on otettu huomioon Nea Proton Bank ja New TT Bank (71).

| (106) | Konttorien ja henkilöstön osalta parannettu tehokkuus auttaa pienentämään kaiken Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan kokonaiskustannuksia [...] prosenttia 913 miljoonasta eurosta vuodessa vuonna 2013 (72) [...] miljoonaan euroon vuonna 2018 (73). Tämän tuloksena pankin Kreikassa harjoittaman pankkitoiminnan odotettavissa oleva kustannus-tuottosuhde laskee alle [...] prosentin rakenneuudistuskauden lopussa, kun se vuonna 2012 oli 60 prosenttia. |
| --- | --- |

(106)

Konttorien ja henkilöstön osalta parannettu tehokkuus auttaa pienentämään kaiken Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan kokonaiskustannuksia [...] prosenttia 913 miljoonasta eurosta vuodessa vuonna 2013 (72) [...] miljoonaan euroon vuonna 2018 (73). Tämän tuloksena pankin Kreikassa harjoittaman pankkitoiminnan odotettavissa oleva kustannus-tuottosuhde laskee alle [...] prosentin rakenneuudistuskauden lopussa, kun se vuonna 2012 oli 60 prosenttia.

| (107) | Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan myös, miten pankki aikoo parantaa rahoituskustannuksiaan, mikä on avaintekijä elinkelpoisuuden palauttamisessa. Pankki odottaa kykenevänsä maksamaan alempia korkoja talletuksilleen vakaamman toimintaympäristön ja etenkin Kreikan talouden ennustetun vakautuksen ja elpymisen ansiosta. Kreikan talouden odotetaan kasvavan jälleen vuodesta 2014 lähtien. Talletusten tuottoerojen (määräaikaistalletusten, avistatalletusten ja talletuskorkojen keskiarvo) odotetaan pienenevän Kreikassa 223 korkopisteestä [...] korkopisteeseen vuosina 2012–2018 (74). Tämä tuottoerojen kaventuminen on tarkoitus saavuttaa pääasiassa maksamalla paljon alempia korkoja määräaikaistalletuksista. Vastaavasti pankin turvautuminen maksuvalmiusapuun ja laajempaan eurojärjestelmän rahoitukseen vähenee 42,9 prosentista sen konsernitason kokonaisvaroista vuonna 2012 [...] prosenttiin vuonna 2018 (75). |
| --- | --- |

(107)

Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan myös, miten pankki aikoo parantaa rahoituskustannuksiaan, mikä on avaintekijä elinkelpoisuuden palauttamisessa. Pankki odottaa kykenevänsä maksamaan alempia korkoja talletuksilleen vakaamman toimintaympäristön ja etenkin Kreikan talouden ennustetun vakautuksen ja elpymisen ansiosta. Kreikan talouden odotetaan kasvavan jälleen vuodesta 2014 lähtien. Talletusten tuottoerojen (määräaikaistalletusten, avistatalletusten ja talletuskorkojen keskiarvo) odotetaan pienenevän Kreikassa 223 korkopisteestä [...] korkopisteeseen vuosina 2012–2018 (74). Tämä tuottoerojen kaventuminen on tarkoitus saavuttaa pääasiassa maksamalla paljon alempia korkoja määräaikaistalletuksista. Vastaavasti pankin turvautuminen maksuvalmiusapuun ja laajempaan eurojärjestelmän rahoitukseen vähenee 42,9 prosentista sen konsernitason kokonaisvaroista vuonna 2012 [...] prosenttiin vuonna 2018 (75).

| (108) | Rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan myös, että pankki vahvistaa tasettaan. Sen lainojen nettosuhde talletuksiin Kreikassa pienenee [...] prosenttiin vuonna 2018 (160 prosentista vuonna 2012 ja 115 prosentista vuonna 2013) (76), ja sen vakavaraisuus paranee niin, että sen rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus on konsernitasolla [...] prosenttia vuonna 2018 (77) (ensimmäistä väliaikaisrahoitusta edeltävän oman pääoman negatiivisen arvon sijasta). |
| --- | --- |

(108)

Rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan myös, että pankki vahvistaa tasettaan. Sen lainojen nettosuhde talletuksiin Kreikassa pienenee [...] prosenttiin vuonna 2018 (160 prosentista vuonna 2012 ja 115 prosentista vuonna 2013) (76), ja sen vakavaraisuus paranee niin, että sen rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus on konsernitasolla [...] prosenttia vuonna 2018 (77) (ensimmäistä väliaikaisrahoitusta edeltävän oman pääoman negatiivisen arvon sijasta).

| (109) | Toinen pankin strateginen prioriteetti on järjestämättömien lainojen hallinta. Sekä lainojen myöntämisen että järjestämättä olevien lainojen uudelleenjärjestelyn suhteen parannettujen luottoprosessien lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa keskitytään arvoltaan alentuneiden vastuiden käsittelyyn perustamalla uusi korjaava yksikkö. Yksikön tehtävänä on järjestellä uudelleen arvoltaan alentuneet vastuut. Se hyödyntää 30–50:n korjaavista toimista vastaavan johtajan asiantuntemusta (78). Järjestämättömien lainojen osuus nousee konsernitasolla [...] prosenttiin vuonna 2015 ([...] prosenttia Kreikan kotimaanmarkkinoiden osalta vuonna 2015 (79)) ja alkaa sitten laskea niin, että rakenneuudistuskauden lopussa sen odotetaan olevan [...] prosenttia (80) (30 prosenttia Kreikassa ennen velkojen mitätöimisiä). Pankin lainojen arvonalennukset Kreikassa vähenevät 1 652 miljoonasta eurosta vuonna 2013 [...] miljoonaan euroon vuonna 2018 (81) Kreikan talouden elpymisen ansiosta. |
| --- | --- |

(109)

Toinen pankin strateginen prioriteetti on järjestämättömien lainojen hallinta. Sekä lainojen myöntämisen että järjestämättä olevien lainojen uudelleenjärjestelyn suhteen parannettujen luottoprosessien lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa keskitytään arvoltaan alentuneiden vastuiden käsittelyyn perustamalla uusi korjaava yksikkö. Yksikön tehtävänä on järjestellä uudelleen arvoltaan alentuneet vastuut. Se hyödyntää 30–50:n korjaavista toimista vastaavan johtajan asiantuntemusta (78). Järjestämättömien lainojen osuus nousee konsernitasolla [...] prosenttiin vuonna 2015 ([...] prosenttia Kreikan kotimaanmarkkinoiden osalta vuonna 2015 (79)) ja alkaa sitten laskea niin, että rakenneuudistuskauden lopussa sen odotetaan olevan [...] prosenttia (80) (30 prosenttia Kreikassa ennen velkojen mitätöimisiä). Pankin lainojen arvonalennukset Kreikassa vähenevät 1 652 miljoonasta eurosta vuonna 2013 [...] miljoonaan euroon vuonna 2018 (81) Kreikan talouden elpymisen ansiosta.

| (110) | Toiminnan tehokkuuden parantumisen sekä nettokorkomarginaalin ja riskikustannusten pienenemisen ansiosta pankki voi olla kannattava Kreikassa vuodesta 2015 lähtien. Pankki ennakoi, että konsernitasolla sen tappiot ovat [...] miljoonaa euroa vuonna 2014 ja [...] miljoonaa euroa vuonna 2015, kun taas sen voitot ovat [...] miljoonaa euroa vuonna 2016, [...] miljoonaa euroa vuonna 2017 ja [...] miljoonaa euroa vuonna 2018 (82). Sen pääoman tuotto konsernitasolla on [...] prosenttia vuonna 2018 (83). Tuottavuuden kasvu perustuu lähinnä Kreikan markkinoihin (pääoman tuotto on [...] prosenttia rakenneuudistuskauden lopussa), kun taas [...] ja [...] tuotot ovat ilmoitettujen tietojen mukaan pienemmät ([...] ja [...] prosenttia). |
| --- | --- |

(110)

Toiminnan tehokkuuden parantumisen sekä nettokorkomarginaalin ja riskikustannusten pienenemisen ansiosta pankki voi olla kannattava Kreikassa vuodesta 2015 lähtien. Pankki ennakoi, että konsernitasolla sen tappiot ovat [...] miljoonaa euroa vuonna 2014 ja [...] miljoonaa euroa vuonna 2015, kun taas sen voitot ovat [...] miljoonaa euroa vuonna 2016, [...] miljoonaa euroa vuonna 2017 ja [...] miljoonaa euroa vuonna 2018 (82). Sen pääoman tuotto konsernitasolla on [...] prosenttia vuonna 2018 (83). Tuottavuuden kasvu perustuu lähinnä Kreikan markkinoihin (pääoman tuotto on [...] prosenttia rakenneuudistuskauden lopussa), kun taas [...] ja [...] tuotot ovat ilmoitettujen tietojen mukaan pienemmät ([...] ja [...] prosenttia).

2.4.2   Kansainvälinen pankkitoiminta

| (111) | Pankki on jo alkanut purkaa ja järjestellä uudelleen kansainvälistä verkostoaan. Se on jo myynyt tytäryhtiöt Turkissa (Eurobank Tefken) ja Puolassa (EFG Poland). Jäljellä olevan kansainvälisen verkoston kaupallinen vaje, eli tytäryhtiöiden maksamattomien talletusten ja maksamattomien lainojen välinen erotus, joka oli 1,7 miljardia euroa vuonna 2010, on pienentynyt 0,8 miljardiin euroon samalla kun toimintakustannukset vähenivät 9 prosenttia vuosina 2010–2012 (84). |
| --- | --- |

(111)

Pankki on jo alkanut purkaa ja järjestellä uudelleen kansainvälistä verkostoaan. Se on jo myynyt tytäryhtiöt Turkissa (Eurobank Tefken) ja Puolassa (EFG Poland). Jäljellä olevan kansainvälisen verkoston kaupallinen vaje, eli tytäryhtiöiden maksamattomien talletusten ja maksamattomien lainojen välinen erotus, joka oli 1,7 miljardia euroa vuonna 2010, on pienentynyt 0,8 miljardiin euroon samalla kun toimintakustannukset vähenivät 9 prosenttia vuosina 2010–2012 (84).

| (112) | Pankki aikoo jatkaa kansainvälisen verkostonsa uudelleenjärjestämistä ja purkamista. Pankki on etenkin sitoutunut pienentämään kansainvälisten omaisuuserien salkkuaan 8,77 miljardiin euroon 30 päivään kesäkuuta 2017 mennessä. Pankki on myös sitoutunut pienentämään tätä salkkua edelleen 3,5 miljardiin euroon, jos Kreikan rahoitusvakausrahaston tarvitsee sijoittaa yli miljardi euroa tulevaan pääomankorotukseen. |
| --- | --- |

(112)

Pankki aikoo jatkaa kansainvälisen verkostonsa uudelleenjärjestämistä ja purkamista. Pankki on etenkin sitoutunut pienentämään kansainvälisten omaisuuserien salkkuaan 8,77 miljardiin euroon 30 päivään kesäkuuta 2017 mennessä. Pankki on myös sitoutunut pienentämään tätä salkkua edelleen 3,5 miljardiin euroon, jos Kreikan rahoitusvakausrahaston tarvitsee sijoittaa yli miljardi euroa tulevaan pääomankorotukseen.

| (113) | Yksi pankin rakenneuudistussuunnitelmassa tutkima vaihtoehto tavoitteen saavuttamiseksi on myydä sen toiminnot [...]:ssa (85). |
| --- | --- |

(113)

Yksi pankin rakenneuudistussuunnitelmassa tutkima vaihtoehto tavoitteen saavuttamiseksi on myydä sen toiminnot [...]:ssa (85).

| (114) | Nämä myynnit muodostivat [...] prosenttia pankin ulkomaisesta omaisuudesta 31 päivänä joulukuuta 2012. Näin ollen ulkomaisten omaisuuserien arvo olisi [...] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2018, kun kansainvälinen verkosto on keskittynyt [...]:aan ja [...]:aan. |
| --- | --- |

(114)

Nämä myynnit muodostivat [...] prosenttia pankin ulkomaisesta omaisuudesta 31 päivänä joulukuuta 2012. Näin ollen ulkomaisten omaisuuserien arvo olisi [...] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2018, kun kansainvälinen verkosto on keskittynyt [...]:aan ja [...]:aan.

| (115) | Rakenneuudistussuunnitelmassa korostetaan tarvetta vähentää ulkomaisten tytäryhtiöiden tukeutumista kreikkalaiseen emoyhtiöönsä rahoitustarpeiden osalta ja turvata edelleen pankin pääomatilanne. |
| --- | --- |

(115)

Rakenneuudistussuunnitelmassa korostetaan tarvetta vähentää ulkomaisten tytäryhtiöiden tukeutumista kreikkalaiseen emoyhtiöönsä rahoitustarpeiden osalta ja turvata edelleen pankin pääomatilanne.

| (116) | Tätä varten pankki aikoo toteuttaa merkittävän kustannusten karsintaohjelman kansainvälisessä verkostossaan [...]. Esimerkiksi [...]:ssa suljetaan [...] konttoria ja työvoimaa vähennetään [...] työntekijällä 31 päivästä joulukuuta 2012 [...]:ssa sijaitsevan tytäryhtiön myyntiin asti (86). |
| --- | --- |

(116)

Tätä varten pankki aikoo toteuttaa merkittävän kustannusten karsintaohjelman kansainvälisessä verkostossaan [...]. Esimerkiksi [...]:ssa suljetaan [...] konttoria ja työvoimaa vähennetään [...] työntekijällä 31 päivästä joulukuuta 2012 [...]:ssa sijaitsevan tytäryhtiön myyntiin asti (86).

| (117) | Pankki aikoo vähentää ulkomaisille tytäryhtiöille antamaansa kokonaisrahoitusta 2 miljardista eurosta [...] euroon vuosina 2012–2018 (87), samalla kun pääoman tuotto on [...] prosenttia ja [...] prosenttia vuosina [...] ja [...]. |
| --- | --- |

(117)

Pankki aikoo vähentää ulkomaisille tytäryhtiöille antamaansa kokonaisrahoitusta 2 miljardista eurosta [...] euroon vuosina 2012–2018 (87), samalla kun pääoman tuotto on [...] prosenttia ja [...] prosenttia vuosina [...] ja [...].

2.4.3   Muut kuin pankkitoiminnot: vakuutusliiketoiminnan ja kiinteistötoimintojen myynti

| (118) | Pankki on vähentänyt omistustaan kiinteistöalan tytäryhtiössään Eurobank Propertiesissa alle 35 prosenttiin pääomakorotuksen avulla, ja tällä on ollut myönteinen vaikutus pankin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuteen (88). Pankki luopuu tästä tytäryhtiöstä kokonaan 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä. |
| --- | --- |

(118)

Pankki on vähentänyt omistustaan kiinteistöalan tytäryhtiössään Eurobank Propertiesissa alle 35 prosenttiin pääomakorotuksen avulla, ja tällä on ollut myönteinen vaikutus pankin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuteen (88). Pankki luopuu tästä tytäryhtiöstä kokonaan 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

| (119) | Pankki suunnittelee myös myyvänsä vakuutusalan tytäryhtiönsä [...] mennessä. |
| --- | --- |

(119)

Pankki suunnittelee myös myyvänsä vakuutusalan tytäryhtiönsä [...] mennessä.

2.4.4   Yksityisen pääoman hankinta ja nykyisten osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien panos

| (120) | Pankki onnistui hankkimaan pääomaa markkinoilta ja vähensi siten tarvitsemaansa valtiontukea. |
| --- | --- |

(120)

Pankki onnistui hankkimaan pääomaa markkinoilta ja vähensi siten tarvitsemaansa valtiontukea.

| (121) | Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen heikensi huomattavasti osakkeenomistajien osakkeiden arvoa, sillä Kreikan rahoitusvakausrahasto sai 98,56 prosenttia pankin osakkeista, mikä jätti aiemmille osakkeenomistajille vain 1,44 prosentin osuuden. Näin ollen Kreikan rahoitusvakausrahasto otti pankin täysin hallintaansa kesäkuussa 2013. Osinkoa ei ole maksettu käteissuorituksina vuoden 2008 jälkeen. |
| --- | --- |

(121)

Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen heikensi huomattavasti osakkeenomistajien osakkeiden arvoa, sillä Kreikan rahoitusvakausrahasto sai 98,56 prosenttia pankin osakkeista, mikä jätti aiemmille osakkeenomistajille vain 1,44 prosentin osuuden. Näin ollen Kreikan rahoitusvakausrahasto otti pankin täysin hallintaansa kesäkuussa 2013. Osinkoa ei ole maksettu käteissuorituksina vuoden 2008 jälkeen.

| (122) | Helmikuussa 2012 pankki tarjoutui ostamaan hybridi-instrumentit takaisin yksityisiltä sijoittajilta hinnalla, joka oli 40–50 prosenttia niiden nimellisarvosta. Takaisinostohinta määritettiin instrumenttien markkina-arvon perusteella, ja se sisälsi enintään kymmenen prosenttiyksikön preemion, joka lisättiin sijoittajien kannustamiseksi osallistumaan takaisinostoon. Tarjous hyväksyttiin hintaan, joka oli lähes 50 prosenttia instrumenttien kokonaisnimellisarvosta, mikä transaktion kustannukset huomioon ottaen tuotti pankille 248 miljoonan euron voiton (89). |
| --- | --- |

(122)

Helmikuussa 2012 pankki tarjoutui ostamaan hybridi-instrumentit takaisin yksityisiltä sijoittajilta hinnalla, joka oli 40–50 prosenttia niiden nimellisarvosta. Takaisinostohinta määritettiin instrumenttien markkina-arvon perusteella, ja se sisälsi enintään kymmenen prosenttiyksikön preemion, joka lisättiin sijoittajien kannustamiseksi osallistumaan takaisinostoon. Tarjous hyväksyttiin hintaan, joka oli lähes 50 prosenttia instrumenttien kokonaisnimellisarvosta, mikä transaktion kustannukset huomioon ottaen tuotti pankille 248 miljoonan euron voiton (89).

| (123) | Toukokuussa 2013 pankki ilmoitti toisesta velkojen hallintatoimesta. Pankki tarjosi velkojille mahdollisuuden vaihtaa Lower Tier 1- ja Lower Tier 2 -arvopaperinsa, joiden määrä oli 662 miljoonaa euroa, kantaosakkeiksi nimellisarvolla. Vaihtohinta asetettiin siten, että se vastasi Kreikan rahoitusvakausrahaston kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä maksamaa merkintähintaa (90). Tarjouksen hyväksymisaste oli 48 prosenttia. Koska Lower Tier 1- ja Lower Tier 2 -joukkovelkakirjojen haltijat vaihtoivat arvopaperinsa huonommassa etuoikeusasemassa oleviin instrumentteihin ilman käteisvastiketta, hankitun pääoman määrä oli 317 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(123)

Toukokuussa 2013 pankki ilmoitti toisesta velkojen hallintatoimesta. Pankki tarjosi velkojille mahdollisuuden vaihtaa Lower Tier 1- ja Lower Tier 2 -arvopaperinsa, joiden määrä oli 662 miljoonaa euroa, kantaosakkeiksi nimellisarvolla. Vaihtohinta asetettiin siten, että se vastasi Kreikan rahoitusvakausrahaston kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä maksamaa merkintähintaa (90). Tarjouksen hyväksymisaste oli 48 prosenttia. Koska Lower Tier 1- ja Lower Tier 2 -joukkovelkakirjojen haltijat vaihtoivat arvopaperinsa huonommassa etuoikeusasemassa oleviin instrumentteihin ilman käteisvastiketta, hankitun pääoman määrä oli 317 miljoonaa euroa.

| (124) | Huonommassa etuoikeusasemassa oleva velan ja hybridivelan varanto väheni näiden kahden takaisinoston tuloksena 31 päivän joulukuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana 1 045 miljoonasta 283 miljoonaan euroon (91). |
| --- | --- |

(124)

Huonommassa etuoikeusasemassa oleva velan ja hybridivelan varanto väheni näiden kahden takaisinoston tuloksena 31 päivän joulukuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana 1 045 miljoonasta 283 miljoonaan euroon (91).

2.5   KREIKAN VIRANOMAISTEN SITOUMUKSET

| (125) | Kreikka antoi sitoumuksen siitä, että pankki ja sen sidosyritykset toteuttavat 16 päivänä huhtikuuta 2014 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman, sekä muita rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista koskevia sitoumuksia, jäljempänä ’sitoumukset’. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto sitoumuksista, jotka luetellaan liitteessä. |
| --- | --- |

(125)

Kreikka antoi sitoumuksen siitä, että pankki ja sen sidosyritykset toteuttavat 16 päivänä huhtikuuta 2014 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman, sekä muita rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista koskevia sitoumuksia, jäljempänä ’sitoumukset’. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto sitoumuksista, jotka luetellaan liitteessä.

| (126) | Ensinnäkin Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki järjestää uudelleen kaupalliset toimintonsa Kreikassa, ja asettanut konttoreille ja työntekijöille samoin kuin kokonaiskustannuksille enimmäismäärät, jotka on saavutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (92). |
| --- | --- |

(126)

Ensinnäkin Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki järjestää uudelleen kaupalliset toimintonsa Kreikassa, ja asettanut konttoreille ja työntekijöille samoin kuin kokonaiskustannuksille enimmäismäärät, jotka on saavutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (92).

| (127) | Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki vähentää Kreikassa tehtyjen talletusten kustannuksia ja noudattaa nettolainojen ja talletusten suhteelle määrättyä enimmäisarvoa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (93). |
| --- | --- |

(127)

Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki vähentää Kreikassa tehtyjen talletusten kustannuksia ja noudattaa nettolainojen ja talletusten suhteelle määrättyä enimmäisarvoa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (93).

| (128) | Pankin ulkomaisten tytäryhtiöiden osalta Kreikka on antanut sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei myönnä niille lisää pääomatukea, elleivät ennakolta määritetyt ehdot täyty. Kreikka on myös sitoutunut siihen, että pankki luopuu huomattavissa määrin kansainvälisistä omaisuuseristään viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 (94). |
| --- | --- |

(128)

Pankin ulkomaisten tytäryhtiöiden osalta Kreikka on antanut sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei myönnä niille lisää pääomatukea, elleivät ennakolta määritetyt ehdot täyty. Kreikka on myös sitoutunut siihen, että pankki luopuu huomattavissa määrin kansainvälisistä omaisuuseristään viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 (94).

| (129) | Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki myy vakuutustoimintonsa, kiinteistöalan tytäryhtiönsä sekä joukon arvopapereita ja pienentää pääomasijoitussalkkuaan. Lisäksi pankki ei – tietyin rajoitetuin poikkeuksin – osta sijoituskelvottomia arvopapereita (95). |
| --- | --- |

(129)

Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki myy vakuutustoimintonsa, kiinteistöalan tytäryhtiönsä sekä joukon arvopapereita ja pienentää pääomasijoitussalkkuaan. Lisäksi pankki ei – tietyin rajoitetuin poikkeuksin – osta sijoituskelvottomia arvopapereita (95).

| (130) | Kreikka antoi joukon pankin yrityshallintoa koskevia sitoumuksia. Se sitoutui rajoittamaan pankin työntekijöiden ja johtajien palkkioita, saamaan pankin noudattamaan hallinto- ja ohjausjärjestelmiä koskevaa Kreikan lainsäädäntöä sekä luomaan tehokkaan ja asianmukaisen organisaatiorakenteen (96). |
| --- | --- |

(130)

Kreikka antoi joukon pankin yrityshallintoa koskevia sitoumuksia. Se sitoutui rajoittamaan pankin työntekijöiden ja johtajien palkkioita, saamaan pankin noudattamaan hallinto- ja ohjausjärjestelmiä koskevaa Kreikan lainsäädäntöä sekä luomaan tehokkaan ja asianmukaisen organisaatiorakenteen (96).

| (131) | Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki parantaa luottopolitiikkaansa, jotta estetään kaikenlainen syrjintä missä tahansa luottoprosessin vaiheessa ja varmistetaan, että lainojen myöntämis- ja uudelleenjärjestelypäätöksillä pyritään maksimoimaan pankin kannattavuus. Kreikka on sitoutunut siihen, että pankki parantaa luottoriskin seurantaa sekä lainojen uudelleenjärjestelyä (97). |
| --- | --- |

(131)

Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki parantaa luottopolitiikkaansa, jotta estetään kaikenlainen syrjintä missä tahansa luottoprosessin vaiheessa ja varmistetaan, että lainojen myöntämis- ja uudelleenjärjestelypäätöksillä pyritään maksimoimaan pankin kannattavuus. Kreikka on sitoutunut siihen, että pankki parantaa luottoriskin seurantaa sekä lainojen uudelleenjärjestelyä (97).

| (132) | Useat sitoumukset koskevat pankin toimia pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien kanssa. Näillä sitoumuksilla pyritään varmistamaan, että pankki noudattaa varovaisia pankkikäytäntöjä myöntäessään lainoja työntekijöilleen, johtajilleen ja osakkeenomistajilleen sekä julkisille elimille, poliittisille puolueille tai media-alan yrityksille tai järjestäessään niitä uudelleen (98). |
| --- | --- |

(132)

Useat sitoumukset koskevat pankin toimia pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien kanssa. Näillä sitoumuksilla pyritään varmistamaan, että pankki noudattaa varovaisia pankkikäytäntöjä myöntäessään lainoja työntekijöilleen, johtajilleen ja osakkeenomistajilleen sekä julkisille elimille, poliittisille puolueille tai media-alan yrityksille tai järjestäessään niitä uudelleen (98).

| (133) | Lisäksi Kreikka on sitoutunut asettamaan pankille lisärajoituksia, kuten kuponkikorko- ja osingonjakokiellon, yritysostokiellon ja mainostamiskiellon (99). |
| --- | --- |

(133)

Lisäksi Kreikka on sitoutunut asettamaan pankille lisärajoituksia, kuten kuponkikorko- ja osingonjakokiellon, yritysostokiellon ja mainostamiskiellon (99).

| (134) | Toimitsijamies seuraa näitä sitoumuksia 31 päivään joulukuuta 2018 asti. |
| --- | --- |

(134)

Toimitsijamies seuraa näitä sitoumuksia 31 päivään joulukuuta 2018 asti.

| (135) | Koska Kreikan rahoitusvakausrahasto tekee varautumisjärjestelyn pankin nykyistä pääomankorotusta varten, Kreikka antoi pääomankorotuksen yhteydessä erillisen sitoumuksen siitä, että se panee täytäntöön Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 6 a artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä maaliskuuta 2014, säädetyt toimenpiteet. Tämän säännöksen tarkoituksena on jakaa tarvittaessa luottolaitoksen pääoma-alijäämän jäljelle jäävä määrä sen pääomainstrumenttien ja muiden huonommassa etuoikeusasemassa olevien vastuiden haltijoille, ennen kuin Kreikan rahoitusvakausrahasto tekee pääomasijoituksia. |
| --- | --- |

(135)

Koska Kreikan rahoitusvakausrahasto tekee varautumisjärjestelyn pankin nykyistä pääomankorotusta varten, Kreikka antoi pääomankorotuksen yhteydessä erillisen sitoumuksen siitä, että se panee täytäntöön Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 6 a artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä maaliskuuta 2014, säädetyt toimenpiteet. Tämän säännöksen tarkoituksena on jakaa tarvittaessa luottolaitoksen pääoma-alijäämän jäljelle jäävä määrä sen pääomainstrumenttien ja muiden huonommassa etuoikeusasemassa olevien vastuiden haltijoille, ennen kuin Kreikan rahoitusvakausrahasto tekee pääomasijoituksia.

3.   MUODOLLISTEN TUTKINTAMENETTELYJEN ALOITTAMISEN SYYT

3.1   SYYT ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (136) | Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttyivätkö vuoden 2008 pankkitiedonannon (100) vaatimukset Kreikan rahoitusvakausrahaston pankin hyväksi myöntämän ensimmäisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B1) asianmukaisuuden, tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden osalta. |
| --- | --- |

(136)

Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttyivätkö vuoden 2008 pankkitiedonannon (100) vaatimukset Kreikan rahoitusvakausrahaston pankin hyväksi myöntämän ensimmäisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B1) asianmukaisuuden, tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden osalta.

| (137) | Koska tuki annettiin pääomapohjan vahvistamisen ja maksuvalmiustuen jälkeen ja pelastamiskausi oli pitkä, komissio ilmaisi toimenpiteen asianmukaisuuden osalta epäilynsä sen suhteen, oliko pankki tehnyt kaiken voitavansa välttääkseen tuen tarvetta tulevaisuudessa (101). Lisäksi komissiolla ei ollut selvyyttä siitä, kenen määräysvallassa pankki olisi sen jälkeen, kun väliaikaisrahoitus on korvattu pysyvällä pääomarakenteen vahvistamisella (102), sillä pankki voisi joutua joko valtion tai yksityisten vähemmistöosakkaiden määräysvaltaan. Komissio totesi haluavansa molemmissa tapauksissa varmistaa, että pankin hallinnon ja erityisesti sen lainanantoprosessin laatu ei heikkene. |
| --- | --- |

(137)

Koska tuki annettiin pääomapohjan vahvistamisen ja maksuvalmiustuen jälkeen ja pelastamiskausi oli pitkä, komissio ilmaisi toimenpiteen asianmukaisuuden osalta epäilynsä sen suhteen, oliko pankki tehnyt kaiken voitavansa välttääkseen tuen tarvetta tulevaisuudessa (101). Lisäksi komissiolla ei ollut selvyyttä siitä, kenen määräysvallassa pankki olisi sen jälkeen, kun väliaikaisrahoitus on korvattu pysyvällä pääomarakenteen vahvistamisella (102), sillä pankki voisi joutua joko valtion tai yksityisten vähemmistöosakkaiden määräysvaltaan. Komissio totesi haluavansa molemmissa tapauksissa varmistaa, että pankin hallinnon ja erityisesti sen lainanantoprosessin laatu ei heikkene.

| (138) | Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta komissio kyseenalaisti Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 66 kappaleessa, oliko kaikki mahdolliset toimenpiteet toteutettu, jotta pankki ei tarvitsisi uudelleen tukea tulevaisuudessa. Koska väliaikaisrahoituksen kesto oli epäselvä, komissio ei myöskään voinut arvioida, oliko kyseinen rahoitus riittävä ja valtiontukisääntöjen korvaus- ja vastuunjakoperiaatteiden mukainen. Lisäksi ehdot, joilla ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin pysyväksi pääomarakenteen vahvistamiseksi, eivät olleet tiedossa silloin, kun Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätös hyväksyttiin, joten komissio ei voinut arvioida kyseisiä ehtoja. |
| --- | --- |

(138)

Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta komissio kyseenalaisti Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 66 kappaleessa, oliko kaikki mahdolliset toimenpiteet toteutettu, jotta pankki ei tarvitsisi uudelleen tukea tulevaisuudessa. Koska väliaikaisrahoituksen kesto oli epäselvä, komissio ei myöskään voinut arvioida, oliko kyseinen rahoitus riittävä ja valtiontukisääntöjen korvaus- ja vastuunjakoperiaatteiden mukainen. Lisäksi ehdot, joilla ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin pysyväksi pääomarakenteen vahvistamiseksi, eivät olleet tiedossa silloin, kun Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätös hyväksyttiin, joten komissio ei voinut arvioida kyseisiä ehtoja.

| (139) | Toimenpiteen oikeasuhteisuuden osalta komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, olivatko suojakeinot (mainostamiskielto, kuponkikorko- ja osingonjakokielto, osto-oikeuksien hyödyntämiskielto ja takaisinostokielto, jotka kuvataan Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 71 kappaleessa) riittäviä suhteessa ensimmäiseen väliaikaisrahoitukseen. Lisäksi Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 72 kappaleessa komissio totesi, että kilpailun vääristymät saattoivat johtua sellaisten sääntöjen puutteesta, jotka estivät Kreikan rahoitusvakausrahastoa koordinoimasta kaikkia Kreikan neljää suurinta pankkia (jotka olivat pankki, Alpha Bank, NBG ja Piraeus), sekä sellaisten riittävien suojakeinojen puutteesta, joilla olisi estetty niitä jakamasta kaupallisesti arkaluontoisia tietoja. Tästä syystä komissio ehdotti, että nimitettäisiin toimitsijamies, joka olisi fyysisesti läsnä pankissa. |
| --- | --- |

(139)

Toimenpiteen oikeasuhteisuuden osalta komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, olivatko suojakeinot (mainostamiskielto, kuponkikorko- ja osingonjakokielto, osto-oikeuksien hyödyntämiskielto ja takaisinostokielto, jotka kuvataan Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 71 kappaleessa) riittäviä suhteessa ensimmäiseen väliaikaisrahoitukseen. Lisäksi Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 72 kappaleessa komissio totesi, että kilpailun vääristymät saattoivat johtua sellaisten sääntöjen puutteesta, jotka estivät Kreikan rahoitusvakausrahastoa koordinoimasta kaikkia Kreikan neljää suurinta pankkia (jotka olivat pankki, Alpha Bank, NBG ja Piraeus), sekä sellaisten riittävien suojakeinojen puutteesta, joilla olisi estetty niitä jakamasta kaupallisesti arkaluontoisia tietoja. Tästä syystä komissio ehdotti, että nimitettäisiin toimitsijamies, joka olisi fyysisesti läsnä pankissa.

3.2   SYYT NEA PROTON BANKIA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (140) | Komissio aloitti 26 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttivätkö Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettu 1 122 miljoonan euron tuki (toimenpide NP1) sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 250 miljoonan euron pääomasijoitus ja Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemät yhteensä 300 miljoonan euron pääomasijoitukset (toimenpide NP2) Nea Proton Bankin hyväksi sisämarkkinoille soveltumisen yleiset edellytykset sekä vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon (103) ja rakenneuudistustiedonannon (104) vaatimukset (pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, vastuunjako ja tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään sekä kilpailun vääristymisen rajoittaminen). |
| --- | --- |

(140)

Komissio aloitti 26 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttivätkö Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettu 1 122 miljoonan euron tuki (toimenpide NP1) sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 250 miljoonan euron pääomasijoitus ja Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemät yhteensä 300 miljoonan euron pääomasijoitukset (toimenpide NP2) Nea Proton Bankin hyväksi sisämarkkinoille soveltumisen yleiset edellytykset sekä vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon (103) ja rakenneuudistustiedonannon (104) vaatimukset (pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, vastuunjako ja tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään sekä kilpailun vääristymisen rajoittaminen).

| (141) | Toimenpiteiden asianmukaisuuden osalta komissio totesi, että toimenpiteet olivat asianmukaisia pelastamistukena. |
| --- | --- |

(141)

Toimenpiteiden asianmukaisuuden osalta komissio totesi, että toimenpiteet olivat asianmukaisia pelastamistukena.

| (142) | Tarpeellisuuden osalta komissio huomautti, että Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmassa esitetty tuki oli tarpeellinen sekä määrän että muodon perusteella, kun taas Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoitukset olivat tarpeellisia vain muodon perusteella. Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoitusten määrän osalta komissio kuitenkin epäili Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 59 kappaleessa, pystyisikö Nea Proton Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa yksinään ja olisiko vain sitä koskeva rakenneuudistus halvin käytettävissä oleva vaihtoehto. Lisäksi Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 60 ja 61 kappaleessa komissio totesi, että Nea Proton Bankin kyvyttömyys korvata riittävästi Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittama pääomapohjan vahvistaminen herätti epäilyjä siitä, oliko se perustaltaan terve pankki, ja aiheutti tästä syystä perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen. |
| --- | --- |

(142)

Tarpeellisuuden osalta komissio huomautti, että Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmassa esitetty tuki oli tarpeellinen sekä määrän että muodon perusteella, kun taas Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoitukset olivat tarpeellisia vain muodon perusteella. Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoitusten määrän osalta komissio kuitenkin epäili Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 59 kappaleessa, pystyisikö Nea Proton Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa yksinään ja olisiko vain sitä koskeva rakenneuudistus halvin käytettävissä oleva vaihtoehto. Lisäksi Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 60 ja 61 kappaleessa komissio totesi, että Nea Proton Bankin kyvyttömyys korvata riittävästi Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittama pääomapohjan vahvistaminen herätti epäilyjä siitä, oliko se perustaltaan terve pankki, ja aiheutti tästä syystä perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen.

| (143) | Toimenpiteiden oikeasuhteisuuden osalta komissio totesi, että toimenpiteet olivat oikeasuhteisia pelastamistukena. |
| --- | --- |

(143)

Toimenpiteiden oikeasuhteisuuden osalta komissio totesi, että toimenpiteet olivat oikeasuhteisia pelastamistukena.

| (144) | Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta komissio epäili Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 65 kappaleessa, voidaanko pankista tehdä elinkelpoinen yksinään. |
| --- | --- |

(144)

Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta komissio epäili Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 65 kappaleessa, voidaanko pankista tehdä elinkelpoinen yksinään.

| (145) | Komissio suhtautui riittävän korvauksen puuttumisen vuoksi epäillen siihen, oliko ehdotettu rakenneuudistus riittävä suhteessa tarvittavan rakenneuudistuksen perusteellisuuteen. |
| --- | --- |

(145)

Komissio suhtautui riittävän korvauksen puuttumisen vuoksi epäillen siihen, oliko ehdotettu rakenneuudistus riittävä suhteessa tarvittavan rakenneuudistuksen perusteellisuuteen.

3.3   SYYT NEW TT BANKIA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (146) | Komissio aloitti 6 päivänä toukokuuta 2013 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttivätkö TT Bankista New TT Bankiin siirrettyjen toimintojen 4,1 miljardin euron rahoitusvajeen rahoittaminen (toimenpide NTT1), Kreikan rahoitusvakausrahaston 500 miljoonan euron pääomasijoitus New TT Bankiin (toimenpide NTT2), Kreikan pankkien tukiohjelmasta etuoikeutettujen osakkeiden muodossa TT Bankiin tehty 224,96 miljoonan euron pääomasijoitus (toimenpide TT) ja Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta annettu 0,68 miljardin euron tuki TT Bankille siirrettyjen T Bankin omaisuuserien hyväksi (toimenpide T) sisämarkkinoille soveltumisen yleiset edellytykset sekä vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon vaatimukset (pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, vastuunjako ja tuen määrän rajoittaminen välttämättömään vähimmäismäärään sekä kilpailun vääristymisen rajoittaminen). |
| --- | --- |

(146)

Komissio aloitti 6 päivänä toukokuuta 2013 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttivätkö TT Bankista New TT Bankiin siirrettyjen toimintojen 4,1 miljardin euron rahoitusvajeen rahoittaminen (toimenpide NTT1), Kreikan rahoitusvakausrahaston 500 miljoonan euron pääomasijoitus New TT Bankiin (toimenpide NTT2), Kreikan pankkien tukiohjelmasta etuoikeutettujen osakkeiden muodossa TT Bankiin tehty 224,96 miljoonan euron pääomasijoitus (toimenpide TT) ja Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta annettu 0,68 miljardin euron tuki TT Bankille siirrettyjen T Bankin omaisuuserien hyväksi (toimenpide T) sisämarkkinoille soveltumisen yleiset edellytykset sekä vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon vaatimukset (pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, vastuunjako ja tuen määrän rajoittaminen välttämättömään vähimmäismäärään sekä kilpailun vääristymisen rajoittaminen).

| (147) | Komissio katsoi, että sekä toimenpide NTT2 että toimenpide NTT1 olivat asianmukaisia ja tarpeellisia muotonsa perusteella pelastamistukena. Toimenpiteen NTT2 tarpeellisuudesta sen määrän perusteella komissio, joka epäili, oliko New TT Bank pitkällä aikavälillä itsenäisenä yksikkönä elinkelpoinen, katsoi, että erillinen rakenneuudistus ei ehkä ollut ainoa ja halvin käytettävissä oleva vaihtoehto (105). Molempien toimenpiteiden korvauksien osalta komissio totesi, että rahoitusvajeen kattaminen oli lopullinen kustannus, josta ei aiheutunut korvaavia tuloja tulevaisuudessa ja joka aiheutti perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen (106). |
| --- | --- |

(147)

Komissio katsoi, että sekä toimenpide NTT2 että toimenpide NTT1 olivat asianmukaisia ja tarpeellisia muotonsa perusteella pelastamistukena. Toimenpiteen NTT2 tarpeellisuudesta sen määrän perusteella komissio, joka epäili, oliko New TT Bank pitkällä aikavälillä itsenäisenä yksikkönä elinkelpoinen, katsoi, että erillinen rakenneuudistus ei ehkä ollut ainoa ja halvin käytettävissä oleva vaihtoehto (105). Molempien toimenpiteiden korvauksien osalta komissio totesi, että rahoitusvajeen kattaminen oli lopullinen kustannus, josta ei aiheutunut korvaavia tuloja tulevaisuudessa ja joka aiheutti perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen (106).

| (148) | Molempien toimenpiteiden oikeasuhteisuuden osalta komissio katsoi, että toimenpiteet NTT2 ja NTT1 olivat oikeasuhteisia pelastamistukena lyhyellä aikavälillä, mutta New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 79 kappaleessa se vaati nopeasti toteutettavia toimenpiteitä, joilla rajoitettaisiin kielteisiä heijastusvaikutuksia. |
| --- | --- |

(148)

Molempien toimenpiteiden oikeasuhteisuuden osalta komissio katsoi, että toimenpiteet NTT2 ja NTT1 olivat oikeasuhteisia pelastamistukena lyhyellä aikavälillä, mutta New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 79 kappaleessa se vaati nopeasti toteutettavia toimenpiteitä, joilla rajoitettaisiin kielteisiä heijastusvaikutuksia.

| (149) | Toimenpiteen T sisämarkkinoille soveltuvuuden osalta komissio oli jo väliaikaisesti hyväksynyt sen 16 päivänä toukokuuta 2012 pelastamistukena T Bankin kriisinratkaisusta antamassaan päätöksessä, jäljempänä ’T Bankia koskeva päätös’ (107), mutta se ei voinut antaa lopullista hyväksyntää T Bankin TT Bankiin siirrettyjen toimintojen tuelle. Komissio jatkoi New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä (108) toimenpiteen hyväksymistä pelastamistukena siihen asti, kunnes se tekisi lopullisen päätöksen TT Bankin rakenneuudistussuunnitelman päivitetystä versiosta. |
| --- | --- |

(149)

Toimenpiteen T sisämarkkinoille soveltuvuuden osalta komissio oli jo väliaikaisesti hyväksynyt sen 16 päivänä toukokuuta 2012 pelastamistukena T Bankin kriisinratkaisusta antamassaan päätöksessä, jäljempänä ’T Bankia koskeva päätös’ (107), mutta se ei voinut antaa lopullista hyväksyntää T Bankin TT Bankiin siirrettyjen toimintojen tuelle. Komissio jatkoi New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä (108) toimenpiteen hyväksymistä pelastamistukena siihen asti, kunnes se tekisi lopullisen päätöksen TT Bankin rakenneuudistussuunnitelman päivitetystä versiosta.

| (150) | Arvioidessaan näiden toimenpiteiden yhteensopivuutta rakenneuudistustiedonannon kanssa, komissio epäili, pystyisikö New TT Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa yksinään. Epäilyt perustuivat niiden toimenpiteiden vähäisyyteen, joita New TT Bankin ehdotettiin toteutettavan voiton tuottamiseksi tulevaisuudessa, vapaaehtoisen eläkejärjestelmän ajoitusta ja työntekijöiden keskuudessa saamaa hyväksymisastetta koskevaan epävarmuuteen, muiden henkilöstökustannuksia vähentävien toimenpiteiden puutteeseen, konttoriverkon rationalisointitoimenpiteiden puutteeseen T Bankin oston jälkeen sekä siitä johtuvaan mahdollisen synergian hyödyntämättä jättämiseen (109). |
| --- | --- |

(150)

Arvioidessaan näiden toimenpiteiden yhteensopivuutta rakenneuudistustiedonannon kanssa, komissio epäili, pystyisikö New TT Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa yksinään. Epäilyt perustuivat niiden toimenpiteiden vähäisyyteen, joita New TT Bankin ehdotettiin toteutettavan voiton tuottamiseksi tulevaisuudessa, vapaaehtoisen eläkejärjestelmän ajoitusta ja työntekijöiden keskuudessa saamaa hyväksymisastetta koskevaan epävarmuuteen, muiden henkilöstökustannuksia vähentävien toimenpiteiden puutteeseen, konttoriverkon rationalisointitoimenpiteiden puutteeseen T Bankin oston jälkeen sekä siitä johtuvaan mahdollisen synergian hyödyntämättä jättämiseen (109).

| (151) | New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 90 ja 91 kappaleessa komissio ilmaisi huolensa siitä, oliko silloisten talletusten korkomarginaalien kunnianhimoinen supistaminen ja uusien lainojen korkomarginaalien korottaminen mahdollista toteuttaa ilman, että New TT Bank menettäisi merkittävän määrän asiakkaita, ja antamatta riskiluottoja. Lisäksi komissio suhtautui epäillen siihen, pystyisikö New TT Bank kaksinkertaistamaan yritysluottosalkkunsa suunnitellusti ja, asiantuntemuksen puutteen huomioon ottaen, saavuttamaan suunnitellun nettokorkotulojen vahvan kasvuasteen. |
| --- | --- |

(151)

New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 90 ja 91 kappaleessa komissio ilmaisi huolensa siitä, oliko silloisten talletusten korkomarginaalien kunnianhimoinen supistaminen ja uusien lainojen korkomarginaalien korottaminen mahdollista toteuttaa ilman, että New TT Bank menettäisi merkittävän määrän asiakkaita, ja antamatta riskiluottoja. Lisäksi komissio suhtautui epäillen siihen, pystyisikö New TT Bank kaksinkertaistamaan yritysluottosalkkunsa suunnitellusti ja, asiantuntemuksen puutteen huomioon ottaen, saavuttamaan suunnitellun nettokorkotulojen vahvan kasvuasteen.

| (152) | Tästä syystä komissio katsoi New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 95 kappaleessa, että TT Bankin liittäminen suurempaan elinkelpoiseen rahoitusalan yritykseen lisäisi New TT Bankin elinkelpoisuusmahdollisuuksia, koska se mahdollistaisi kustannusten rationalisoinnin, talletusten ja uusien lainojen uudelleenhinnoittelun ja laajemman tuotevalikoiman tarjoamisen. |
| --- | --- |

(152)

Tästä syystä komissio katsoi New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 95 kappaleessa, että TT Bankin liittäminen suurempaan elinkelpoiseen rahoitusalan yritykseen lisäisi New TT Bankin elinkelpoisuusmahdollisuuksia, koska se mahdollistaisi kustannusten rationalisoinnin, talletusten ja uusien lainojen uudelleenhinnoittelun ja laajemman tuotevalikoiman tarjoamisen.

| (153) | Koska New TT Bank hoiti aiemmin TT Bankilla olleet taloudelliset toiminnot, T Bankin toiminnot mukaan luettuna, komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn siitä, tarjosivatko toimenpiteet T ja TT pitkän aikavälin ratkaisun New TT Bankin elinkelpoisuudelle, ja kehotti asianomaisia esittämään huomautuksia. |
| --- | --- |

(153)

Koska New TT Bank hoiti aiemmin TT Bankilla olleet taloudelliset toiminnot, T Bankin toiminnot mukaan luettuna, komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn siitä, tarjosivatko toimenpiteet T ja TT pitkän aikavälin ratkaisun New TT Bankin elinkelpoisuudelle, ja kehotti asianomaisia esittämään huomautuksia.

| (154) | Vastuunjaon osalta komissio katsoi, että rakenneuudistus itsenäisenä yksikkönä paisutti rakenneuudistuskustannuksia, ja suhtautui siksi epäillen siihen, että valtiontuen määrä oli rajattu välttämättömään. Lisäksi komissio huomautti, että vaikka osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien riittävä vastuunjako oli saavutettu – ja se oli luultavasti laajin saavutettavissa oleva vastuunjako – korvauksen puute aiheutti perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta. Komissio huomautti myös, että se, että suuri osa syntyneistä tappioista johtui valtion hyväksi tehdystä velkojen mitätöinnistä, oikeutti pienemmän korvauksen (110). |
| --- | --- |

(154)

Vastuunjaon osalta komissio katsoi, että rakenneuudistus itsenäisenä yksikkönä paisutti rakenneuudistuskustannuksia, ja suhtautui siksi epäillen siihen, että valtiontuen määrä oli rajattu välttämättömään. Lisäksi komissio huomautti, että vaikka osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien riittävä vastuunjako oli saavutettu – ja se oli luultavasti laajin saavutettavissa oleva vastuunjako – korvauksen puute aiheutti perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta. Komissio huomautti myös, että se, että suuri osa syntyneistä tappioista johtui valtion hyväksi tehdystä velkojen mitätöinnistä, oikeutti pienemmän korvauksen (110).

| (155) | Kilpailun vääristymisen osalta komissio huomautti että TT Bankin ja T Bankin siirrettyjen toimintojen saama valtava tukimäärä sekä korvauksen puute edellyttivät perusteellista rakenneuudistusta ja New TT Bankin toiminnan vähentämistä markkinoilla. Lisäksi, vaikka tappiot lähinnä johtuivat Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen omistuksesta, komissio huomautti myös, että TT Bankilla oli ollut kokoonsa nähden enemmän Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja kuin muilla Kreikan pankeilla, ja katsoi, että tämä kuvasti epätarkoituksenmukaista riskinottoa (111). Lopuksi se huomautti, että vaikka New TT Bank pysyi markkinoilla lähes samaan tapaan kuin TT Bank aiemmin, sen suhteellisen pieni koko ja ulkomaisten toimintojen puute rajoittaisivat kilpailun vääristymistä. Komissio epäili kuitenkin, oliko kohtuuttoman kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettu riittävästi toimenpiteitä, ja katsoi, että hintajohtajana toimimista koskeva kielto ja muut toimintaa koskevat toimenpiteet saattoivat olla tarpeen (112). |
| --- | --- |

(155)

Kilpailun vääristymisen osalta komissio huomautti että TT Bankin ja T Bankin siirrettyjen toimintojen saama valtava tukimäärä sekä korvauksen puute edellyttivät perusteellista rakenneuudistusta ja New TT Bankin toiminnan vähentämistä markkinoilla. Lisäksi, vaikka tappiot lähinnä johtuivat Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen omistuksesta, komissio huomautti myös, että TT Bankilla oli ollut kokoonsa nähden enemmän Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja kuin muilla Kreikan pankeilla, ja katsoi, että tämä kuvasti epätarkoituksenmukaista riskinottoa (111). Lopuksi se huomautti, että vaikka New TT Bank pysyi markkinoilla lähes samaan tapaan kuin TT Bank aiemmin, sen suhteellisen pieni koko ja ulkomaisten toimintojen puute rajoittaisivat kilpailun vääristymistä. Komissio epäili kuitenkin, oliko kohtuuttoman kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettu riittävästi toimenpiteitä, ja katsoi, että hintajohtajana toimimista koskeva kielto ja muut toimintaa koskevat toimenpiteet saattoivat olla tarpeen (112).

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ

ERÄÄN KREIKKALAISEN PANKIN HUOMAUTUKSET

| (156) | Komissio sai 3 päivänä tammikuuta 2013 erään kreikkalaisen pankin huomautukset Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä. Kyseinen kreikkalainen pankki huomautti, että Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistaminen Kreikan rahoitusvakausrahastosta oli periaatteessa tervetullut askel kohti terveempää ja elinkelpoisempaa pankkijärjestelmää eikä vastustanut Eurobankin pääomapohjan vahvistamista. |
| --- | --- |

(156)

Komissio sai 3 päivänä tammikuuta 2013 erään kreikkalaisen pankin huomautukset Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä. Kyseinen kreikkalainen pankki huomautti, että Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistaminen Kreikan rahoitusvakausrahastosta oli periaatteessa tervetullut askel kohti terveempää ja elinkelpoisempaa pankkijärjestelmää eikä vastustanut Eurobankin pääomapohjan vahvistamista.

| (157) | Vaikka kyseinen kreikkalaispankki ilmaisi täyden tukensa periaatteelle vahvistaa Kreikan pankkien pääomapohjaa Kreikan rahoitusvakausrahastosta, se huomautti kuitenkin, että kilpailun vääristymisen minimoimiseksi ja syrjinnän välttämiseksi se edellytti, että kaikkien Kreikassa toimivien pankkien on mahdollista saada Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoituksia samoin ehdoin. |
| --- | --- |

(157)

Vaikka kyseinen kreikkalaispankki ilmaisi täyden tukensa periaatteelle vahvistaa Kreikan pankkien pääomapohjaa Kreikan rahoitusvakausrahastosta, se huomautti kuitenkin, että kilpailun vääristymisen minimoimiseksi ja syrjinnän välttämiseksi se edellytti, että kaikkien Kreikassa toimivien pankkien on mahdollista saada Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoituksia samoin ehdoin.

5.   KREIKAN HUOMAUTUKSET MUODOLLISISTA TUTKINTAMENETTELYISTÄ

5.1   KREIKAN HUOMAUTUKSET ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ

| (158) | Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä. |
| --- | --- |

(158)

Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.

5.1.1   Kreikan keskuspankin huomautukset

| (159) | Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että 18 miljardin euron pääomamäärä, jolla Kreikan rahoitusvakausrahasto vahvisti Kreikan neljän suurimman pankin pääomapohjaa toukokuussa 2012, oli vähemmän kuin lopullinen määrä, joka tarvittiin, jotta kyseiset pankit pystyivät asteittain saavuttamaan ja ylläpitämään 10 prosenttiin asetetun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden kesäkuuhun 2012 mennessä ja 7 prosenttiin asetetun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden kolme vuotta kattavassa epäedullisessa stressiskenaariossa. Se huomautti myös, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus oli väliaikainen, koska pääomapohjan vahvistamisprosessi oli määrä saattaa loppuun näiden neljän pankin suorittamilla osakepääoman korotuksilla. |
| --- | --- |

(159)

Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että 18 miljardin euron pääomamäärä, jolla Kreikan rahoitusvakausrahasto vahvisti Kreikan neljän suurimman pankin pääomapohjaa toukokuussa 2012, oli vähemmän kuin lopullinen määrä, joka tarvittiin, jotta kyseiset pankit pystyivät asteittain saavuttamaan ja ylläpitämään 10 prosenttiin asetetun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden kesäkuuhun 2012 mennessä ja 7 prosenttiin asetetun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden kolme vuotta kattavassa epäedullisessa stressiskenaariossa. Se huomautti myös, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus oli väliaikainen, koska pääomapohjan vahvistamisprosessi oli määrä saattaa loppuun näiden neljän pankin suorittamilla osakepääoman korotuksilla.

| (160) | Kreikan keskuspankki totesi myös, että Kreikan suurimpien pankkien pääomapohjan vahvistaminen on osa Kreikan pankkisektorin pidemmän aikavälin rakenneuudistusta. Se huomautti, että pankin pysyessä yksityisomistuksessa johto todennäköisesti säilyy samana, mutta jos pankki siirtyy valtion (eli Kreikan rahoitusvakausrahaston) omistukseen, Kreikan rahoitusvakausrahasto voi nimittää uuden johdon, jonka Kreikan keskuspankki joka tapauksessa arvioi. Kreikan keskuspankki huomautti, että se arvioi jokaisen pankin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, johtamistavan asianmukaisuutta ja riskiprofiilia jatkuvasti varmistaakseen, että liiallisia riskejä ei oteta. Se korosti myös, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli jo nimittänyt edustajia pääomasijoituksia saaneiden pankkien hallintoneuvostoihin. |
| --- | --- |

(160)

Kreikan keskuspankki totesi myös, että Kreikan suurimpien pankkien pääomapohjan vahvistaminen on osa Kreikan pankkisektorin pidemmän aikavälin rakenneuudistusta. Se huomautti, että pankin pysyessä yksityisomistuksessa johto todennäköisesti säilyy samana, mutta jos pankki siirtyy valtion (eli Kreikan rahoitusvakausrahaston) omistukseen, Kreikan rahoitusvakausrahasto voi nimittää uuden johdon, jonka Kreikan keskuspankki joka tapauksessa arvioi. Kreikan keskuspankki huomautti, että se arvioi jokaisen pankin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, johtamistavan asianmukaisuutta ja riskiprofiilia jatkuvasti varmistaakseen, että liiallisia riskejä ei oteta. Se korosti myös, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli jo nimittänyt edustajia pääomasijoituksia saaneiden pankkien hallintoneuvostoihin.

| (161) | Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että pankin pääomapohjan vahvistaminen oli rajoitettu sen varmistamiseen, että sovellettavat vähimmäispääomavaatimukset (8 prosenttia) täyttyivät. Se totesi myös, että pääomasijoituksia edeltänyt pitkä aika johtui Kreikan toimintaympäristön jyrkästä huononemisesta ja yksityissektorin osallistumisohjelman vaikutuksesta, koko hankkeen monitahoisuudesta sekä tarpeesta maksimoida yksityisten sijoittajien osallistuminen osakepääoman korotuksiin. |
| --- | --- |

(161)

Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että pankin pääomapohjan vahvistaminen oli rajoitettu sen varmistamiseen, että sovellettavat vähimmäispääomavaatimukset (8 prosenttia) täyttyivät. Se totesi myös, että pääomasijoituksia edeltänyt pitkä aika johtui Kreikan toimintaympäristön jyrkästä huononemisesta ja yksityissektorin osallistumisohjelman vaikutuksesta, koko hankkeen monitahoisuudesta sekä tarpeesta maksimoida yksityisten sijoittajien osallistuminen osakepääoman korotuksiin.

| (162) | Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että komissiolle toimitettavan rakenneuudistussuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano on turvattu siten, että Kreikan rahoitusvakausrahaston äänioikeuksien pidättäminen lopetetaan muun muassa siinä tapauksessa, että rakenneuudistussuunnitelmaa rikotaan merkittävästi. Kreikan keskuspankki totesi myös, että pankin vaikeudet eivät johtuneet siitä, että pankin johto olisi aliarvioinut riskit, eikä kaupallisesti aggressiivisista toimista. |
| --- | --- |

(162)

Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että komissiolle toimitettavan rakenneuudistussuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano on turvattu siten, että Kreikan rahoitusvakausrahaston äänioikeuksien pidättäminen lopetetaan muun muassa siinä tapauksessa, että rakenneuudistussuunnitelmaa rikotaan merkittävästi. Kreikan keskuspankki totesi myös, että pankin vaikeudet eivät johtuneet siitä, että pankin johto olisi aliarvioinut riskit, eikä kaupallisesti aggressiivisista toimista.

5.1.2   Kreikan rahoitusvakausrahaston huomautukset

| (163) | Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta sen suhteen, onko kyse valtion puuttumisesta, jos valtio antaa suuria määriä valtiontukea Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta ja Kreikan rahoitusvakausrahastolla on täysimääräiset äänioikeudet, Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että sen rahoittamia pankkeja ei katsota julkisiksi eikä valtio-omisteisiksi yhteisöiksi ja että ne eivät olisi valtion määräysvallassa sen jälkeen, kun Kreikan rahoitusvakausrahasto on pysyvästi vahvistanut niiden pääomapohjaa. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se on täysin riippumaton yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, jolla on itsenäinen päätösvalta. Se ei ole julkishallinnon valvonnassa Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 16C artiklan 2 kohdan nojalla. Tämän säännöksen mukaan luottolaitokset, joille Kreikan rahoitusvakausrahasto on antanut pääomatukea, eivät kuulu laajempaan julkissektoriin. Se viittasi myös Kreikan rahoitusvakausrahaston hallintorakenteeseen. |
| --- | --- |

(163)

Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta sen suhteen, onko kyse valtion puuttumisesta, jos valtio antaa suuria määriä valtiontukea Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta ja Kreikan rahoitusvakausrahastolla on täysimääräiset äänioikeudet, Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että sen rahoittamia pankkeja ei katsota julkisiksi eikä valtio-omisteisiksi yhteisöiksi ja että ne eivät olisi valtion määräysvallassa sen jälkeen, kun Kreikan rahoitusvakausrahasto on pysyvästi vahvistanut niiden pääomapohjaa. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se on täysin riippumaton yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, jolla on itsenäinen päätösvalta. Se ei ole julkishallinnon valvonnassa Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 16C artiklan 2 kohdan nojalla. Tämän säännöksen mukaan luottolaitokset, joille Kreikan rahoitusvakausrahasto on antanut pääomatukea, eivät kuulu laajempaan julkissektoriin. Se viittasi myös Kreikan rahoitusvakausrahaston hallintorakenteeseen.

| (164) | Kreikan rahoitusvakausrahaston puuttumisesta pankin johtamiseen Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se kunnioittaisi pankin itsemääräämisoikeutta eikä puuttuisi sen päivittäiseen johtamiseen, sillä sen rooli rajoittuu siihen, mitä Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa säädetään. Se totesi, että mitään valtion puuttumista tai koordinointia ei tapahdu ja että pankin lainanantoprosessia (muun muassa vakuuksia, hinnoittelua ja lainanottajien maksukykyä) koskevat päätökset tehtäisiin kaupallisin perustein. |
| --- | --- |

(164)

Kreikan rahoitusvakausrahaston puuttumisesta pankin johtamiseen Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se kunnioittaisi pankin itsemääräämisoikeutta eikä puuttuisi sen päivittäiseen johtamiseen, sillä sen rooli rajoittuu siihen, mitä Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa säädetään. Se totesi, että mitään valtion puuttumista tai koordinointia ei tapahdu ja että pankin lainanantoprosessia (muun muassa vakuuksia, hinnoittelua ja lainanottajien maksukykyä) koskevat päätökset tehtäisiin kaupallisin perustein.

| (165) | Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa ja ennakkomerkintäsopimuksessa vahvistetaan tarvittavat suojakeinot, joilla estetään nykyisiä yksityisiä osakkeenomistajia ottamasta liiallisia riskejä. Se viittasi muun muassa siihen, että i) Kreikan rahoitusvakausrahaston edustajat nimitetään riippumattomiksi toimivaan johtoon kuulumattomiksi pankin hallintoneuvoston jäseniksi ja he osallistuvat komiteoiden kokouksiin, ii) Kreikan rahoitusvakausrahasto suorittaa asianmukaiset tarkastukset pankissa ja iii) lopullisen pääomapohjan vahvistamisen jälkeen sen äänioikeuksia rajoitetaan vain niin kauan kuin pankki noudattaa rakenneuudistussuunnitelman ehtoja. |
| --- | --- |

(165)

Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa ja ennakkomerkintäsopimuksessa vahvistetaan tarvittavat suojakeinot, joilla estetään nykyisiä yksityisiä osakkeenomistajia ottamasta liiallisia riskejä. Se viittasi muun muassa siihen, että i) Kreikan rahoitusvakausrahaston edustajat nimitetään riippumattomiksi toimivaan johtoon kuulumattomiksi pankin hallintoneuvoston jäseniksi ja he osallistuvat komiteoiden kokouksiin, ii) Kreikan rahoitusvakausrahasto suorittaa asianmukaiset tarkastukset pankissa ja iii) lopullisen pääomapohjan vahvistamisen jälkeen sen äänioikeuksia rajoitetaan vain niin kauan kuin pankki noudattaa rakenneuudistussuunnitelman ehtoja.

| (166) | Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden ja erityisesti tuesta maksettavan korvauksen tason osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että korvauksesta oli sovittu komission, EKP:n ja IMF:n edustajien kanssa. Sovitussa tasossa otettiin huomioon, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettaisiin pysyväksi pääomapohjan vahvistamiseksi ennen 30 päivää syyskuuta 2012, mikä määräaika asetettiin maaliskuussa 2012 komission, EKP:n ja IMF:n sekä Kreikan välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa. |
| --- | --- |

(166)

Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden ja erityisesti tuesta maksettavan korvauksen tason osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että korvauksesta oli sovittu komission, EKP:n ja IMF:n edustajien kanssa. Sovitussa tasossa otettiin huomioon, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettaisiin pysyväksi pääomapohjan vahvistamiseksi ennen 30 päivää syyskuuta 2012, mikä määräaika asetettiin maaliskuussa 2012 komission, EKP:n ja IMF:n sekä Kreikan välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa.

| (167) | Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hyväksymät toimenpiteet, kuten ne, jotka on kuvattu tämän päätöksen johdanto-osan 165 kappaleessa, muodostavat riittävät suojakeinot saatuja suuria tukimääriä ja pitkää pelastamiskautta silmälläpitäen. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että on toteutettu riittävät toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pankit, joihin Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistuu, eivät jaa keskenään kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa Kreikan rahoitusvakausrahaston erilaisten edustajien nimittäminen kyseisiin pankkeihin, näille edustajille annetut toimeksiannot, joilla nimenomaisesti estetään tietojen siirtyminen edustajalta toiselle, sekä kyseisille virkamiehille annetut selvät sisäiset määräykset olla välittämättä pankkien kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että se ei käytä pankkeihin liittyviä oikeuksiaan tavalla, joka voisi ehkäistä, rajoittaa, vääristää tai merkittävästi vähentää tai estää tehokasta kilpailua. Lopuksi Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hallituksen jäsenet ja työntekijät ovat tiukkojen luottamuksellisuussääntöjen ja luottamusvelvollisuuksien alaisia ja sen asioita koskevien ammattisalaisuusmääräysten sitomia. |
| --- | --- |

(167)

Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hyväksymät toimenpiteet, kuten ne, jotka on kuvattu tämän päätöksen johdanto-osan 165 kappaleessa, muodostavat riittävät suojakeinot saatuja suuria tukimääriä ja pitkää pelastamiskautta silmälläpitäen. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että on toteutettu riittävät toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pankit, joihin Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistuu, eivät jaa keskenään kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa Kreikan rahoitusvakausrahaston erilaisten edustajien nimittäminen kyseisiin pankkeihin, näille edustajille annetut toimeksiannot, joilla nimenomaisesti estetään tietojen siirtyminen edustajalta toiselle, sekä kyseisille virkamiehille annetut selvät sisäiset määräykset olla välittämättä pankkien kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että se ei käytä pankkeihin liittyviä oikeuksiaan tavalla, joka voisi ehkäistä, rajoittaa, vääristää tai merkittävästi vähentää tai estää tehokasta kilpailua. Lopuksi Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hallituksen jäsenet ja työntekijät ovat tiukkojen luottamuksellisuussääntöjen ja luottamusvelvollisuuksien alaisia ja sen asioita koskevien ammattisalaisuusmääräysten sitomia.

5.2   KREIKAN HUOMAUTUKSET NEA PROTON BANKIA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ

| (168) | Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä. |
| --- | --- |

(168)

Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.

5.2.1   Kreikan keskuspankin huomautukset

| (169) | Kreikan keskuspankki huomautti, että Nea Proton Bank Kreikan rahoitusvakausrahaston omistamana väliaikaisena luottolaitoksena ei voinut toimittaa pitkän aikavälin liiketoimintasuunnitelmaa itsenäisenä yksikkönä. Lisäksi Kreikan keskuspankki huomautti, että se seuraa tarkasti Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille laatiman ja komissiolle toimittaman liiketoimintasuunnitelman täytäntöönpanoa varmistaakseen, että Nea Proton Bank voidaan myydä laissa säädetyssä ajassa. |
| --- | --- |

(169)

Kreikan keskuspankki huomautti, että Nea Proton Bank Kreikan rahoitusvakausrahaston omistamana väliaikaisena luottolaitoksena ei voinut toimittaa pitkän aikavälin liiketoimintasuunnitelmaa itsenäisenä yksikkönä. Lisäksi Kreikan keskuspankki huomautti, että se seuraa tarkasti Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille laatiman ja komissiolle toimittaman liiketoimintasuunnitelman täytäntöönpanoa varmistaakseen, että Nea Proton Bank voidaan myydä laissa säädetyssä ajassa.

| (170) | Kannattavuuden kasvuasteen osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että suurimman osan kasvusta ennakoitiin tapahtuvan vuoden 2013 aikana (jolloin nettokorkotulojen odotettiin nousevan 55,3 miljoonaan euroon, kun ne vuonna 2012 olivat 22,7 miljoonaa euroa) ja että kasvu aiheutuisi lähinnä kokonaiskorkokulujen pienenemisestä ja olisi seurausta kahdesta tekijästä: sellaisten määräaikaistalletusten korontarkistuksesta, joiden tuotto oli yleensä suurempi paremmilla ehdoilla, ja kokonaistalletuskannan vähentämisestä 30 prosentilla vuoden 2012 ensimmäisen puoliskon aikana. Lisäksi Kreikan keskuspankki korosti sitä, että vuodesta 2013 lähtien nettokorkotuloja kuvaavat luvut kehittyisivät varsin vakaasti eivätkä herättäisi epäilyjä Nea Proton Bankin kyvystä saavuttaa tavoite. |
| --- | --- |

(170)

Kannattavuuden kasvuasteen osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että suurimman osan kasvusta ennakoitiin tapahtuvan vuoden 2013 aikana (jolloin nettokorkotulojen odotettiin nousevan 55,3 miljoonaan euroon, kun ne vuonna 2012 olivat 22,7 miljoonaa euroa) ja että kasvu aiheutuisi lähinnä kokonaiskorkokulujen pienenemisestä ja olisi seurausta kahdesta tekijästä: sellaisten määräaikaistalletusten korontarkistuksesta, joiden tuotto oli yleensä suurempi paremmilla ehdoilla, ja kokonaistalletuskannan vähentämisestä 30 prosentilla vuoden 2012 ensimmäisen puoliskon aikana. Lisäksi Kreikan keskuspankki korosti sitä, että vuodesta 2013 lähtien nettokorkotuloja kuvaavat luvut kehittyisivät varsin vakaasti eivätkä herättäisi epäilyjä Nea Proton Bankin kyvystä saavuttaa tavoite.

5.2.2   Kreikan rahoitusvakausrahaston huomautukset

| (171) | Nea Proton Bankin hyväksi toteutettujen toimenpiteiden tarpeellisuudesta Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että mahdollisista kriisinratkaisutoimenpiteistä päättää Kreikan keskuspankki ja että Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti sääntelyn edellyttämän vähimmäispääoman. |
| --- | --- |

(171)

Nea Proton Bankin hyväksi toteutettujen toimenpiteiden tarpeellisuudesta Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että mahdollisista kriisinratkaisutoimenpiteistä päättää Kreikan keskuspankki ja että Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti sääntelyn edellyttämän vähimmäispääoman.

| (172) | Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto viittasi kriisinratkaisukehykseen, jonka mukaan Kreikan rahoitusvakausrahaston oli myytävä Nea Proton Bank kahden vuoden kuluessa, ja oli samaa mieltä komission kanssa siitä, että Nea Proton Bank voisi olla osa suurempaa ja elinkelpoista yksikköä. Vaikka Nea Proton Bankin rakenneuudistussuunnitelma perustui malliin, jossa sitä käsiteltiin erillisenä yksikkönä, Kreikan rahoitusvakausrahasto selitti, että sen tavoitteena oli helpottaa pankin myyntiä lisäämällä sen houkuttelevuutta sijoittajien kannalta ja parantamalla sen taloudellista tulosta. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että pääomasijoitusten ansiosta Nea Proton Bank pystyi noudattamaan vähimmäisvakavaraisuussuhdetta ja lisäksi parantamaan rahoitusasemaansa ja houkuttelevuuttaan ajatellen mahdollista tulevaa sulautumaa muiden pienten pankkien kanssa. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti myös, että lisäpääomasijoitus oli ollut tarpeen yksityissektorin osallistumisohjelmaan liittyneiden arvonalennustappioiden sekä lainojen kasvaneiden menovarausten kattamiseksi. |
| --- | --- |

(172)

Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto viittasi kriisinratkaisukehykseen, jonka mukaan Kreikan rahoitusvakausrahaston oli myytävä Nea Proton Bank kahden vuoden kuluessa, ja oli samaa mieltä komission kanssa siitä, että Nea Proton Bank voisi olla osa suurempaa ja elinkelpoista yksikköä. Vaikka Nea Proton Bankin rakenneuudistussuunnitelma perustui malliin, jossa sitä käsiteltiin erillisenä yksikkönä, Kreikan rahoitusvakausrahasto selitti, että sen tavoitteena oli helpottaa pankin myyntiä lisäämällä sen houkuttelevuutta sijoittajien kannalta ja parantamalla sen taloudellista tulosta. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että pääomasijoitusten ansiosta Nea Proton Bank pystyi noudattamaan vähimmäisvakavaraisuussuhdetta ja lisäksi parantamaan rahoitusasemaansa ja houkuttelevuuttaan ajatellen mahdollista tulevaa sulautumaa muiden pienten pankkien kanssa. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti myös, että lisäpääomasijoitus oli ollut tarpeen yksityissektorin osallistumisohjelmaan liittyneiden arvonalennustappioiden sekä lainojen kasvaneiden menovarausten kattamiseksi.

| (173) | Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että Nea Proton Bank oli parantanut rahoituskustannuksiaan ja tallettajien uskollisuutta. Nea Proton Bankin riippuvuus eurojärjestelmästä väheni vuonna 2012, ja pankki oli parantanut likviditeettiasemaansa. Lisäpääomasijoitus oli auttanut alentamaan talletusten korkoja ja parantamaan korkomarginaaleja. Nea Proton Bank oli jo hinnoitellut uudelleen osan lainsalkustaan käyttäen riskiperusteista hinnoittelua ja selvästi rahoituskustannukset ylittäviä korkoja. Lisäksi nettokorkotulojen suunniteltu kasvuaste toteutuisi laajentumalla varovasti yritysmarkkinasegmentillä ja parantamalla salkun laatua. |
| --- | --- |

(173)

Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että Nea Proton Bank oli parantanut rahoituskustannuksiaan ja tallettajien uskollisuutta. Nea Proton Bankin riippuvuus eurojärjestelmästä väheni vuonna 2012, ja pankki oli parantanut likviditeettiasemaansa. Lisäpääomasijoitus oli auttanut alentamaan talletusten korkoja ja parantamaan korkomarginaaleja. Nea Proton Bank oli jo hinnoitellut uudelleen osan lainsalkustaan käyttäen riskiperusteista hinnoittelua ja selvästi rahoituskustannukset ylittäviä korkoja. Lisäksi nettokorkotulojen suunniteltu kasvuaste toteutuisi laajentumalla varovasti yritysmarkkinasegmentillä ja parantamalla salkun laatua.

| (174) | Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Nea Proton Bank oli vuonna 2012 pienentänyt huomattavasti toimintakustannuksiaan, että sen molemmat tytäryhtiöt lopettaisivat toimintansa, että sen osallistumista vakuutuksenvälittäjäyrityksiin vähennettiin huomattavasti ja että sen kaupankäynti omaan lukuun päättyisi. |
| --- | --- |

(174)

Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Nea Proton Bank oli vuonna 2012 pienentänyt huomattavasti toimintakustannuksiaan, että sen molemmat tytäryhtiöt lopettaisivat toimintansa, että sen osallistumista vakuutuksenvälittäjäyrityksiin vähennettiin huomattavasti ja että sen kaupankäynti omaan lukuun päättyisi.

| (175) | Lopuksi Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Nea Proton Bankin pieni osuus Kreikan kaikesta pankkiomaisuudesta sekä se, ettei se harkinnut aggressiivista talletusten vastaanottoa, vähentäisivät kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(175)

Lopuksi Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Nea Proton Bankin pieni osuus Kreikan kaikesta pankkiomaisuudesta sekä se, ettei se harkinnut aggressiivista talletusten vastaanottoa, vähentäisivät kilpailun vääristymistä.

5.3   KREIKAN HUOMAUTUKSET NEW TT BANKIA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ

| (176) | Kreikan valtiovarainministeriö esitti 19 päivänä heinäkuuta 2013 huomautuksia New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä. |
| --- | --- |

(176)

Kreikan valtiovarainministeriö esitti 19 päivänä heinäkuuta 2013 huomautuksia New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.

| (177) | Toimenpiteen NTT1 tarpeellisuuden osalta valtiovarainministeriö lisäsi, että New TT Bankiin siirrettyjen varojen ja vastuiden tarkka arvo määriteltiin ulkoisten tarkastajien raportin perusteella lain 3601/2007 63E artiklan 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(177)

Toimenpiteen NTT1 tarpeellisuuden osalta valtiovarainministeriö lisäsi, että New TT Bankiin siirrettyjen varojen ja vastuiden tarkka arvo määriteltiin ulkoisten tarkastajien raportin perusteella lain 3601/2007 63E artiklan 6 kohdan mukaisesti.

| (178) | Toimenpiteen NTT2 tarpeellisuuden osalta valtiovarainministeriö huomautti, että Kreikan toinen sopeutusohjelma (toinen tarkistus – toukokuu 2013) edellytti New TT Bankin myymistä kolmannelle osapuolelle viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(178)

Toimenpiteen NTT2 tarpeellisuuden osalta valtiovarainministeriö huomautti, että Kreikan toinen sopeutusohjelma (toinen tarkistus – toukokuu 2013) edellytti New TT Bankin myymistä kolmannelle osapuolelle viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2013.

| (179) | Toimenpiteiden NTT1 ja NTT2 korvausten osalta valtiovarainministeriö huomautti, että Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka kattaa rahoitusvajeen 31 päivään joulukuuta 2013 asti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston sijasta, saa etuoikeuden ennen muita vakuudettomia velkojia siinä tapauksessa, että TT Bankin omistukseen jääneet varat likvidoidaan, ja että vain työntekijöiden vaatimukset saada 50 prosenttia korvauksestaan menevät Kreikan rahoitusvakausrahaston vaateiden edelle. Tästä syystä se huomautti, että näiden varojen likvidoinnin tulos hyödyttää lähinnä Kreikan rahoitusvakausrahastoa ja vähentää näin valtion maksamia kustannuksia. |
| --- | --- |

(179)

Toimenpiteiden NTT1 ja NTT2 korvausten osalta valtiovarainministeriö huomautti, että Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka kattaa rahoitusvajeen 31 päivään joulukuuta 2013 asti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston sijasta, saa etuoikeuden ennen muita vakuudettomia velkojia siinä tapauksessa, että TT Bankin omistukseen jääneet varat likvidoidaan, ja että vain työntekijöiden vaatimukset saada 50 prosenttia korvauksestaan menevät Kreikan rahoitusvakausrahaston vaateiden edelle. Tästä syystä se huomautti, että näiden varojen likvidoinnin tulos hyödyttää lähinnä Kreikan rahoitusvakausrahastoa ja vähentää näin valtion maksamia kustannuksia.

| (180) | New TT Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta valtiovarainministeriö huomautti, että väliaikaisena luottolaitoksena New TT Bank oli myytävä kahden vuoden kuluessa perustamisestaan lain 3601/2007 63E artiklan mukaisesti. New TT Bankin myynti olisi toukokuussa 2013 talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti saatava päätökseen viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2013. Näin varmistettaisiin sen toiminnan pitkän aikavälin elinkelpoisuus. |
| --- | --- |

(180)

New TT Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta valtiovarainministeriö huomautti, että väliaikaisena luottolaitoksena New TT Bank oli myytävä kahden vuoden kuluessa perustamisestaan lain 3601/2007 63E artiklan mukaisesti. New TT Bankin myynti olisi toukokuussa 2013 talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti saatava päätökseen viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2013. Näin varmistettaisiin sen toiminnan pitkän aikavälin elinkelpoisuus.

6.   OSTETTUIHIN YRITYKSIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI

6.1   NEA PROTON BANKIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI

6.1.1   Tuen olemassaolo ja määrä

| (181) | Komission on todettava perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo. Kyseisen säännöksen mukaan valtiontukea on jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(181)

Komission on todettava perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo. Kyseisen säännöksen mukaan valtiontukea on jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.1.1   Tuen olemassaolo Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnetyissä toimenpiteissä (toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3)

| (182) | Kreikan valtion 80 miljoonan euron pääomasijoitus Proton Bankiin toukokuussa 2009 (toimenpide Pr1), Proton Bankin huhtikuussa 2009 saamat 78 miljoonan euron arvoiset Kreikan valtion joukkovelkakirjat (toimenpide Pr2) ja Proton Bankille heinäkuussa 2010 annettu liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakaus, jonka nimellisarvo oli 149,4 miljoonaa euroa (toimenpide Pr3), myönnettiin Kreikan pankkien tukiohjelmasta (113). Ohjelman hyväksymisestä tehdyssä päätöksessä komissio päätteli, että ohjelmasta myönnetyt toimenpiteet olisivat valtiontukea. |
| --- | --- |

(182)

Kreikan valtion 80 miljoonan euron pääomasijoitus Proton Bankiin toukokuussa 2009 (toimenpide Pr1), Proton Bankin huhtikuussa 2009 saamat 78 miljoonan euron arvoiset Kreikan valtion joukkovelkakirjat (toimenpide Pr2) ja Proton Bankille heinäkuussa 2010 annettu liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakaus, jonka nimellisarvo oli 149,4 miljoonaa euroa (toimenpide Pr3), myönnettiin Kreikan pankkien tukiohjelmasta (113). Ohjelman hyväksymisestä tehdyssä päätöksessä komissio päätteli, että ohjelmasta myönnetyt toimenpiteet olisivat valtiontukea.

| (183) | Kuten Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 38 kappaleessa pääteltiin, Nea Proton Bank hoitaa Proton Bankin taloudellisia toimintoja. Toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3 ovat hyödyttäneet Nea Proton Bankia, koska ne edistivät sille siirrettyjen taloudellisten toimintojen, joita muutoin ei enää olisi, vakauttamista ja jatkumista. Tästä syystä komissio katsoo, että ne ovat hyödyttäneet Nea Proton Bankiin siirrettyjä taloudellisia toimintoja. |
| --- | --- |

(183)

Kuten Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 38 kappaleessa pääteltiin, Nea Proton Bank hoitaa Proton Bankin taloudellisia toimintoja. Toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3 ovat hyödyttäneet Nea Proton Bankia, koska ne edistivät sille siirrettyjen taloudellisten toimintojen, joita muutoin ei enää olisi, vakauttamista ja jatkumista. Tästä syystä komissio katsoo, että ne ovat hyödyttäneet Nea Proton Bankiin siirrettyjä taloudellisia toimintoja.

6.1.1.2   Tuen olemassaolo Nea Proton Bankin rahoitusvajeen kattamisessa (toimenpide NP1)

| (184) | Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 31–37 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide NP1, Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta ja Kreikan rahoitusvakausrahastosta annettu tuki rahoitusvajeen kattamiseksi, on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saman päätöksen johdanto-osan 38 kappaleessa komissio katsoi, että Nea Proton Bank on kyseisen toimenpiteen taloudellinen tuensaaja, koska se hoitaa Proton Bankin taloudellisia toimintoja, jotka ovat edelleen olemassa saadun tuen ansiosta. |
| --- | --- |

(184)

Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 31–37 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide NP1, Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta ja Kreikan rahoitusvakausrahastosta annettu tuki rahoitusvajeen kattamiseksi, on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saman päätöksen johdanto-osan 38 kappaleessa komissio katsoi, että Nea Proton Bank on kyseisen toimenpiteen taloudellinen tuensaaja, koska se hoitaa Proton Bankin taloudellisia toimintoja, jotka ovat edelleen olemassa saadun tuen ansiosta.

6.1.1.3   Tuen olemassaolo Kreikan rahoitusvakausrahaston alkuperäisessä pääomasijoituksessa ja Kreikan rahoitusvakausrahaston vuonna 2012 toteuttamassa lisäpääomasijoituksessa (toimenpide NP2)

| (185) | Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 41–43 kappaleessa komissio on jo todennut, että Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 250 miljoonan euron pääomasijoitus ja päätöksen tekoajankohtana ennakoidut Kreikan rahoitusvakausrahaston yhteensä 300 miljoonan euron lisäpääomasijoitukset olivat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 93 kappaleessa mainittiin, mahdollisesta 300 miljoonan euron lisäpääomasta Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi lopulta 265 miljoonaa euroa vuonna 2012, mikä nostaa vuosina 2011 ja 2012 myönnetyn pääomankorotustuen yhteensä 515 miljoonaan euroon (toimenpide NP2). |
| --- | --- |

(185)

Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 41–43 kappaleessa komissio on jo todennut, että Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 250 miljoonan euron pääomasijoitus ja päätöksen tekoajankohtana ennakoidut Kreikan rahoitusvakausrahaston yhteensä 300 miljoonan euron lisäpääomasijoitukset olivat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 93 kappaleessa mainittiin, mahdollisesta 300 miljoonan euron lisäpääomasta Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi lopulta 265 miljoonaa euroa vuonna 2012, mikä nostaa vuosina 2011 ja 2012 myönnetyn pääomankorotustuen yhteensä 515 miljoonaan euroon (toimenpide NP2).

6.1.1.4   Tuen olemassaolo Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoituksessa Nea Proton Bankiin ennen sen myyntiä pankille (toimenpide NP3)

| (186) | Komissio katsoo, että Kreikan rahoitusvakausrahaston 395 miljoonan euron pääomasijoitus Nea Proton Bankiin ennen sen myyntiä pankille on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(186)

Komissio katsoo, että Kreikan rahoitusvakausrahaston 395 miljoonan euron pääomasijoitus Nea Proton Bankiin ennen sen myyntiä pankille on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (187) | Pääomasijoituksen myönsi Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka on Kreikan pankkien tukemiseksi perustama ja rahoittama yhteisö, ja näin ollen siihen käytettiin valtion varoja. Lisäksi toimenpide on luonteeltaan valikoiva, koska pääomasijoitus hyödyttää vain Nea Proton Bankia. |
| --- | --- |

(187)

Pääomasijoituksen myönsi Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka on Kreikan pankkien tukemiseksi perustama ja rahoittama yhteisö, ja näin ollen siihen käytettiin valtion varoja. Lisäksi toimenpide on luonteeltaan valikoiva, koska pääomasijoitus hyödyttää vain Nea Proton Bankia.

| (188) | Toimenpide myös antaa Nea Proton Bankille selvän edun, koska sen avulla pankkitoimintaa voidaan jatkaa. Ilman pääomasijoitusta Nea Proton Bank, jonka pääoma oli pahasti negatiivinen, olisi joutunut konkurssiin. Tässä tilanteessa ei olisi ollut mahdollista myydä Nea Proton Bankia ja liittää se suurempaan yksikköön. Lisäksi pääomapohjan vahvistaminen ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Tämä 395 miljoonan euron pääomasijoitus päinvastoin mahdollisti Nea Proton Bankin myynnin yhden euron hinnalla. Yksityinen sijoittaja ei olisi päättänyt toteuttaa pääomapohjan vahvistamista vaan antanut Nea Proton Bankin joutua konkurssiin ja säästänyt näin 395 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(188)

Toimenpide myös antaa Nea Proton Bankille selvän edun, koska sen avulla pankkitoimintaa voidaan jatkaa. Ilman pääomasijoitusta Nea Proton Bank, jonka pääoma oli pahasti negatiivinen, olisi joutunut konkurssiin. Tässä tilanteessa ei olisi ollut mahdollista myydä Nea Proton Bankia ja liittää se suurempaan yksikköön. Lisäksi pääomapohjan vahvistaminen ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Tämä 395 miljoonan euron pääomasijoitus päinvastoin mahdollisti Nea Proton Bankin myynnin yhden euron hinnalla. Yksityinen sijoittaja ei olisi päättänyt toteuttaa pääomapohjan vahvistamista vaan antanut Nea Proton Bankin joutua konkurssiin ja säästänyt näin 395 miljoonaa euroa.

| (189) | Nea Proton Bank kilpailee muiden pankkien kanssa, mukaan lukien ulkomaisten pankkien tytäryhtiöt, jotka toimivat Kreikassa tai ovat mahdollisesti kiinnostuneita tulemaan Kreikan markkinoille. Näin olen pääomasijoitus vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(189)

Nea Proton Bank kilpailee muiden pankkien kanssa, mukaan lukien ulkomaisten pankkien tytäryhtiöt, jotka toimivat Kreikassa tai ovat mahdollisesti kiinnostuneita tulemaan Kreikan markkinoille. Näin olen pääomasijoitus vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattaa vääristää kilpailua.

| (190) | Tästä syystä komissio päättelee, että 395 miljoonan euron pääomasijoitus Nea Proton Bankiin on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(190)

Tästä syystä komissio päättelee, että 395 miljoonan euron pääomasijoitus Nea Proton Bankiin on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Toimenpiteen NP3 tuensaaja

| (191) | Kuten edellä johdanto-osan 188 kappaleessa jo selitettiin, komissio katsoo Nea Proton Bankin olevan siihen tehdyn 395 miljoonan euron pääomasijoituksen tuensaaja, koska tuki mahdollisti sen taloudellisten toimintojen jatkumisen pankissa. |
| --- | --- |

(191)

Kuten edellä johdanto-osan 188 kappaleessa jo selitettiin, komissio katsoo Nea Proton Bankin olevan siihen tehdyn 395 miljoonan euron pääomasijoituksen tuensaaja, koska tuki mahdollisti sen taloudellisten toimintojen jatkumisen pankissa.

| (192) | Päätelläkseen, sisältyykö Nea Proton Bankin myyntiin pankille myönnettyä valtiontukea, komission on vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohdan mukaisesti arvioitava, täyttyvätkö tietyt vaatimukset. Sen on erityisesti tutkittava, i) oliko myyntiprosessi avoin ja syrjimätön, ii) tapahtuiko myynti markkinaehdoin ja iii) myikö rahoituslaitos tai valtio varat ja velat mahdollisimman korkeaan hintaan. |
| --- | --- |

(192)

Päätelläkseen, sisältyykö Nea Proton Bankin myyntiin pankille myönnettyä valtiontukea, komission on vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohdan mukaisesti arvioitava, täyttyvätkö tietyt vaatimukset. Sen on erityisesti tutkittava, i) oliko myyntiprosessi avoin ja syrjimätön, ii) tapahtuiko myynti markkinaehdoin ja iii) myikö rahoituslaitos tai valtio varat ja velat mahdollisimman korkeaan hintaan.

| (193) | Pankki osti Nea Proton Bankin osakkeet, koska se jätti ainoan hyväksyttävän tarjouksen syrjimättömässä tarjousmenettelyssä, joka oli avoin muille pankeille ja rahoituslaitoksille. Kreikan rahoitusvakausrahaston taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä useisiin pankkeihin, rahoituslaitoksiin ja rahoittajiin, joista vain neljä ilmaisi kiinnostuksensa Nea Proton Bankin ostamiseen, mutta vain kaksi, pankki ja eräs riskirahasto (114), jätti lopulliset tarjoukset. Vain pankin tekemä tarjous oli Kreikan rahoitusvakausrahaston process letter -kirjeen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(193)

Pankki osti Nea Proton Bankin osakkeet, koska se jätti ainoan hyväksyttävän tarjouksen syrjimättömässä tarjousmenettelyssä, joka oli avoin muille pankeille ja rahoituslaitoksille. Kreikan rahoitusvakausrahaston taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä useisiin pankkeihin, rahoituslaitoksiin ja rahoittajiin, joista vain neljä ilmaisi kiinnostuksensa Nea Proton Bankin ostamiseen, mutta vain kaksi, pankki ja eräs riskirahasto (114), jätti lopulliset tarjoukset. Vain pankin tekemä tarjous oli Kreikan rahoitusvakausrahaston process letter -kirjeen vaatimusten mukainen.

| (194) | Koska taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä hyvin moniin pankkeihin ja oli etukäteen asettanut vaatimukset ja aikataulun, joita hyväksyttävissä tarjouksissa oli noudatettava, komissio katsoo, että tarjouskilpailu oli avoin ja syrjimätön. Näin ollen komissio päättelee, että se voi tarjousmenettelyn perusteella sulkea pois ostajalle myönnetyn tuen mahdollisuuden. |
| --- | --- |

(194)

Koska taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä hyvin moniin pankkeihin ja oli etukäteen asettanut vaatimukset ja aikataulun, joita hyväksyttävissä tarjouksissa oli noudatettava, komissio katsoo, että tarjouskilpailu oli avoin ja syrjimätön. Näin ollen komissio päättelee, että se voi tarjousmenettelyn perusteella sulkea pois ostajalle myönnetyn tuen mahdollisuuden.

| (195) | Pankki maksoi yhden euron ostohinnan, ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui vahvistamaan Nea Proton Bankin pääomapohjaa ennen sen myyntiä. Tämä negatiivinen hinta (ottaen huomioon juuri ennen myyntiä tapahtuneen Nea Proton Bankin pääomapohjan vahvistamisen) ei estä sitä, että myyntihinta vastaa yrityksen markkina-arvoa (115), sillä Nea Proton Bankin nettopääoma oli selvästi negatiivinen ja sen odotettiin edelleen kirjaavan tappioita. Komissiolla ei ole mitään syytä uskoa, että tehty tarjous ja maksettu hinta eivät olisi vastanneet yrityksen arvoa. Tämän tuloksena komissio päättelee vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohdan, rakenneuudistustiedonannon 20 kohdan ja oman päätöskäytäntönsä (116) mukaisesti, että myyntihinta oli markkinahinta ja että pankille annetun tuen mahdollisuus voidaan sulkea pois. |
| --- | --- |

(195)

Pankki maksoi yhden euron ostohinnan, ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui vahvistamaan Nea Proton Bankin pääomapohjaa ennen sen myyntiä. Tämä negatiivinen hinta (ottaen huomioon juuri ennen myyntiä tapahtuneen Nea Proton Bankin pääomapohjan vahvistamisen) ei estä sitä, että myyntihinta vastaa yrityksen markkina-arvoa (115), sillä Nea Proton Bankin nettopääoma oli selvästi negatiivinen ja sen odotettiin edelleen kirjaavan tappioita. Komissiolla ei ole mitään syytä uskoa, että tehty tarjous ja maksettu hinta eivät olisi vastanneet yrityksen arvoa. Tämän tuloksena komissio päättelee vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohdan, rakenneuudistustiedonannon 20 kohdan ja oman päätöskäytäntönsä (116) mukaisesti, että myyntihinta oli markkinahinta ja että pankille annetun tuen mahdollisuus voidaan sulkea pois.

6.1.1.5   Päätelmät valtiontuen olemassaolosta ja tuen kokonaismäärästä

| (196) | Johdanto-osan 182–190 kappaleiden perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3 sekä NP1, NP2 ja NP3 kaikki täyttävät perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut ehdot ja ovat valtiontukea. Toimenpiteiden Pr1, Pr2 ja Pr3 osalta komissio päättelee, että koska ne auttoivat Proton Bankin myöhemmin Nea Proton Bankiin siirrettyjen toimintojen jatkumista, niiden voidaan katsoa hyödyttäneen myös Nea Proton Bankia, joka hoitaa kyseisiä toimintoja. Kuten edellä johdanto-osan 184 kappaleessa todettiin, toimenpiteen NP1 edunsaaja on Nea Proton Bank, joka hoitaa Proton Bankin siirrettyjä toimintoja. Lisäksi Nea Proton Bank on myös toimenpiteiden NP2 ja NP3 edunsaaja. |
| --- | --- |

(196)

Johdanto-osan 182–190 kappaleiden perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3 sekä NP1, NP2 ja NP3 kaikki täyttävät perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut ehdot ja ovat valtiontukea. Toimenpiteiden Pr1, Pr2 ja Pr3 osalta komissio päättelee, että koska ne auttoivat Proton Bankin myöhemmin Nea Proton Bankiin siirrettyjen toimintojen jatkumista, niiden voidaan katsoa hyödyttäneen myös Nea Proton Bankia, joka hoitaa kyseisiä toimintoja. Kuten edellä johdanto-osan 184 kappaleessa todettiin, toimenpiteen NP1 edunsaaja on Nea Proton Bank, joka hoitaa Proton Bankin siirrettyjä toimintoja. Lisäksi Nea Proton Bank on myös toimenpiteiden NP2 ja NP3 edunsaaja.

| (197) | Tästä syystä komissio päättelee, että Nea Proton Bankin toiminnot ovat saaneet valtiontukea 2 111,6 miljoonan euron suuruisen pääomatuen muodossa (toimenpiteet Pr1, NP1, NP2 ja NP3) 149,4 miljoonan euron suuruisten valtiontakausten (toimenpide Pr3) ja 78 miljoonan euron arvoisten Kreikan valtion joukkovelkakirjojen (toimenpide Pr2) lisäksi, kuten taulukossa 9 esitetään.

  Taulukko 9


  Yleiskatsaus Proton Bankille ja Nea Proton Bankille myönnetystä kokonaistuesta









  Tuensaaja | Toimenpide | Tuen luonne | Tuen määrä (miljoonaa euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proton Bankin toiminnot | Pr1 | Pääomapohjan vahvistaminen | 80 |
| Nea Proton Bankin toiminnot | NP1 | PB:stä NPB:hen siirretyn rahoitusvajeen rahoitus | 1 121,6 |
| NP2 | Pääomapohjan vahvistaminen | 515 |
| NP3 | Pääomapohjan vahvistaminen | 395 |
| Myönnetty pääomatuki yhteensä | 2 111,6 |
| Tuensaaja | Toimenpide | Tuen luonne | |
| Proton Bankin toiminnot | Pr2 | Joukkovelkakirjojen lainaus | 78 |
| Pr3 | Takaus | 149,4 |
| Myönnetty maksuvalmiustuki yhteensä | 227,4 |

(197)

Tästä syystä komissio päättelee, että Nea Proton Bankin toiminnot ovat saaneet valtiontukea 2 111,6 miljoonan euron suuruisen pääomatuen muodossa (toimenpiteet Pr1, NP1, NP2 ja NP3) 149,4 miljoonan euron suuruisten valtiontakausten (toimenpide Pr3) ja 78 miljoonan euron arvoisten Kreikan valtion joukkovelkakirjojen (toimenpide Pr2) lisäksi, kuten taulukossa 9 esitetään.

Taulukko 9

Yleiskatsaus Proton Bankille ja Nea Proton Bankille myönnetystä kokonaistuesta

Tuensaaja

Toimenpide

Tuen luonne

Tuen määrä (miljoonaa euroa)

Proton Bankin toiminnot

Pr1

Pääomapohjan vahvistaminen

80

Nea Proton Bankin toiminnot

NP1

PB:stä NPB:hen siirretyn rahoitusvajeen rahoitus

1 121,6

NP2

Pääomapohjan vahvistaminen

515

NP3

Pääomapohjan vahvistaminen

395

Myönnetty pääomatuki yhteensä

2 111,6

Tuensaaja

Toimenpide

Tuen luonne

Proton Bankin toiminnot

Pr2

Joukkovelkakirjojen lainaus

78

Pr3

Takaus

149,4

Myönnetty maksuvalmiustuki yhteensä

227,4

6.1.2   Tuen soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta

| (198) | Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. |
| --- | --- |

(198)

Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.

| (199) | Komissio on myöntänyt, että maailmanlaajuinen finanssikriisi voi aiheuttaa vakavan häiriön jäsenvaltion taloudessa ja että pankkien tukitoimenpiteillä voidaan poistaa tällainen häiriö. Tämä on vahvistettu vuoden 2008 pankkitiedonannossa, pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja rakenneuudistustiedonannossa. Komissio katsoo, että edellytykset valtiontuen hyväksymiselle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla täyttyvät edelleen, koska rahoitusmarkkinoilla on ilmennyt uusia paineita. Komissio vahvisti tämän näkemyksen hyväksymällä vuonna 2011 voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon (117) ja vuoden 2013 pankkitiedonannon (118). |
| --- | --- |

(199)

Komissio on myöntänyt, että maailmanlaajuinen finanssikriisi voi aiheuttaa vakavan häiriön jäsenvaltion taloudessa ja että pankkien tukitoimenpiteillä voidaan poistaa tällainen häiriö. Tämä on vahvistettu vuoden 2008 pankkitiedonannossa, pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja rakenneuudistustiedonannossa. Komissio katsoo, että edellytykset valtiontuen hyväksymiselle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla täyttyvät edelleen, koska rahoitusmarkkinoilla on ilmennyt uusia paineita. Komissio vahvisti tämän näkemyksen hyväksymällä vuonna 2011 voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon (117) ja vuoden 2013 pankkitiedonannon (118).

| (200) | Kreikan talouden osalta komissio on Kreikan pankkien tukiohjelman hyväksymistä ja jatkamista koskevissa päätöksissään ja Kreikan yksittäisille pankeille myöntämien valtiontukitoimenpiteiden hyväksymistä koskevissa päätöksissään (119) myöntänyt, että Kreikan taloudessa on vakavan häiriön uhka ja että pankeille annettava valtiontuki soveltuu tämän häiriön poistamiseen. Näin ollen toimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi käytettävä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa. |
| --- | --- |

(200)

Kreikan talouden osalta komissio on Kreikan pankkien tukiohjelman hyväksymistä ja jatkamista koskevissa päätöksissään ja Kreikan yksittäisille pankeille myöntämien valtiontukitoimenpiteiden hyväksymistä koskevissa päätöksissään (119) myöntänyt, että Kreikan taloudessa on vakavan häiriön uhka ja että pankeille annettava valtiontuki soveltuu tämän häiriön poistamiseen. Näin ollen toimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi käytettävä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa.

| (201) | Jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot:
  a)   Asianmukaisuus: Tukitoimenpiteiden on oltava oikein kohdennettuja, jotta niillä voidaan päästä tavoitteeseen ja poistaa taloudessa oleva vakava häiriö. Tämä ei ole mahdollista, jos tukitoimenpide ei sovellu häiriön poistamiseen.
  b)   Tarpeellisuus: Tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Sen vuoksi tuen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä ja sen muodon on oltava sopivin häiriön poistamisen kannalta.
  c)   Oikeasuhteisuus: Toimenpiteen positiivisten vaikutusten on oltava oikeassa suhteessa kilpailun vääristymiseen nähden, jotta tavoitteen saavuttamisen kannalta tarpeelliset kielteiset vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäisiä. |
| --- | --- |

(201)

Jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot:

a)   Asianmukaisuus: Tukitoimenpiteiden on oltava oikein kohdennettuja, jotta niillä voidaan päästä tavoitteeseen ja poistaa taloudessa oleva vakava häiriö. Tämä ei ole mahdollista, jos tukitoimenpide ei sovellu häiriön poistamiseen.

b)   Tarpeellisuus: Tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Sen vuoksi tuen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä ja sen muodon on oltava sopivin häiriön poistamisen kannalta.

c)   Oikeasuhteisuus: Toimenpiteen positiivisten vaikutusten on oltava oikeassa suhteessa kilpailun vääristymiseen nähden, jotta tavoitteen saavuttamisen kannalta tarpeelliset kielteiset vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäisiä.

| (202) | Finanssikriisin aikana komissio on kehittänyt soveltuvuutta koskevia ehtoja erityyppisille tukitoimenpiteille. Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa. |
| --- | --- |

(202)

Finanssikriisin aikana komissio on kehittänyt soveltuvuutta koskevia ehtoja erityyppisille tukitoimenpiteille. Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.

| (203) | Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa (120) annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta. |
| --- | --- |

(203)

Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa (120) annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta.

| (204) | Komissio on myös selittänyt rakenneuudistustiedonannossa (121), miten se aikoo arvioida rakenneuudistussuunnitelmia. Arvioidessaan pankin rakenneuudistussuunnitelmaa rakenneuudistustiedonannon perusteella komissio ottaa huomioon kaikki taulukossa 7 luetellut toimenpiteet. |
| --- | --- |

(204)

Komissio on myös selittänyt rakenneuudistustiedonannossa (121), miten se aikoo arvioida rakenneuudistussuunnitelmia. Arvioidessaan pankin rakenneuudistussuunnitelmaa rakenneuudistustiedonannon perusteella komissio ottaa huomioon kaikki taulukossa 7 luetellut toimenpiteet.

6.1.3   Tukitoimenpiteiden soveltuvuuden arviointi vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon perusteella

6.1.3.1   Toimenpiteiden Pr1, Pr2 ja Pr3 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon kanssa

| (205) | Toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3 myönnettiin Kreikan pankkien tukiohjelmasta. Tähän ohjelmaan sisältyneet toimenpiteet oli jo arvioitu ja todettu sisämarkkinoille soveltuviksi komission 19 päivänä marraskuuta 2008 antamassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(205)

Toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3 myönnettiin Kreikan pankkien tukiohjelmasta. Tähän ohjelmaan sisältyneet toimenpiteet oli jo arvioitu ja todettu sisämarkkinoille soveltuviksi komission 19 päivänä marraskuuta 2008 antamassa päätöksessä.

6.1.3.2   Toimenpiteiden NP1 ja NP2 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa

| (206) | Komissio hyväksyi toimenpiteet NP1 ja NP2 pelastamistukena Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä. Kuten johdanto-osan 142 kappaleessa mainittiin, komissio kuitenkin esitti epäilynsä toimenpiteen NP2 määrän tarpeellisuudesta siltä osin, kykenisikö Nea Proton Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa erillisenä yksikkönä, ja piti siksi kyseenalaisena, oliko tämä erillisen yksikön malli halvin käytettävissä oleva vaihtoehto. Nämä ongelmat ratkaistiin Nea Proton Bankin myynnillä pankille 15 päivänä heinäkuuta 2013. Koska Nea Proton Bank myytiin avoimella ja syrjimättömällä menettelyllä pankille, pankin maksama hinta katsotaan markkinahinnaksi. Näin ollen valtion ennen myyntiä sijoittaman pääoman määrä oli tarpeen myynnin onnistumiseksi. Nea Proton Bankin liittäminen pankin toimintoihin ratkaisee Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta koskevat ongelmat pankin komissiolle toimittaman rakenneuudistussuunnitelman perusteella. |
| --- | --- |

(206)

Komissio hyväksyi toimenpiteet NP1 ja NP2 pelastamistukena Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä. Kuten johdanto-osan 142 kappaleessa mainittiin, komissio kuitenkin esitti epäilynsä toimenpiteen NP2 määrän tarpeellisuudesta siltä osin, kykenisikö Nea Proton Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa erillisenä yksikkönä, ja piti siksi kyseenalaisena, oliko tämä erillisen yksikön malli halvin käytettävissä oleva vaihtoehto. Nämä ongelmat ratkaistiin Nea Proton Bankin myynnillä pankille 15 päivänä heinäkuuta 2013. Koska Nea Proton Bank myytiin avoimella ja syrjimättömällä menettelyllä pankille, pankin maksama hinta katsotaan markkinahinnaksi. Näin ollen valtion ennen myyntiä sijoittaman pääoman määrä oli tarpeen myynnin onnistumiseksi. Nea Proton Bankin liittäminen pankin toimintoihin ratkaisee Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta koskevat ongelmat pankin komissiolle toimittaman rakenneuudistussuunnitelman perusteella.

6.1.3.3   Toimenpiteen NP3 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa

6.1.3.3.1   Asianmukaisuus

| (207) | Toimenpiteen NP3, joka oli Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 395 miljoonan pääomasijoitus Nea Proton Bankiin ennen sen myyntiä pankille, asianmukaisuuden osalta komissio katsoo, että toimenpide on asianmukainen, koska se auttoi säilyttämään Nea Proton Bankin toiminnot. Näitä toimintoja ei olisi voitu jatkaa ilman Kreikan rahoitusvakausrahaston tukea, koska Nea Proton Bankin oman pääoman arvo oli negatiivinen, kun se myytiin pankille, ja se kirjasi edelleen tappioita. Mikään pankki ei olisi ostanut Nea Proton Bankia ennen edeltävää pääomapohjan vahvistamista. Näin ollen toimenpiteellä varmistetaan Kreikan rahoitusvakauden säilyttäminen. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpide on asianmukainen pelastamistukena. |
| --- | --- |

(207)

Toimenpiteen NP3, joka oli Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 395 miljoonan pääomasijoitus Nea Proton Bankiin ennen sen myyntiä pankille, asianmukaisuuden osalta komissio katsoo, että toimenpide on asianmukainen, koska se auttoi säilyttämään Nea Proton Bankin toiminnot. Näitä toimintoja ei olisi voitu jatkaa ilman Kreikan rahoitusvakausrahaston tukea, koska Nea Proton Bankin oman pääoman arvo oli negatiivinen, kun se myytiin pankille, ja se kirjasi edelleen tappioita. Mikään pankki ei olisi ostanut Nea Proton Bankia ennen edeltävää pääomapohjan vahvistamista. Näin ollen toimenpiteellä varmistetaan Kreikan rahoitusvakauden säilyttäminen. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpide on asianmukainen pelastamistukena.

6.1.3.3.2   Tarpeellisuus

| (208) | Vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen toimenpiteen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Tämä merkitsee sitä, että pääomasijoituksen määrän on oltava tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä. |
| --- | --- |

(208)

Vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen toimenpiteen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Tämä merkitsee sitä, että pääomasijoituksen määrän on oltava tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä.

| (209) | Kuten Kreikan keskuspankki totesi 19 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyssä kirjeessään, Nea Proton Bankin selvitystilaan joutuminen olisi voinut levitä käynnistäen uuden järjestelmäkriisin ja heikentäen pankkijärjestelmää kohtaan tunnettua luottamusta, joka oli vähän aiemmin palautettu, kun pääomapohjan vahvistamisprosessi oli saatu päätökseen. Komissio katsoo, että nämä rahoitusvakauteen liittyvät seikat tukevat toimenpiteen NP3 tarpeellisuutta. |
| --- | --- |

(209)

Kuten Kreikan keskuspankki totesi 19 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyssä kirjeessään, Nea Proton Bankin selvitystilaan joutuminen olisi voinut levitä käynnistäen uuden järjestelmäkriisin ja heikentäen pankkijärjestelmää kohtaan tunnettua luottamusta, joka oli vähän aiemmin palautettu, kun pääomapohjan vahvistamisprosessi oli saatu päätökseen. Komissio katsoo, että nämä rahoitusvakauteen liittyvät seikat tukevat toimenpiteen NP3 tarpeellisuutta.

| (210) | Toimenpiteen laajuudesta voidaan todeta, että 395 miljoonan euron määrä määritettiin avoimella ja syrjimättömällä tarjousmenettelyllä. Pankki oli tehnyt Nea Proton Bankin due diligence -tarkastuksen. Pankin tarjous, joka edellytti Nea Proton Bankin pääomapohjan vahvistamista 395 miljoonalla eurolla, oli laskettu siten, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen 9 prosentin vähimmäisosuus täyttyisi ja tarjous mahdollistaisi 119 miljoonan varaukset, joita tarvittiin odotettavissa olevien luottotappioiden ja ennen veroja kirjattavien tappioiden kattamiseksi vuoteen 2016 asti. Komissio päättelee, että 395 miljoonan euron tuki oli tarpeellinen. |
| --- | --- |

(210)

Toimenpiteen laajuudesta voidaan todeta, että 395 miljoonan euron määrä määritettiin avoimella ja syrjimättömällä tarjousmenettelyllä. Pankki oli tehnyt Nea Proton Bankin due diligence -tarkastuksen. Pankin tarjous, joka edellytti Nea Proton Bankin pääomapohjan vahvistamista 395 miljoonalla eurolla, oli laskettu siten, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen 9 prosentin vähimmäisosuus täyttyisi ja tarjous mahdollistaisi 119 miljoonan varaukset, joita tarvittiin odotettavissa olevien luottotappioiden ja ennen veroja kirjattavien tappioiden kattamiseksi vuoteen 2016 asti. Komissio päättelee, että 395 miljoonan euron tuki oli tarpeellinen.

| (211) | Tuesta maksetun korvauksen osalta voidaan todeta, että koska myyntihinta oli yksi euro, Kreikan rahoitusvakausrahasto ei saa takaisin rahaa. Sen panos on avustuksen kaltainen. Kuten pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon 44 kohdassa todetaan, pääomapohjan vahvistaminen, jonka korvaus on riittämätön, voidaan hyväksyä vain sellaisten ongelmapankkien tapauksessa, jotka eivät pysty maksamaan mitään korvausta. Komissio katsoo, että tämä pätee Nea Proton Bankin tapaukseen. Korvauksen puute aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaisesti. |
| --- | --- |

(211)

Tuesta maksetun korvauksen osalta voidaan todeta, että koska myyntihinta oli yksi euro, Kreikan rahoitusvakausrahasto ei saa takaisin rahaa. Sen panos on avustuksen kaltainen. Kuten pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon 44 kohdassa todetaan, pääomapohjan vahvistaminen, jonka korvaus on riittämätön, voidaan hyväksyä vain sellaisten ongelmapankkien tapauksessa, jotka eivät pysty maksamaan mitään korvausta. Komissio katsoo, että tämä pätee Nea Proton Bankin tapaukseen. Korvauksen puute aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaisesti.

| (212) | Näin ollen toimenpide on sekä määränsä että muotonsa perusteella tarpeellinen pelastamistukena Kreikan pankkijärjestelmän ja koko talouden häiriön rajoittamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(212)

Näin ollen toimenpide on sekä määränsä että muotonsa perusteella tarpeellinen pelastamistukena Kreikan pankkijärjestelmän ja koko talouden häiriön rajoittamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi.

6.1.3.3.3   Oikeasuhteisuus

| (213) | Komissio huomauttaa, että Nea Proton Bankin tultua sulautetuksi pankkiin sen taloudelliset toiminnot on siirretty pankkiin. Se tosiseikka, että tuella pelastetaan nämä taloudelliset toiminnot, voisi teoriassa aiheuttaa kilpailun vääristymistä. Komissio panee kuitenkin merkille Nea Proton Bankin pienen koon sekä myyntimenettelyn, jossa kilpailijoilla oli mahdollisuus tehdä tarjous Nea Proton Bankista. Lisäksi Nea Proton Bankin taloudelliset toiminnot integroidaan niiden siirtämisen jälkeen täysimääräisesti pankkiin ja niiden olemassaolo erillisenä taloudellisena toimintana tai kilpailijana lakkaa. Näin ollen komissio päättelee, että tuki ei aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(213)

Komissio huomauttaa, että Nea Proton Bankin tultua sulautetuksi pankkiin sen taloudelliset toiminnot on siirretty pankkiin. Se tosiseikka, että tuella pelastetaan nämä taloudelliset toiminnot, voisi teoriassa aiheuttaa kilpailun vääristymistä. Komissio panee kuitenkin merkille Nea Proton Bankin pienen koon sekä myyntimenettelyn, jossa kilpailijoilla oli mahdollisuus tehdä tarjous Nea Proton Bankista. Lisäksi Nea Proton Bankin taloudelliset toiminnot integroidaan niiden siirtämisen jälkeen täysimääräisesti pankkiin ja niiden olemassaolo erillisenä taloudellisena toimintana tai kilpailijana lakkaa. Näin ollen komissio päättelee, että tuki ei aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä.

6.1.3.3.4   Päätelmä toimenpiteen NP3 yhteensopivuudesta vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa

| (214) | Komissio päättelee näin ollen, että toimenpide NP3 on asianmukainen, tarpeellinen ja, kun otetaan huomioon Nea Proton Bankin taloudelliset toiminnot nyt sisältävän pankin suunniteltu perusteellinen rakenneuudistus, oikeasuhteinen tavoiteltuun päämäärään nähden. |
| --- | --- |

(214)

Komissio päättelee näin ollen, että toimenpide NP3 on asianmukainen, tarpeellinen ja, kun otetaan huomioon Nea Proton Bankin taloudelliset toiminnot nyt sisältävän pankin suunniteltu perusteellinen rakenneuudistus, oikeasuhteinen tavoiteltuun päämäärään nähden.

6.1.4   Tukitoimenpiteiden yhteensopivuus rakenneuudistustiedonannon kanssa

| (215) | Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 60, 61, 78 ja 79 kappaleessa komissio totesi toimenpiteistä NP1 ja NP2, että Nea Proton Bank ei todennäköisesti pystyisi korvaamaan saamaansa valtiontukea, ja korosti, että korvauksen puute aiheutti perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen. Johdanto-osan 211 kappaleessa komissio totesi toimenpiteen NP3 korvauksen osalta, että koska Nea Proton Bankin myyntihinnaksi on asetettu yksi euro, Kreikan rahoitusvakausrahasto ei voi periä takaisin mitään juuri ennen myyntiä sijoitetuista 395 miljoonasta eurosta (toimenpide NP3). Lisäksi Kreikka ei voi periä takaisin mitään toukokuussa 2009 saamistaan etuoikeutetuista osakkeista, koska niihin liittyvät oman pääoman ehtoiset vastuut jäivät selvitystilaan asetettuun Proton Bankiin. Tästä syystä komissio päättelee, että korvauksen puute aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta. |
| --- | --- |

(215)

Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 60, 61, 78 ja 79 kappaleessa komissio totesi toimenpiteistä NP1 ja NP2, että Nea Proton Bank ei todennäköisesti pystyisi korvaamaan saamaansa valtiontukea, ja korosti, että korvauksen puute aiheutti perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen. Johdanto-osan 211 kappaleessa komissio totesi toimenpiteen NP3 korvauksen osalta, että koska Nea Proton Bankin myyntihinnaksi on asetettu yksi euro, Kreikan rahoitusvakausrahasto ei voi periä takaisin mitään juuri ennen myyntiä sijoitetuista 395 miljoonasta eurosta (toimenpide NP3). Lisäksi Kreikka ei voi periä takaisin mitään toukokuussa 2009 saamistaan etuoikeutetuista osakkeista, koska niihin liittyvät oman pääoman ehtoiset vastuut jäivät selvitystilaan asetettuun Proton Bankiin. Tästä syystä komissio päättelee, että korvauksen puute aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta.

6.1.4.1   Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen myynnin avulla

| (216) | Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdassa määrätään, että jos vaikeuksissa olevan luottolaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa, olisi harkittava sen likvidaatiota tai huutokauppaamista. Tästä syystä jäsenvaltiot voivat kannustaa tällaisia elinkelpoisuutensa menettäneitä toimijoita vetäytymään markkinoilta ja samalla mahdollistaa sen, että vetäytyminen tapahtuu sopivan ajan kuluessa niin, että rahoitusjärjestelmä säilyy vakaana. |
| --- | --- |

(216)

Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdassa määrätään, että jos vaikeuksissa olevan luottolaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa, olisi harkittava sen likvidaatiota tai huutokauppaamista. Tästä syystä jäsenvaltiot voivat kannustaa tällaisia elinkelpoisuutensa menettäneitä toimijoita vetäytymään markkinoilta ja samalla mahdollistaa sen, että vetäytyminen tapahtuu sopivan ajan kuluessa niin, että rahoitusjärjestelmä säilyy vakaana.

| (217) | Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio epäili vakavasti, pystyisikö Nea Proton Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa erillisenä yksikkönä, ja viittasi synergiaan, joka voitaisiin saavuttaa liittämällä se johonkin suureen rahoitusyhteisöön. |
| --- | --- |

(217)

Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio epäili vakavasti, pystyisikö Nea Proton Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa erillisenä yksikkönä, ja viittasi synergiaan, joka voitaisiin saavuttaa liittämällä se johonkin suureen rahoitusyhteisöön.

| (218) | Rakenneuudistustiedonannon 17 kohdassa selvennetään, että vaikeuksissa olevan pankin myynti toiselle rahoituslaitokselle voi edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, jos ostaja on elinkelpoinen ja pystyy ottamaan vaikeuksissa olevan pankin vastuulleen, ja sillä voidaan myös tukea markkinoiden luottamuksen palauttamista. Lisäksi talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti pankkisektoria oli vakautettava edelleen, ja Kreikan rahoitusvakausrahaston oli myytävä Nea Proton Bank viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(218)

Rakenneuudistustiedonannon 17 kohdassa selvennetään, että vaikeuksissa olevan pankin myynti toiselle rahoituslaitokselle voi edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, jos ostaja on elinkelpoinen ja pystyy ottamaan vaikeuksissa olevan pankin vastuulleen, ja sillä voidaan myös tukea markkinoiden luottamuksen palauttamista. Lisäksi talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti pankkisektoria oli vakautettava edelleen, ja Kreikan rahoitusvakausrahaston oli myytävä Nea Proton Bank viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2013.

| (219) | Kuten 7.5.2 kohdassa todettiin, pankin rakenneuudistussuunnitelman perusteella sitä voidaan pitää elinkelpoisena yksikkönä. Näin ollen se, että Nea Proton Bankin taloudelliset toiminnot on siirretty pankkiin, mahdollistaa niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. Lisäksi se, että Nea Proton Bank on täysin integroitu pankkiin ja katoaa markkinoilta erillisenä kilpailijana, muodostaa valtiontuesta maksetun riittämättömän korvauksen edellyttämän perusteellisen rakenneuudistuksen. |
| --- | --- |

(219)

Kuten 7.5.2 kohdassa todettiin, pankin rakenneuudistussuunnitelman perusteella sitä voidaan pitää elinkelpoisena yksikkönä. Näin ollen se, että Nea Proton Bankin taloudelliset toiminnot on siirretty pankkiin, mahdollistaa niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. Lisäksi se, että Nea Proton Bank on täysin integroitu pankkiin ja katoaa markkinoilta erillisenä kilpailijana, muodostaa valtiontuesta maksetun riittämättömän korvauksen edellyttämän perusteellisen rakenneuudistuksen.

6.1.4.2   Oma osallistuminen ja vastuunjako

| (220) | Nea Protonia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio suhtautui epäillen siihen, oliko rakenneuudistuskustannukset rajoitettu välttämättömään. Nämä epäilykset johtuivat siitä huomiosta, että Nea Proton Bank ei voinut palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuttaan erillisenä yksikkönä ilman suuria kustannuksia. Nea Proton Bankin liittäminen pankkiin, joka on suurempi yksikkö toimivine tietotekniikkainfrastruktuureineen ja riskinhallintarakenteineen, ratkaisee tämän ongelman. Pankin myynti auttaa osaltaan rakenneuudistuskustannusten rajoittamista välttämättömään. |
| --- | --- |

(220)

Nea Protonia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio suhtautui epäillen siihen, oliko rakenneuudistuskustannukset rajoitettu välttämättömään. Nämä epäilykset johtuivat siitä huomiosta, että Nea Proton Bank ei voinut palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuttaan erillisenä yksikkönä ilman suuria kustannuksia. Nea Proton Bankin liittäminen pankkiin, joka on suurempi yksikkö toimivine tietotekniikkainfrastruktuureineen ja riskinhallintarakenteineen, ratkaisee tämän ongelman. Pankin myynti auttaa osaltaan rakenneuudistuskustannusten rajoittamista välttämättömään.

| (221) | Osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien kattamasta rakenneuudistuskustannusten osuudesta komissio totesi jo Nea Protonia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 77 kappaleessa, että osakkeenomistajia ja huonommassa etuoikeusasemassa olevia velkojia ei siirretty Nea Proton Bankiin, vaan ne säilyivät Proton Bankissa eli selvitystilassa olevassa yhteisössä. Tästä syystä komissio katsoi, että osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien riittävä osallistuminen vastuunjakoon oli saavutettu. |
| --- | --- |

(221)

Osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien kattamasta rakenneuudistuskustannusten osuudesta komissio totesi jo Nea Protonia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 77 kappaleessa, että osakkeenomistajia ja huonommassa etuoikeusasemassa olevia velkojia ei siirretty Nea Proton Bankiin, vaan ne säilyivät Proton Bankissa eli selvitystilassa olevassa yhteisössä. Tästä syystä komissio katsoi, että osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien riittävä osallistuminen vastuunjakoon oli saavutettu.

6.1.4.3   Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi

| (222) | Kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta rakenneuudistustiedonannon 30 kohdassa määrätään, että ”[k]omissio pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi [...] uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. [...] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.” |
| --- | --- |

(222)

Kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta rakenneuudistustiedonannon 30 kohdassa määrätään, että ”[k]omissio pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi [...] uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. [...] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.”

| (223) | Tuen määrän osalta komissio panee merkille, että pääoman muodossa saadun tuen kokonaismäärä on 2 111,6 miljoonaa euroa (Pr1, NP1, NP2, NP3) 149,4 miljoonan euron suuruisen valtion maksuvalmiustuen (toimenpide Pr3) ja 78 miljoonan euron arvoisten Kreikan valtion joukkovelkakirjojen (toimenpide Pr2) lisäksi. Toimenpide Pr1 vastasi noin 4,6:ta prosenttia Proton Bankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Toimenpide NP1, Proton Bankista Nea Proton Bankiin siirrettyjen toimintojen aiheuttaman rahoitusvajeen rahoittaminen, vastasi noin 36:ta prosenttia Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä vuoden 2010 lopussa tai 84:ää prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä sen perustamisajankohtana. Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin tekemä peruspääomasijoitus, joka oli osa toimenpidettä NP2, vastasi noin 18,8:aa prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä sen perustamisajankohtana. Lisäpääomasijoitukset, jotka olivat osa toimenpidettä NP2, vastasivat noin 34,2:ta prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä (31 päivänä joulukuuta 2012 toimitettujen tietojen perusteella (122)). Kuten Nea Protonia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 80 kappaleessa todettiin, toimenpiteet NP1 ja NP2 vastasivat yli 50:tä prosenttia Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä tai yli 130:tä prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä. Ennen myyntiä pankille tehty pääomasijoitus, eli toimenpide NP3, vastasi noin 48,7:ää prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä (31 päivänä toukokuuta 2013 toimitettujen tietojen perusteella). Tällaiset tukimäärät yhdessä korvauksen puutteen kanssa edellyttävät tuensaajan markkinoilla harjoittaman toiminnan voimakasta supistamista. |
| --- | --- |

(223)

Tuen määrän osalta komissio panee merkille, että pääoman muodossa saadun tuen kokonaismäärä on 2 111,6 miljoonaa euroa (Pr1, NP1, NP2, NP3) 149,4 miljoonan euron suuruisen valtion maksuvalmiustuen (toimenpide Pr3) ja 78 miljoonan euron arvoisten Kreikan valtion joukkovelkakirjojen (toimenpide Pr2) lisäksi. Toimenpide Pr1 vastasi noin 4,6:ta prosenttia Proton Bankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Toimenpide NP1, Proton Bankista Nea Proton Bankiin siirrettyjen toimintojen aiheuttaman rahoitusvajeen rahoittaminen, vastasi noin 36:ta prosenttia Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä vuoden 2010 lopussa tai 84:ää prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä sen perustamisajankohtana. Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin tekemä peruspääomasijoitus, joka oli osa toimenpidettä NP2, vastasi noin 18,8:aa prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä sen perustamisajankohtana. Lisäpääomasijoitukset, jotka olivat osa toimenpidettä NP2, vastasivat noin 34,2:ta prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä (31 päivänä joulukuuta 2012 toimitettujen tietojen perusteella (122)). Kuten Nea Protonia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 80 kappaleessa todettiin, toimenpiteet NP1 ja NP2 vastasivat yli 50:tä prosenttia Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä tai yli 130:tä prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä. Ennen myyntiä pankille tehty pääomasijoitus, eli toimenpide NP3, vastasi noin 48,7:ää prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä (31 päivänä toukokuuta 2013 toimitettujen tietojen perusteella). Tällaiset tukimäärät yhdessä korvauksen puutteen kanssa edellyttävät tuensaajan markkinoilla harjoittaman toiminnan voimakasta supistamista.

| (224) | Niiden markkinoiden osalta, joilla Nea Proton Bank toimi, komissio huomautti Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 82 kappaleessa, että Proton Bank oli hyvin pieni pankki (sen markkinaosuus oli noin 1 prosentti Kreikan pankkien kokonaisomaisuudesta) ja näin ollen Nea Proton Bankiin siirretyt Proton Bankin varat ja velat olivat suhteellisen pienet verrattuna Kreikan pankkijärjestelmän kokoon. Tästä syystä se päätteli, että huolimatta tuen poikkeuksellisen suuresta määrästä, Nea Proton Bankille myönnetyn tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä voidaan pitää rajallisena. |
| --- | --- |

(224)

Niiden markkinoiden osalta, joilla Nea Proton Bank toimi, komissio huomautti Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 82 kappaleessa, että Proton Bank oli hyvin pieni pankki (sen markkinaosuus oli noin 1 prosentti Kreikan pankkien kokonaisomaisuudesta) ja näin ollen Nea Proton Bankiin siirretyt Proton Bankin varat ja velat olivat suhteellisen pienet verrattuna Kreikan pankkijärjestelmän kokoon. Tästä syystä se päätteli, että huolimatta tuen poikkeuksellisen suuresta määrästä, Nea Proton Bankille myönnetyn tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä voidaan pitää rajallisena.

| (225) | Lisäksi Nea Proton Bankin toimintoja tarjottiin kilpailijoille avoimessa huutokaupassa. Myynnin jälkeen Nea Proton Bankin olemassaolo erillisenä kilpailijana lakkasi ja se integroitiin täysin pankkiin. |
| --- | --- |

(225)

Lisäksi Nea Proton Bankin toimintoja tarjottiin kilpailijoille avoimessa huutokaupassa. Myynnin jälkeen Nea Proton Bankin olemassaolo erillisenä kilpailijana lakkasi ja se integroitiin täysin pankkiin.

| (226) | Komissio päättelee, että koska Nea Proton Bank oli kooltaan pieni, myyntimenettely oli avoin ja Nea Proton Bank ei jatka toimintaansa erillisenä kilpailijana, kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti huolimatta tuen hyvin suuresta määrästä ja korvauksen puuttumisesta. |
| --- | --- |

(226)

Komissio päättelee, että koska Nea Proton Bank oli kooltaan pieni, myyntimenettely oli avoin ja Nea Proton Bank ei jatka toimintaansa erillisenä kilpailijana, kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti huolimatta tuen hyvin suuresta määrästä ja korvauksen puuttumisesta.

6.1.4.4   Päätelmä yhteensopivuudesta rakenneuudistustiedonannon kanssa

| (227) | Edellä johdanto-osan 216–226 yllä kappaleessa esitetyn analyysin perusteella komissio päättelee, että Nea Proton Bankin myynnillä ja sen liittämisellä pankkiin varmistetaan Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään ja että kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

(227)

Edellä johdanto-osan 216–226 yllä kappaleessa esitetyn analyysin perusteella komissio päättelee, että Nea Proton Bankin myynnillä ja sen liittämisellä pankkiin varmistetaan Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään ja että kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti.

| (228) | Näin ollen kaikki taulukossa 7 luetellut tukitoimenpiteet on todettava soveltuviksi sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(228)

Näin ollen kaikki taulukossa 7 luetellut tukitoimenpiteet on todettava soveltuviksi sisämarkkinoille.

6.2   NEW TT BANKIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI

6.2.1   Tuen olemassaolo ja määrä

| (229) | Komission on arvioitava, ovatko toimenpiteet perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(229)

Komission on arvioitava, ovatko toimenpiteet perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2.1.1   Tuen olemassaolo T Bankin siirrettyjen varojen ja velkojen muodostaman rahoitusvajeen kattamisessa (toimenpide T)

| (230) | T Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 26–32 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide T eli Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta ja Kreikan rahoitusvakausrahastosta annettu tuki TT Bankiin siirrettyjen varojen ja velkojen muodostaman rahoitusvajeen kattamiseksi on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saman päätöksen johdanto-osan 33 kappaleessa komissio katsoi, että TT Bankiin siirretyt T Bankin taloudelliset toiminnot ovat valtiontuen tuensaaja, koska niiden olemassaolo jatkui saadun tuen ansiosta. |
| --- | --- |

(230)

T Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 26–32 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide T eli Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta ja Kreikan rahoitusvakausrahastosta annettu tuki TT Bankiin siirrettyjen varojen ja velkojen muodostaman rahoitusvajeen kattamiseksi on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saman päätöksen johdanto-osan 33 kappaleessa komissio katsoi, että TT Bankiin siirretyt T Bankin taloudelliset toiminnot ovat valtiontuen tuensaaja, koska niiden olemassaolo jatkui saadun tuen ansiosta.

6.2.1.2   Tuen olemassaolo pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä TT Bankille myönnetyssä pääoman vahvistamisessa (toimenpide TT)

| (231) | Kreikan valtion 224,96 miljoonan euron pääomasijoitus TT Bankiin (toimenpide TT) myönnettiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa (123). Ohjelman hyväksymisestä tehdyssä päätöksessä komissio päätteli, että ohjelmasta myönnetyt toimenpiteet ovat valtiontukea. Näin ollen toimenpide TT oli TT Bankille myönnettyä tukea. |
| --- | --- |

(231)

Kreikan valtion 224,96 miljoonan euron pääomasijoitus TT Bankiin (toimenpide TT) myönnettiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa (123). Ohjelman hyväksymisestä tehdyssä päätöksessä komissio päätteli, että ohjelmasta myönnetyt toimenpiteet ovat valtiontukea. Näin ollen toimenpide TT oli TT Bankille myönnettyä tukea.

| (232) | Kuten komissio huomautti New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 98 kappaleessa, New TT Bank hoitaa aiemmin TT Bankin suorittamat taloudelliset toiminnot, T Bankin toiminnot mukaan luettuna. |
| --- | --- |

(232)

Kuten komissio huomautti New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 98 kappaleessa, New TT Bank hoitaa aiemmin TT Bankin suorittamat taloudelliset toiminnot, T Bankin toiminnot mukaan luettuna.

6.2.1.3   Tuen olemassaolo New TT Bankin rahoitusvajeen kattamisessa (toimenpide NTT1)

| (233) | New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 53–57 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide NTT1, Kreikan rahoitusvakausrahastosta annettu tuki New TT Bankin rahoitusvajeen kattamiseksi, on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saman päätöksen johdanto-osan 54 kappaleessa komissio katsoi, että New TT Bank on toimenpiteen taloudellinen tuensaaja, koska se hoitaa TT Bankin taloudellisia toimintoja, jotka ovat edelleen olemassa saadun tuen ansiosta. |
| --- | --- |

(233)

New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 53–57 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide NTT1, Kreikan rahoitusvakausrahastosta annettu tuki New TT Bankin rahoitusvajeen kattamiseksi, on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saman päätöksen johdanto-osan 54 kappaleessa komissio katsoi, että New TT Bank on toimenpiteen taloudellinen tuensaaja, koska se hoitaa TT Bankin taloudellisia toimintoja, jotka ovat edelleen olemassa saadun tuen ansiosta.

6.2.1.4   Tuen olemassaolo peruspääomasijoituksessa (toimenpide NTT2)

| (234) | New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 49–52 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide NTT2, Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 500 miljoonan euron peruspääomasijoitus New TT Bankin hyväksi, on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(234)

New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 49–52 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide NTT2, Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 500 miljoonan euron peruspääomasijoitus New TT Bankin hyväksi, on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2.1.5   Pankille New TT Bankin ostajana myönnetyn tuen olemassaolo

| (235) | Pankki osti New TT Bankin osakkeet avoimella ja syrjimättömällä tarjousmenettelyllä. Kreikan viranomaisilta 15 päivänä heinäkuuta 2013 saatujen tietojen mukaan taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä moniin ulkomaisiin ja kreikkalaisiin pankkeihin ja sijoittajiin, mutta vain Kreikan neljä suurinta pankkia tekivät lopulliset tarjoukset. Koska taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä suureen määrään pankkeja, komissio päättelee, että tarjousmenettely oli avoin ja syrjimätön. Pankin tarjous katsottiin parhaaksi ottaen huomioon tarjotun vastikkeen määrä ja tyyppi. |
| --- | --- |

(235)

Pankki osti New TT Bankin osakkeet avoimella ja syrjimättömällä tarjousmenettelyllä. Kreikan viranomaisilta 15 päivänä heinäkuuta 2013 saatujen tietojen mukaan taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä moniin ulkomaisiin ja kreikkalaisiin pankkeihin ja sijoittajiin, mutta vain Kreikan neljä suurinta pankkia tekivät lopulliset tarjoukset. Koska taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä suureen määrään pankkeja, komissio päättelee, että tarjousmenettely oli avoin ja syrjimätön. Pankin tarjous katsottiin parhaaksi ottaen huomioon tarjotun vastikkeen määrä ja tyyppi.

| (236) | Tarkemmin sanottuna pankki suostui maksamaan Kreikan rahoitusvakausrahastolle yhteensä 681 miljoonaa euroa äskettäin liikkeeseen laskettujen kantaosakkeiden muodossa. Toiseksi korkein tarjous oli 500 miljoonan euron suuruinen käteistarjous. Se oli siis 26,58 prosenttia pienempi kuin pankin tarjous. Kreikan keskuspankin 8 päivänä heinäkuuta 2013 lähettämän kirjeen mukaan kotimaisten pankkien tekemiä käteistarjouksia ei voitu ottaa huomioon, mikäli kyseinen pankki yhä oli riippuvainen eurojärjestelmän rahoituksesta, eikä varsinkaan, jos se sai maksuvalmiusapua. Näin ollen toiseksi korkein tarjous ei täyttänyt Kreikan keskuspankin vaatimuksia. |
| --- | --- |

(236)

Tarkemmin sanottuna pankki suostui maksamaan Kreikan rahoitusvakausrahastolle yhteensä 681 miljoonaa euroa äskettäin liikkeeseen laskettujen kantaosakkeiden muodossa. Toiseksi korkein tarjous oli 500 miljoonan euron suuruinen käteistarjous. Se oli siis 26,58 prosenttia pienempi kuin pankin tarjous. Kreikan keskuspankin 8 päivänä heinäkuuta 2013 lähettämän kirjeen mukaan kotimaisten pankkien tekemiä käteistarjouksia ei voitu ottaa huomioon, mikäli kyseinen pankki yhä oli riippuvainen eurojärjestelmän rahoituksesta, eikä varsinkaan, jos se sai maksuvalmiusapua. Näin ollen toiseksi korkein tarjous ei täyttänyt Kreikan keskuspankin vaatimuksia.

| (237) | On myös syytä huomata, että myyntisopimuksen mukaan Kreikan rahoitusvakausrahasto sai 1 418,75 miljoonaa uutta pankin kantaosaketta, joiden tarjoushinta oli 0,48 euroa osakkeelta (124). Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus pankista nousi 93,55 prosentista 95,23 prosenttiin. |
| --- | --- |

(237)

On myös syytä huomata, että myyntisopimuksen mukaan Kreikan rahoitusvakausrahasto sai 1 418,75 miljoonaa uutta pankin kantaosaketta, joiden tarjoushinta oli 0,48 euroa osakkeelta (124). Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus pankista nousi 93,55 prosentista 95,23 prosenttiin.

| (238) | Tästä syystä komissio päättelee, että osto ei ollut ostajalle myönnettyä tukea. |
| --- | --- |

(238)

Tästä syystä komissio päättelee, että osto ei ollut ostajalle myönnettyä tukea.

6.2.1.6   Päätelmät tuen olemassaolosta

| (239) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet T, TT, NTT1 ja NTT2 ovat kaikki valtiontukea. Toimenpiteen T osalta komissio päättelee, että tuki hyödytti T Bankin toimintoja, koska ne siirrettiin TT Bankiin ja myöhemmin New TT Bankiin. Toimenpiteen TT osalta komissio päättelee, että tuki hyödytti TT Bankin toimintoja, jotka siirrettiin myöhemmin New TT Bankiin. Toimenpiteiden NTT1 ja NTT2 tuensaaja on New TT Bank. |
| --- | --- |

(239)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet T, TT, NTT1 ja NTT2 ovat kaikki valtiontukea. Toimenpiteen T osalta komissio päättelee, että tuki hyödytti T Bankin toimintoja, koska ne siirrettiin TT Bankiin ja myöhemmin New TT Bankiin. Toimenpiteen TT osalta komissio päättelee, että tuki hyödytti TT Bankin toimintoja, jotka siirrettiin myöhemmin New TT Bankiin. Toimenpiteiden NTT1 ja NTT2 tuensaaja on New TT Bank.

| (240) | Näin ollen komissio päättelee, että T Bankin taloudelliset toiminnot, joita hoiti TT Bank ja myöhemmin New TT Bank, ovat hyötyneet 677 miljoonan euron pääomankorotustuesta ja että New TT Bankin hoitamat TT Bankin toiminnot ovat hyötyneet pääomatuen muodossa annetusta 4 457,96 miljoonan euron suuruisesta pääomatuesta (toimenpiteet TT, NTT1 ja NTT2).

  Taulukko 10


  Yleiskatsaus T Bankille, TT Bankille ja New TT Bankille myönnetystä kokonaistuesta









  Tuensaaja | Toimenpide | Kuvaus | Tuen määrä (miljoonaa euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| T Bankin toiminnot | T | T:stä TT:hen siirretyn rahoitusvajeen rahoitus | 677 |
| TT Bankin toiminnot | TT | Pääomapohjan vahvistaminen | 224,96 |
| New TT Bankin toiminnot | NTT1 | TT Bankista New T Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus | 3 732,6 |
| NTT2 | Peruspääoma | 500 |

(240)

Näin ollen komissio päättelee, että T Bankin taloudelliset toiminnot, joita hoiti TT Bank ja myöhemmin New TT Bank, ovat hyötyneet 677 miljoonan euron pääomankorotustuesta ja että New TT Bankin hoitamat TT Bankin toiminnot ovat hyötyneet pääomatuen muodossa annetusta 4 457,96 miljoonan euron suuruisesta pääomatuesta (toimenpiteet TT, NTT1 ja NTT2).

Taulukko 10

Yleiskatsaus T Bankille, TT Bankille ja New TT Bankille myönnetystä kokonaistuesta

Tuensaaja

Toimenpide

Kuvaus

Tuen määrä (miljoonaa euroa)

T Bankin toiminnot

T

T:stä TT:hen siirretyn rahoitusvajeen rahoitus

677

TT Bankin toiminnot

TT

Pääomapohjan vahvistaminen

224,96

New TT Bankin toiminnot

NTT1

TT Bankista New T Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus

3 732,6

NTT2

Peruspääoma

500

6.2.2   Tuen soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta

| (241) | Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. |
| --- | --- |

(241)

Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.

| (242) | Kuten johdanto-osan 199 ja 200 kappaleessa selitettiin, Kreikan pankeille myönnettyjen tukitoimien arvioinnin oikeusperustan olisi tällä hetkellä oltava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta. |
| --- | --- |

(242)

Kuten johdanto-osan 199 ja 200 kappaleessa selitettiin, Kreikan pankeille myönnettyjen tukitoimien arvioinnin oikeusperustan olisi tällä hetkellä oltava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta.

| (243) | Kuten johdanto-osan 201 kappaleessa selitettiin, jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä yhdenmukaisuutta koskevat yleiset ehdot, jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus. |
| --- | --- |

(243)

Kuten johdanto-osan 201 kappaleessa selitettiin, jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä yhdenmukaisuutta koskevat yleiset ehdot, jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.

| (244) | Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa. |
| --- | --- |

(244)

Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.

| (245) | Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa (125) annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta. |
| --- | --- |

(245)

Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa (125) annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta.

| (246) | Komissio on myös selittänyt rakenneuudistustiedonannossa (126), miten se aikoo arvioida rakenneuudistussuunnitelmia. Arvioidessaan pankin rakenneuudistussuunnitelmaa rakenneuudistustiedonannon perusteella komissio ottaa huomioon kaikki taulukossa 8 luetellut toimenpiteet. |
| --- | --- |

(246)

Komissio on myös selittänyt rakenneuudistustiedonannossa (126), miten se aikoo arvioida rakenneuudistussuunnitelmia. Arvioidessaan pankin rakenneuudistussuunnitelmaa rakenneuudistustiedonannon perusteella komissio ottaa huomioon kaikki taulukossa 8 luetellut toimenpiteet.

6.2.3   Tukitoimenpiteiden yhteensopivuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa

6.2.3.1   Toimenpiteen T yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa

| (247) | Toimenpiteen T osalta komissio katsoi T Bankia koskevassa päätöksessään, että toimenpide täyttää perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan vaatimukset, ja päätti, että se soveltui sisämarkkinoille rahoitusvakauteen liittyvistä syistä kuuden kuukauden ajan kyseisen päätöksen tekemisestä. Kreikan viranomaiset eivät toimittaneet päivitettyä TT Bankin rakenneuudistussuunnitelmaa, jossa olisi otettu huomioon T Bankin toimintojen liittäminen TT Bankiin ennen tämän kuuden kuukauden ajanjakson päättymistä. New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 83 kohdassa komissio kuitenkin katsoi, että tämä laiminlyönti oli ymmärrettävä, koska tällä välin oli tehty päätös TT Bankin kriisinratkaisusta. Koska Kreikan viranomaiset toimittivat New TT Bankin rakenneuudistussuunnitelman tammikuussa 2013 ja päivitetyn suunnitelman maaliskuussa 2013 ja molemmissa käsitellään T Bankista TT Bankiin siirrettyjä toimintoja, komissio hyväksyi New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessään toimenpiteen T väliaikaisesti pelastamistukena siihen asti, kunnes lopullinen päätös toimenpiteistä T, TT, NTT1 ja NTT2 tehtiin. |
| --- | --- |

(247)

Toimenpiteen T osalta komissio katsoi T Bankia koskevassa päätöksessään, että toimenpide täyttää perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan vaatimukset, ja päätti, että se soveltui sisämarkkinoille rahoitusvakauteen liittyvistä syistä kuuden kuukauden ajan kyseisen päätöksen tekemisestä. Kreikan viranomaiset eivät toimittaneet päivitettyä TT Bankin rakenneuudistussuunnitelmaa, jossa olisi otettu huomioon T Bankin toimintojen liittäminen TT Bankiin ennen tämän kuuden kuukauden ajanjakson päättymistä. New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 83 kohdassa komissio kuitenkin katsoi, että tämä laiminlyönti oli ymmärrettävä, koska tällä välin oli tehty päätös TT Bankin kriisinratkaisusta. Koska Kreikan viranomaiset toimittivat New TT Bankin rakenneuudistussuunnitelman tammikuussa 2013 ja päivitetyn suunnitelman maaliskuussa 2013 ja molemmissa käsitellään T Bankista TT Bankiin siirrettyjä toimintoja, komissio hyväksyi New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessään toimenpiteen T väliaikaisesti pelastamistukena siihen asti, kunnes lopullinen päätös toimenpiteistä T, TT, NTT1 ja NTT2 tehtiin.

6.2.3.2   Toimenpiteen TT yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon kanssa

| (248) | Marraskuun 19 päivänä 2008 antamassaan päätöksessä (127) komissio jo päätteli, että toimenpide TT, joka myönnettiin toukokuussa 2009 Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvasta pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, on vuoden 2008 pankkitiedonannon kanssa yhteensopivaa pelastamistukea. Tässä päätöksessä ei viitattu pääomapohjan vahvistamista koskevaan tiedonantoon, jota ei silloin ollut vielä hyväksytty. |
| --- | --- |

(248)

Marraskuun 19 päivänä 2008 antamassaan päätöksessä (127) komissio jo päätteli, että toimenpide TT, joka myönnettiin toukokuussa 2009 Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvasta pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, on vuoden 2008 pankkitiedonannon kanssa yhteensopivaa pelastamistukea. Tässä päätöksessä ei viitattu pääomapohjan vahvistamista koskevaan tiedonantoon, jota ei silloin ollut vielä hyväksytty.

6.2.3.3   Toimenpiteiden NTT1 ja NTT2 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa

| (249) | Komissio on jo väliaikaisesti hyväksynyt toimenpiteet NTT1 ja NTT2 pelastamistukena New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä. |
| --- | --- |

(249)

Komissio on jo väliaikaisesti hyväksynyt toimenpiteet NTT1 ja NTT2 pelastamistukena New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä.

6.2.4   Tukitoimenpiteiden T, TT, NTT1 ja NTT2 yhdenmukaisuus pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa

6.2.4.1   Tuen asianmukaisen korvauksen puute on otettava huomioon rakenneuudistustiedonannon mukaisessa arvioinnissa

| (250) | T Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 45 kappaleessa komissio huomautti, että Kreikan talletus- ja investointitakausrahasto ja Kreikan rahoitusvakausrahasto eivät todennäköisesti pysty perimään takaisin lainkaan varoja ja että T Bankista TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoittaminen vastaa tästä syystä avustusta. Lisäksi, kuten New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 101 kappaleessa pääteltiin, Kreikan rahoitusvakausrahasto saattoi odottaa perivänsä takaisin vain osan 500 miljoonan euron peruspääomasijoituksestaan (toimenpide NTT2). Komissio huomautti myös, että Kreikan rahoitusvakausrahasto ei saa mitään korvausta TT Bankista New TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen kattamisesta (toimenpide NTT1) ja että on hyvin epätodennäköistä, että Kreikan rahoitusvakausrahasto saa perittyä takaisin edes osan näistä 3,7 miljardista eurosta. Lopuksi komissio huomauttaa, että valtio ei mitä todennäköisimmin saa perittyä takaisin mitään määrää toimenpiteestä TT, sillä sen oman pääoman ehtoiset vastuut, jotka liittyivät toukokuussa 2009 liikkeeseen laskettuihin etuoikeutettuihin osakkeisiin, säilyivät TT Bankissa, joka asetettiin selvitystilaan. |
| --- | --- |

(250)

T Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 45 kappaleessa komissio huomautti, että Kreikan talletus- ja investointitakausrahasto ja Kreikan rahoitusvakausrahasto eivät todennäköisesti pysty perimään takaisin lainkaan varoja ja että T Bankista TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoittaminen vastaa tästä syystä avustusta. Lisäksi, kuten New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 101 kappaleessa pääteltiin, Kreikan rahoitusvakausrahasto saattoi odottaa perivänsä takaisin vain osan 500 miljoonan euron peruspääomasijoituksestaan (toimenpide NTT2). Komissio huomautti myös, että Kreikan rahoitusvakausrahasto ei saa mitään korvausta TT Bankista New TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen kattamisesta (toimenpide NTT1) ja että on hyvin epätodennäköistä, että Kreikan rahoitusvakausrahasto saa perittyä takaisin edes osan näistä 3,7 miljardista eurosta. Lopuksi komissio huomauttaa, että valtio ei mitä todennäköisimmin saa perittyä takaisin mitään määrää toimenpiteestä TT, sillä sen oman pääoman ehtoiset vastuut, jotka liittyivät toukokuussa 2009 liikkeeseen laskettuihin etuoikeutettuihin osakkeisiin, säilyivät TT Bankissa, joka asetettiin selvitystilaan.

| (251) | Kuten New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 77 ja 102 kappaleessa todettiin, korvauksen puuttuminen aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta. |
| --- | --- |

(251)

Kuten New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 77 ja 102 kappaleessa todettiin, korvauksen puuttuminen aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta.

6.2.4.2   New TT Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen myynnin avulla

| (252) | Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdassa määrätään, että jos vaikeuksissa olevan luottolaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa, olisi harkittava sen likvidaatiota tai huutokauppaamista. |
| --- | --- |

(252)

Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdassa määrätään, että jos vaikeuksissa olevan luottolaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa, olisi harkittava sen likvidaatiota tai huutokauppaamista.

| (253) | New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 3.2.4.1 kohdassa komissio esittää vakavia epäilyjä siitä, pystyykö New TT Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa erillisenä yksikkönä ja saavuttamaan suunnitellun tuoton kasvun. Lisäksi se huomautti, että New TT Bank oli toteuttanut vain niukasti toimenpiteitä voiton tuottamiseksi ja että se ei ollut toteuttanut lainkaan toimenpiteitä henkilöstökustannusten vähentämiseksi ja konttoriverkon rationalisoimiseksi. Komissio myös viittasi synergiaan, joka voitaisiin saavuttaa liittämällä New TT Bank johonkin suureen rahoitusyhteisöön. |
| --- | --- |

(253)

New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 3.2.4.1 kohdassa komissio esittää vakavia epäilyjä siitä, pystyykö New TT Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa erillisenä yksikkönä ja saavuttamaan suunnitellun tuoton kasvun. Lisäksi se huomautti, että New TT Bank oli toteuttanut vain niukasti toimenpiteitä voiton tuottamiseksi ja että se ei ollut toteuttanut lainkaan toimenpiteitä henkilöstökustannusten vähentämiseksi ja konttoriverkon rationalisoimiseksi. Komissio myös viittasi synergiaan, joka voitaisiin saavuttaa liittämällä New TT Bank johonkin suureen rahoitusyhteisöön.

| (254) | Rakenneuudistustiedonannon 17 kohdassa selvennetään, että vaikeuksissa olevan pankin myynti toiselle rahoituslaitokselle voi edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, jos ostaja on elinkelpoinen ja pystyy ottamaan vaikeuksissa olevan pankin vastuulleen, ja sillä voidaan myös tukea markkinoiden luottamuksen palauttamista. Lisäksi New TT Bankin myynti oli talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti ensisijainen toimi, kun otetaan huomioon yleinen etu ja rahoitusvakaus sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston varojen suojeleminen. |
| --- | --- |

(254)

Rakenneuudistustiedonannon 17 kohdassa selvennetään, että vaikeuksissa olevan pankin myynti toiselle rahoituslaitokselle voi edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, jos ostaja on elinkelpoinen ja pystyy ottamaan vaikeuksissa olevan pankin vastuulleen, ja sillä voidaan myös tukea markkinoiden luottamuksen palauttamista. Lisäksi New TT Bankin myynti oli talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti ensisijainen toimi, kun otetaan huomioon yleinen etu ja rahoitusvakaus sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston varojen suojeleminen.

| (255) | Kuten 7.5.2 kohdassa todetaan, pankin rakenneuudistussuunnitelman perusteella sitä voidaan pitää elinkelpoisena yksikkönä. Näin ollen se, että New TT Bankin toiminnot on siirretty pankkiin, mahdollistaa niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. New TT Bankin olemassaolo itsenäisenä kilpailijana päättyy. New TT Bankin ja pankin välinen toiminnallinen sulautuma saatiin päätökseen 14 päivänä huhtikuuta 2014. ”Hellenic Postbank” -nimellä tunnettua konttoriverkkoa supistetaan (pankki aikoo säilyttää ”Hellenic Postbank” -nimen tiettyjen konttorien osalta, kun taas ”T Bank” -nimeä ei säilytetä ja ”T Bank” -konttoriverkko suljetaan lähes kokonaan), ja sen taustatoiminnot ja muut päätoimipaikan toiminnot integroidaan toiminnallisesti täysin pankkiin. Komissio päättelee, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että riittämättömän korvauksen edellyttämä perusteellinen rakenneuudistus saadaan toteutettua. |
| --- | --- |

(255)

Kuten 7.5.2 kohdassa todetaan, pankin rakenneuudistussuunnitelman perusteella sitä voidaan pitää elinkelpoisena yksikkönä. Näin ollen se, että New TT Bankin toiminnot on siirretty pankkiin, mahdollistaa niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. New TT Bankin olemassaolo itsenäisenä kilpailijana päättyy. New TT Bankin ja pankin välinen toiminnallinen sulautuma saatiin päätökseen 14 päivänä huhtikuuta 2014. ”Hellenic Postbank” -nimellä tunnettua konttoriverkkoa supistetaan (pankki aikoo säilyttää ”Hellenic Postbank” -nimen tiettyjen konttorien osalta, kun taas ”T Bank” -nimeä ei säilytetä ja ”T Bank” -konttoriverkko suljetaan lähes kokonaan), ja sen taustatoiminnot ja muut päätoimipaikan toiminnot integroidaan toiminnallisesti täysin pankkiin. Komissio päättelee, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että riittämättömän korvauksen edellyttämä perusteellinen rakenneuudistus saadaan toteutettua.

6.2.4.3   Oma osallistuminen ja vastuunjako

| (256) | New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 99 kappaleessa komissio oli huolissaan siitä, paisuttiko New TT Bankin rakenneuudistus erillisenä yksikkönä rakenneuudistuskustannuksia. Tähän ongelmaan vastattiin vapaaehtoisella eläkkeellesiirtymisjärjestelyllä (128), jonka New TT Bank toteutti erillisenä yksikkönä heinäkuussa 2013, sekä New TT Bankin myynnillä pankille. Tarkemmin sanottuna konttoriverkon rationalisointi, T Bankin täysimääräinen integrointi ja New TT Bankin täysimääräinen toiminnallinen integrointi pankkiin rajoittavat rakenneuudistuskustannukset välttämättömään. |
| --- | --- |

(256)

New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 99 kappaleessa komissio oli huolissaan siitä, paisuttiko New TT Bankin rakenneuudistus erillisenä yksikkönä rakenneuudistuskustannuksia. Tähän ongelmaan vastattiin vapaaehtoisella eläkkeellesiirtymisjärjestelyllä (128), jonka New TT Bank toteutti erillisenä yksikkönä heinäkuussa 2013, sekä New TT Bankin myynnillä pankille. Tarkemmin sanottuna konttoriverkon rationalisointi, T Bankin täysimääräinen integrointi ja New TT Bankin täysimääräinen toiminnallinen integrointi pankkiin rajoittavat rakenneuudistuskustannukset välttämättömään.

| (257) | Osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien osallistumisesta vastuunjakoon komissio totesi jo New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 100 kappaleessa, että osakkeenomistajia ja huonommassa etuoikeusasemassa olevia velkojia ei siirretty New TT Bankiin vaan ne säilyivät TT Bankissa eli selvitystilassa olevassa yhteisössä. Tästä syystä komissio katsoi, että osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien riittävä osallistuminen vastuunjakoon oli saavutettu. |
| --- | --- |

(257)

Osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien osallistumisesta vastuunjakoon komissio totesi jo New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 100 kappaleessa, että osakkeenomistajia ja huonommassa etuoikeusasemassa olevia velkojia ei siirretty New TT Bankiin vaan ne säilyivät TT Bankissa eli selvitystilassa olevassa yhteisössä. Tästä syystä komissio katsoi, että osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien riittävä osallistuminen vastuunjakoon oli saavutettu.

| (258) | Näin ollen komissio päättelee, että rakenneuudistuskustannukset on rajoitettu välttämättömään ja että riittävä osallistuminen vastuunjakoon on saavutettu. Kuten johdanto-osan 251 kappaleessa jo pääteltiin, korvauksen puuttuminen aiheuttaa kuitenkin perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta. |
| --- | --- |

(258)

Näin ollen komissio päättelee, että rakenneuudistuskustannukset on rajoitettu välttämättömään ja että riittävä osallistuminen vastuunjakoon on saavutettu. Kuten johdanto-osan 251 kappaleessa jo pääteltiin, korvauksen puuttuminen aiheuttaa kuitenkin perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta.

6.2.4.4   Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi

| (259) | Kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta rakenneuudistustiedonannon 30 kohdassa määrätään, että ”[k]omissio pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi [...] uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. [...] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.” |
| --- | --- |

(259)

Kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta rakenneuudistustiedonannon 30 kohdassa määrätään, että ”[k]omissio pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi [...] uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. [...] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.”

| (260) | Tuen määrän osalta komissio muistuttaa huomauttaneensa New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 104 kappaleessa, että New TT Bank on saanut 4,6 miljardia euroa tukea (toimenpiteet NTT1 ja NTT2) ja että tämä tuki on yli 70 prosenttia TT Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä ja yli 90 prosenttia New TT Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä. Komissio huomautti lisäksi, että TT Bank (joka on se oikeushenkilö, joka aiemmin suoritti New TT Bankin hoitamat tehtävät) oli aiemmin saanut tukea Kreikan pankkien tukiohjelmasta (129). TT Bank sai ensimmäisen, 224,96 miljoonan euron suuruisen pääomasijoituksen etuoikeutettujen osakkeiden muodossa (toimenpide TT). Kyseinen tuki vastasi 2,9:ää prosenttia sen silloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Lisäksi T Bankin kriisinratkaisun jälkeen TT Bankiin siirretyt T Bankin toiminnot saivat kriisinratkaisutukea lähes 678 miljoonaa euroa (toimenpide T), mikä vastasi 37,7:ää prosenttia T Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä sulautuman viitepäivämääränä (31 päivänä maaliskuuta 2011). Tällaiset tukimäärät yhdessä korvauksen puuttumisen kanssa edellyttävät perusteellista rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

(260)

Tuen määrän osalta komissio muistuttaa huomauttaneensa New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 104 kappaleessa, että New TT Bank on saanut 4,6 miljardia euroa tukea (toimenpiteet NTT1 ja NTT2) ja että tämä tuki on yli 70 prosenttia TT Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä ja yli 90 prosenttia New TT Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä. Komissio huomautti lisäksi, että TT Bank (joka on se oikeushenkilö, joka aiemmin suoritti New TT Bankin hoitamat tehtävät) oli aiemmin saanut tukea Kreikan pankkien tukiohjelmasta (129). TT Bank sai ensimmäisen, 224,96 miljoonan euron suuruisen pääomasijoituksen etuoikeutettujen osakkeiden muodossa (toimenpide TT). Kyseinen tuki vastasi 2,9:ää prosenttia sen silloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Lisäksi T Bankin kriisinratkaisun jälkeen TT Bankiin siirretyt T Bankin toiminnot saivat kriisinratkaisutukea lähes 678 miljoonaa euroa (toimenpide T), mikä vastasi 37,7:ää prosenttia T Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä sulautuman viitepäivämääränä (31 päivänä maaliskuuta 2011). Tällaiset tukimäärät yhdessä korvauksen puuttumisen kanssa edellyttävät perusteellista rakenneuudistusta.

| (261) | New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 104 kappaleessa komissio toisaalta huomautti olosuhteista, joissa tuki myönnettiin. Tarkemmin sanottuna huomattava osa TT Bankin viime vuosina kirjaamista tappioista ei näytä johtuvan riskinotosta, vaan Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen omistuksesta. Komissio havaitsi myös, että kotitalouksien ja yritysten luototuksesta aiheutuneet suuret luottotappiot johtuivat lähinnä poikkeuksellisen syvästä ja pitkästä lamasta eivätkä riskiluotoista. Tuen aiheuttama kilpailun vääristyminen näyttää tämän vuoksi olevan vähäistä. Komissio huomautti kuitenkin, että TT Bankilla oli ollut kokoonsa nähden enemmän Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja kuin muilla Kreikan pankeilla ja että tämä oli osoitus epätarkoituksenmukaisesta riskinotosta. |
| --- | --- |

(261)

New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 104 kappaleessa komissio toisaalta huomautti olosuhteista, joissa tuki myönnettiin. Tarkemmin sanottuna huomattava osa TT Bankin viime vuosina kirjaamista tappioista ei näytä johtuvan riskinotosta, vaan Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen omistuksesta. Komissio havaitsi myös, että kotitalouksien ja yritysten luototuksesta aiheutuneet suuret luottotappiot johtuivat lähinnä poikkeuksellisen syvästä ja pitkästä lamasta eivätkä riskiluotoista. Tuen aiheuttama kilpailun vääristyminen näyttää tämän vuoksi olevan vähäistä. Komissio huomautti kuitenkin, että TT Bankilla oli ollut kokoonsa nähden enemmän Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja kuin muilla Kreikan pankeilla ja että tämä oli osoitus epätarkoituksenmukaisesta riskinotosta.

| (262) | Kuten edellä on todettu, New TT Bankin olemassaolo itsenäisenä kilpailijana, joka päättää toimistaan erillisenä yksikkönä, päättyy. Pankin rakenneuudistussuunnitelma perustuu olettamukseen, jonka mukaan New TT Bank integroidaan täysin, vaikka pankki aikoo jatkaa ”Hellenic Postbank” -nimen käyttöä eräiden konttorien ja tuotteiden osalta. |
| --- | --- |

(262)

Kuten edellä on todettu, New TT Bankin olemassaolo itsenäisenä kilpailijana, joka päättää toimistaan erillisenä yksikkönä, päättyy. Pankin rakenneuudistussuunnitelma perustuu olettamukseen, jonka mukaan New TT Bank integroidaan täysin, vaikka pankki aikoo jatkaa ”Hellenic Postbank” -nimen käyttöä eräiden konttorien ja tuotteiden osalta.

| (263) | Niiden markkinoiden osalta, joilla New TT Bank toimi, komissio huomautti New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 106 kappaleessa, että TT Bank oli Kreikassa keskikokoinen pankki (noin 6 prosenttia talletuksista) ja näin ollen New TT Bankiin siirretyt TT Bankin varat ja velat olivat suhteellisen pienet verrattuna Kreikan pankkijärjestelmän kokoon. Tästä syystä se päätteli, että huolimatta tuen poikkeuksellisen suuresta määrästä, New TT Bankille myönnetyn tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä voidaan pitää varsin rajallisena. |
| --- | --- |

(263)

Niiden markkinoiden osalta, joilla New TT Bank toimi, komissio huomautti New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 106 kappaleessa, että TT Bank oli Kreikassa keskikokoinen pankki (noin 6 prosenttia talletuksista) ja näin ollen New TT Bankiin siirretyt TT Bankin varat ja velat olivat suhteellisen pienet verrattuna Kreikan pankkijärjestelmän kokoon. Tästä syystä se päätteli, että huolimatta tuen poikkeuksellisen suuresta määrästä, New TT Bankille myönnetyn tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä voidaan pitää varsin rajallisena.

| (264) | ”Hellenic Postbank” -konttoriverkoston suunniteltu pienentäminen, jossa karsitaan noin 50 konttoria (130) 196:sta, vahvistaa edelleen johdanto-osan 263 kappaleessa esitettyä arviota, jonka mukaan New TT Bankille myönnetyn tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä voidaan pitää varsin rajallisena. |
| --- | --- |

(264)

”Hellenic Postbank” -konttoriverkoston suunniteltu pienentäminen, jossa karsitaan noin 50 konttoria (130) 196:sta, vahvistaa edelleen johdanto-osan 263 kappaleessa esitettyä arviota, jonka mukaan New TT Bankille myönnetyn tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä voidaan pitää varsin rajallisena.

| (265) | Lisäksi New TT Bankin toimintoja tarjottiin kilpailijoille avoimessa ja syrjimättömässä huutokaupassa. |
| --- | --- |

(265)

Lisäksi New TT Bankin toimintoja tarjottiin kilpailijoille avoimessa ja syrjimättömässä huutokaupassa.

| (266) | Huomattava osa tukitoimenpiteistä NTT1 ja NTT2 tarvittiin valtion hyväksi (yksityissektorin osallistumisohjelman muodossa) toteutetun velan mitätöinnin ja poikkeuksellisen pitkän taantuman vuoksi pikemmin kuin epäasianmukaisen antolainaustoiminnan seurauksena. Lisäksi New TT Bankin toiminnat olivat kooltaan pieniä, myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön ja New TT Bankin olemassaolo itsenäisenä kilpailijana lakkaa. Tästä syystä komissio päättelee, että tuen hyvin suuresta määrästä ja valtiontuen asianmukaisen korvauksen puuttumisesta huolimatta kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

(266)

Huomattava osa tukitoimenpiteistä NTT1 ja NTT2 tarvittiin valtion hyväksi (yksityissektorin osallistumisohjelman muodossa) toteutetun velan mitätöinnin ja poikkeuksellisen pitkän taantuman vuoksi pikemmin kuin epäasianmukaisen antolainaustoiminnan seurauksena. Lisäksi New TT Bankin toiminnat olivat kooltaan pieniä, myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön ja New TT Bankin olemassaolo itsenäisenä kilpailijana lakkaa. Tästä syystä komissio päättelee, että tuen hyvin suuresta määrästä ja valtiontuen asianmukaisen korvauksen puuttumisesta huolimatta kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti.

6.2.4.5   Päätelmä tukitoimenpiteiden T, TT, NTT1 ja NTT2 yhdenmukaisuudesta rakenneuudistustiedonannon kanssa

| (267) | Komissio päättelee, että New TT Bankin myynnillä pankille ja siihen liittyvällä rakenneuudistuksella varmistetaan, että New TT Bank on pitkällä aikavälillä elinkelpoinen, että tuki on rajattu välttämättömään ja ettei kilpailu vääristy kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

(267)

Komissio päättelee, että New TT Bankin myynnillä pankille ja siihen liittyvällä rakenneuudistuksella varmistetaan, että New TT Bank on pitkällä aikavälillä elinkelpoinen, että tuki on rajattu välttämättömään ja ettei kilpailu vääristy kohtuuttomasti.

| (268) | Kaikki taulukossa 8 luetellut tukitoimenpiteet olisi todettava soveltuviksi sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(268)

Kaikki taulukossa 8 luetellut tukitoimenpiteet olisi todettava soveltuviksi sisämarkkinoille.

7.   PANKILLE MYÖNNETYN TUEN ARVIOINTI

7.1   TUEN OLEMASSAOLO JA MÄÄRÄ

| (269) | Komission on todettava perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo. |
| --- | --- |

(269)

Komission on todettava perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo.

7.1.1   Tuen olemassaolo Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnetyissä toimenpiteissä

7.1.1.1   Takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä myönnetty valtion maksuvalmiustuki (toimenpide L1)

| (270) | Komissio on Kreikan pankkien tukiohjelman hyväksymistä ja jatkamista koskevissa päätöksissään (131) jo todennut, että ohjelmasta myönnetty maksuvalmiustuki on valtiontukea. Takausten määrä 15 päivänä huhtikuuta 2011 oli 13 600 miljoonaa euroa, ja se oli noussut 13 932 miljoonaan euroon 30 päivänä marraskuuta 2013. Ohjelmasta tulevaisuudessa myönnettävä maksuvalmiustuki olisi myös valtiontukea. |
| --- | --- |

(270)

Komissio on Kreikan pankkien tukiohjelman hyväksymistä ja jatkamista koskevissa päätöksissään (131) jo todennut, että ohjelmasta myönnetty maksuvalmiustuki on valtiontukea. Takausten määrä 15 päivänä huhtikuuta 2011 oli 13 600 miljoonaa euroa, ja se oli noussut 13 932 miljoonaan euroon 30 päivänä marraskuuta 2013. Ohjelmasta tulevaisuudessa myönnettävä maksuvalmiustuki olisi myös valtiontukea.

7.1.1.2   Pääoman vahvistamistoimenpiteestä myönnetty valtion pääomasijoitus (toimenpide A)

| (271) | Jo marraskuun 19 päivänä 2008 antamassaan päätöksessä Kreikan pankkien tukiohjelmasta komissio totesi, että ohjelmaan sisältyvästä pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä myönnettävät pääomasijoitukset ovat valtiontukea. Pankki on saanut 950 miljoonaa euroa etuoikeutettuina osakkeina, mikä määrä on 2 prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä (132). |
| --- | --- |

(271)

Jo marraskuun 19 päivänä 2008 antamassaan päätöksessä Kreikan pankkien tukiohjelmasta komissio totesi, että ohjelmaan sisältyvästä pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä myönnettävät pääomasijoitukset ovat valtiontukea. Pankki on saanut 950 miljoonaa euroa etuoikeutettuina osakkeina, mikä määrä on 2 prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä (132).

| (272) | Vuonna 2010 Kreikka teki useita muutoksia näiden etuoikeutettujen osakkeiden teknisiin parametreihin. Koska nämä muutokset lisäävät valtion saamaa korvausta nostamalla automaattisesti kuponkikorkoa 2 prosentilla vuosittain, jos etuoikeutettuja osakkeita ei lunasteta viiden vuoden kuluessa, komissio päättelee, että teknisten parametrien muutokset eivät anna mitään etua pankille eivätkä siten ole uutta valtiontukea. |
| --- | --- |

(272)

Vuonna 2010 Kreikka teki useita muutoksia näiden etuoikeutettujen osakkeiden teknisiin parametreihin. Koska nämä muutokset lisäävät valtion saamaa korvausta nostamalla automaattisesti kuponkikorkoa 2 prosentilla vuosittain, jos etuoikeutettuja osakkeita ei lunasteta viiden vuoden kuluessa, komissio päättelee, että teknisten parametrien muutokset eivät anna mitään etua pankille eivätkä siten ole uutta valtiontukea.

7.1.2   Tuen olemassaolo valtion takaamassa maksuvalmiusavussa (toimenpide L2)

| (273) | Komissio selvensi vuoden 2008 pankkitiedonannon 51 kohdassa, että keskuspankkien varoista rahoituslaitoksille myönnetty tuki ei ole valtiontukea, mikäli neljä kumulatiivista ehtoa täyttyy. Ne koskevat rahoituslaitoksen vakavaraisuutta, järjestelylle asetettua vakuutta, rahoituslaitokselta perittävää korkoa sekä valtion vastatakauksen puuttumista. Koska pankille myönnetty valtion takaama maksuvalmiusapu ei täytä näitä neljää kumulatiivista ehtoa erityisesti siksi, että se on valtion takaama ja myönnettiin yhdessä muiden tukitoimenpiteiden kanssa, se on valtiontukea. |
| --- | --- |

(273)

Komissio selvensi vuoden 2008 pankkitiedonannon 51 kohdassa, että keskuspankkien varoista rahoituslaitoksille myönnetty tuki ei ole valtiontukea, mikäli neljä kumulatiivista ehtoa täyttyy. Ne koskevat rahoituslaitoksen vakavaraisuutta, järjestelylle asetettua vakuutta, rahoituslaitokselta perittävää korkoa sekä valtion vastatakauksen puuttumista. Koska pankille myönnetty valtion takaama maksuvalmiusapu ei täytä näitä neljää kumulatiivista ehtoa erityisesti siksi, että se on valtion takaama ja myönnettiin yhdessä muiden tukitoimenpiteiden kanssa, se on valtiontukea.

| (274) | Valtion takaama maksuvalmiusapu täyttää perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt ehdot. Ensinnäkin tämä toimenpide sisältää valtiontakauksen Kreikan keskuspankin hyväksi, ja siksi valtio vastaa mahdollisista tappioista. Näin ollen toimenpiteeseen liittyy valtion varoja. Maksuvalmiusavun avulla pankit voivat saada rahoitusta aikana, jolloin ne on suljettu tukkurahoitusmarkkinoiden ja eurojärjestelmän säännönmukaisten rahoitustoimien ulkopuolelle. Näin ollen pankille myönnetty valtion takaama maksuvalmiustuki antaa sille edun. Koska maksuvalmiusapu on rajoitettu pankkisektoriin, toimenpide on valikoiva. Koska valtion takaama maksuvalmiusapu myös antaa pankille mahdollisuuden jatkaa toimintaansa markkinoilla ja välttää maksukyvyttömyys ja markkinoilta poistuminen, se vääristää kilpailua. Koska pankki toimii muissa jäsenvaltioissa ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat tai ovat mahdollisesti kiinnostuneita toimimaan Kreikassa, pankille myönnetty etu vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(274)

Valtion takaama maksuvalmiusapu täyttää perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt ehdot. Ensinnäkin tämä toimenpide sisältää valtiontakauksen Kreikan keskuspankin hyväksi, ja siksi valtio vastaa mahdollisista tappioista. Näin ollen toimenpiteeseen liittyy valtion varoja. Maksuvalmiusavun avulla pankit voivat saada rahoitusta aikana, jolloin ne on suljettu tukkurahoitusmarkkinoiden ja eurojärjestelmän säännönmukaisten rahoitustoimien ulkopuolelle. Näin ollen pankille myönnetty valtion takaama maksuvalmiustuki antaa sille edun. Koska maksuvalmiusapu on rajoitettu pankkisektoriin, toimenpide on valikoiva. Koska valtion takaama maksuvalmiusapu myös antaa pankille mahdollisuuden jatkaa toimintaansa markkinoilla ja välttää maksukyvyttömyys ja markkinoilta poistuminen, se vääristää kilpailua. Koska pankki toimii muissa jäsenvaltioissa ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat tai ovat mahdollisesti kiinnostuneita toimimaan Kreikassa, pankille myönnetty etu vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (275) | Valtion takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2) on valtiontukea. Valtion takaaman maksuvalmiusavun määrä on vaihdellut ajan mittaan. Joulukuun 31 päivänä 2012 se oli noin 12 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(275)

Valtion takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2) on valtiontukea. Valtion takaaman maksuvalmiusavun määrä on vaihdellut ajan mittaan. Joulukuun 31 päivänä 2012 se oli noin 12 miljardia euroa.

7.1.3   Tuen olemassaolo Kreikan rahoitusvakausrahastosta myönnetyissä toimenpiteissä

7.1.3.1   Ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1)

| (276) | Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 5.1 kohdassa komissio on jo päätellyt, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus on valtiontukea. Tukena saadun pääoman määrä oli 3 970 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(276)

Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 5.1 kohdassa komissio on jo päätellyt, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus on valtiontukea. Tukena saadun pääoman määrä oli 3 970 miljoonaa euroa.

7.1.3.2   Toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2)

| (277) | Toimenpide B2 toteutettiin Kreikan rahoitusvakausrahaston varoilla, joten se sisältää valtion varojen käyttöä, kuten Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 47 kappaleessa selitettiin. |
| --- | --- |

(277)

Toimenpide B2 toteutettiin Kreikan rahoitusvakausrahaston varoilla, joten se sisältää valtion varojen käyttöä, kuten Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 47 kappaleessa selitettiin.

| (278) | Edun olemassaolon osalta voidaan todeta, että toimenpide B2 nosti pankin pääomaosuuden tasolle, joka mahdollisti sen toiminnan jatkumisen markkinoilla ja eurojärjestelmän rahoituksen saannin. Lisäksi toimenpiteen B2 korvaus muodostuu ERVV:n velkakirjoille tältä ajalta kertyneestä korosta ja lisäksi 1 prosentin maksusta. Koska tämä korvaus on selvästi pienempi kuin vastaavien markkinoilla olevien pääomainstrumenttien tuottama vastike, pankki ei varmasti olisi pystynyt hankkimaan tällaista pääomamäärää näillä ehdoilla markkinoilta. Tästä syystä toimenpide B2 antoi pankille valtion varoin rahoitetun edun. Koska toimenpide myönnettiin vain pankille, se on luonteeltaan valikoiva. |
| --- | --- |

(278)

Edun olemassaolon osalta voidaan todeta, että toimenpide B2 nosti pankin pääomaosuuden tasolle, joka mahdollisti sen toiminnan jatkumisen markkinoilla ja eurojärjestelmän rahoituksen saannin. Lisäksi toimenpiteen B2 korvaus muodostuu ERVV:n velkakirjoille tältä ajalta kertyneestä korosta ja lisäksi 1 prosentin maksusta. Koska tämä korvaus on selvästi pienempi kuin vastaavien markkinoilla olevien pääomainstrumenttien tuottama vastike, pankki ei varmasti olisi pystynyt hankkimaan tällaista pääomamäärää näillä ehdoilla markkinoilta. Tästä syystä toimenpide B2 antoi pankille valtion varoin rahoitetun edun. Koska toimenpide myönnettiin vain pankille, se on luonteeltaan valikoiva.

| (279) | Toimenpiteen B2 seurauksena pankin asema vahvistui, sillä sille annettiin pääomavaatimusten jatkuvan noudattamisen edellyttämät rahoitusvarat, mikä johti kilpailun vääristymiseen. Koska pankki toimii aktiivisesti Euroopan muilla pankkimarkkinoilla ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat Kreikassa, etenkin vakuutusmarkkinoilla, toimenpide B2 vaikuttaa todennäköisesti myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(279)

Toimenpiteen B2 seurauksena pankin asema vahvistui, sillä sille annettiin pääomavaatimusten jatkuvan noudattamisen edellyttämät rahoitusvarat, mikä johti kilpailun vääristymiseen. Koska pankki toimii aktiivisesti Euroopan muilla pankkimarkkinoilla ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat Kreikassa, etenkin vakuutusmarkkinoilla, toimenpide B2 vaikuttaa todennäköisesti myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (280) | Komissio katsoo, että toimenpide B2 on valtiontukea. Kansalliset viranomaiset ilmoittivat sen valtiontukena. Tukena saadun pääoman määrä oli 1 341 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(280)

Komissio katsoo, että toimenpide B2 on valtiontukea. Kansalliset viranomaiset ilmoittivat sen valtiontukena. Tukena saadun pääoman määrä oli 1 341 miljoonaa euroa.

7.1.3.3   Sitoumuskirje (toimenpide B3)

| (281) | Toimenpiteellä B3 Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui myöntämään lisäpääoman, joka tarvittiin pankin pääomapohjan vahvistamiseen siihen määrään, jota Kreikan keskuspankki vaati vuoden 2012 stressitestin puitteissa. Rahoitusvakausrahasto saa varansa valtiolta. Tästä syystä komissio päättelee, että kirjeellä sidotaan valtion varoja. Olosuhteet, joissa Kreikan rahoitusvakausrahasto voi myöntää tukea rahoituslaitoksille, on määritelty ja rajattu tarkasti lainsäädännössä. Näin ollen kyseisten valtion varojen käyttö on katsottava valtion toimenpiteeksi. Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui myöntämään jopa 528 miljoonaa euroa lisäpääomaa. |
| --- | --- |

(281)

Toimenpiteellä B3 Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui myöntämään lisäpääoman, joka tarvittiin pankin pääomapohjan vahvistamiseen siihen määrään, jota Kreikan keskuspankki vaati vuoden 2012 stressitestin puitteissa. Rahoitusvakausrahasto saa varansa valtiolta. Tästä syystä komissio päättelee, että kirjeellä sidotaan valtion varoja. Olosuhteet, joissa Kreikan rahoitusvakausrahasto voi myöntää tukea rahoituslaitoksille, on määritelty ja rajattu tarkasti lainsäädännössä. Näin ollen kyseisten valtion varojen käyttö on katsottava valtion toimenpiteeksi. Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui myöntämään jopa 528 miljoonaa euroa lisäpääomaa.

| (282) | Sitoumuskirje antoi pankille edun, koska se vakuutti tallettajat siitä, että pankki pystyisi hankkimaan koko sen pääomamäärän, joka sen oli hankittava, toisin sanoen että Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntäisi pääoman, jos pankki ei onnistuisi hankkimaan sitä markkinoilta. Sitoumus myös helpottaa yksityisen pääoman hankintaa markkinoilta, koska sijoittajat vakuuttuvat siitä, että jos pankki ei saa hankittua osaa pääomasta markkinoilta, Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntää sen. Mikään yksityinen sijoittaja ei olisi suostunut tällaiseen sitoumukseen ennen kuin pääomapohjan vahvistamisen ehdot olisivat olleet tiedossa, ja tuona ajankohtana pankki oli suljettu pois pääomamarkkinoilta. |
| --- | --- |

(282)

Sitoumuskirje antoi pankille edun, koska se vakuutti tallettajat siitä, että pankki pystyisi hankkimaan koko sen pääomamäärän, joka sen oli hankittava, toisin sanoen että Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntäisi pääoman, jos pankki ei onnistuisi hankkimaan sitä markkinoilta. Sitoumus myös helpottaa yksityisen pääoman hankintaa markkinoilta, koska sijoittajat vakuuttuvat siitä, että jos pankki ei saa hankittua osaa pääomasta markkinoilta, Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntää sen. Mikään yksityinen sijoittaja ei olisi suostunut tällaiseen sitoumukseen ennen kuin pääomapohjan vahvistamisen ehdot olisivat olleet tiedossa, ja tuona ajankohtana pankki oli suljettu pois pääomamarkkinoilta.

| (283) | Koska pankki toimii aktiivisesti Euroopan muilla rahoitusmarkkinoilla ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat Kreikassa, etenkin vakuutusmarkkinoilla, toimenpide B3 todennäköisesti vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(283)

Koska pankki toimii aktiivisesti Euroopan muilla rahoitusmarkkinoilla ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat Kreikassa, etenkin vakuutusmarkkinoilla, toimenpide B3 todennäköisesti vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua.

| (284) | Näin ollen toimenpide B3 on tukea ja Kreikan viranomaiset ilmoittivat sen valtiontukena 27 päivänä joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

(284)

Näin ollen toimenpide B3 on tukea ja Kreikan viranomaiset ilmoittivat sen valtiontukena 27 päivänä joulukuuta 2012.

7.1.3.4   Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4)

| (285) | Kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisella (toimenpide B4) ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus (toimenpiteet B1 ja B2) sekä sitoumuskirje (toimenpide B3) muunnettiin pysyväksi 5 839 miljoonan euron pääomakorotukseksi, joka toteutettiin kantaosakkeilla. Koska toimenpide B4 on jo myönnetyn tuen muuntaminen, siihen yhä sisältyy valtion varojen käyttöä, mutta se ei lisää tuen nimellismäärää. Se kuitenkin lisää pankille koituvaa etua (ja siten kilpailun vääristymistä), koska se on pysyvä eikä väliaikainen pääomapohjan vahvistaminen, kuten toimenpiteet B1 ja B2. Verrattuna toimenpiteeseen B3, joka on vain sitoumus eikä varsinainen pääomakorotus, toimenpiteellä B4 lisättiin pankin vakavaraisuutta ja se antoi siten suuremman edun. |
| --- | --- |

(285)

Kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisella (toimenpide B4) ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus (toimenpiteet B1 ja B2) sekä sitoumuskirje (toimenpide B3) muunnettiin pysyväksi 5 839 miljoonan euron pääomakorotukseksi, joka toteutettiin kantaosakkeilla. Koska toimenpide B4 on jo myönnetyn tuen muuntaminen, siihen yhä sisältyy valtion varojen käyttöä, mutta se ei lisää tuen nimellismäärää. Se kuitenkin lisää pankille koituvaa etua (ja siten kilpailun vääristymistä), koska se on pysyvä eikä väliaikainen pääomapohjan vahvistaminen, kuten toimenpiteet B1 ja B2. Verrattuna toimenpiteeseen B3, joka on vain sitoumus eikä varsinainen pääomakorotus, toimenpiteellä B4 lisättiin pankin vakavaraisuutta ja se antoi siten suuremman edun.

| (286) | Komissio huomauttaa, että tällaista tukea ei myönnetty kaikille Kreikassa toimiville pankeille. Kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta komissio huomauttaa esimerkiksi, että tuen avulla pankki saattoi jatkaa toimintaansa muissa jäsenvaltioissa, kuten Romaniassa ja Bulgariassa. Pankin likvidaatio olisi johtanut sen ulkomaantoimintojen päättymiseen joko niiden selvitystilaan asettamisen tai yritysten myynnin avulla. Lisäksi pankin vakuutustoiminnot Kreikassa kilpailevat muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden vakuutusyhtiöiden tytäryhtiöiden toimintojen kanssa. Tästä syytä toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen toimenpide B4 on valtiontukea. |
| --- | --- |

(286)

Komissio huomauttaa, että tällaista tukea ei myönnetty kaikille Kreikassa toimiville pankeille. Kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta komissio huomauttaa esimerkiksi, että tuen avulla pankki saattoi jatkaa toimintaansa muissa jäsenvaltioissa, kuten Romaniassa ja Bulgariassa. Pankin likvidaatio olisi johtanut sen ulkomaantoimintojen päättymiseen joko niiden selvitystilaan asettamisen tai yritysten myynnin avulla. Lisäksi pankin vakuutustoiminnot Kreikassa kilpailevat muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden vakuutusyhtiöiden tytäryhtiöiden toimintojen kanssa. Tästä syytä toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen toimenpide B4 on valtiontukea.

7.1.3.5   Päätelmät toimenpiteistä B1, B2, B3 ja B4

| (287) | Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteisiin B1, B2, B3 ja B4 sisältyvän valtiontuen määrä on 5 839 miljoonaa euroa, joka oli myös Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille tosiasiallisesti maksaman valtiontuen määrä. |
| --- | --- |

(287)

Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteisiin B1, B2, B3 ja B4 sisältyvän valtiontuen määrä on 5 839 miljoonaa euroa, joka oli myös Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille tosiasiallisesti maksaman valtiontuen määrä.

| (288) | Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että tuen absoluuttisen määrän lisäksi komission on otettava huomioon tuki ”suhteessa pankin riskipainotettuihin omaisuuseriin”. Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 myönnettiin yhden vuoden aikana, huhtikuusta 2012 toukokuuhun 2013. Tänä aikana pankin riskipainotetut omaisuuserät muuttuivat. Näin ollen herää kysymys, mitä riskipainotettujen omaisuuserien tasoa – kyseisen ajanjakson alussa vai sen lopussa vallinnutta tasoa – olisi käytettävä. Toimenpiteillä B1, B2, B3 ja B4 pyritään kattamaan Kreikan keskuspankin maaliskuussa 2012 (vuoden 2012 stressitesti) havaitsema pääomatarve. Toisin sanoen näiden toimenpiteiden kattamat pääomatarpeet olivat olemassa jo maaliskuussa 2012. Tästä syystä komissio katsoo, että toimenpiteisiin B1, B2, B3 ja B4 sisältyvää tukimäärää olisi verrattava pankin riskipainotettujen omaisuuserien 31 päivänä maaliskuuta 2012 vallinneeseen tasoon. On myös syytä muistaa, että Kreikan keskuspankki ei maaliskuun 2012 jälkeen ja kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen asti ottanut huomioon ostoja, joita Kreikan pankit tekivät mukauttaakseen pääomatarpeitaan ylös- tai alaspäin. Tämä tekijä on lisäosoitus siitä, että toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 olivat pankin lähialueeseen liittyviä tukitoimenpiteitä sellaisena kuin se oli olemassa 31 päivänä maaliskuuta 2012. |
| --- | --- |

(288)

Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että tuen absoluuttisen määrän lisäksi komission on otettava huomioon tuki ”suhteessa pankin riskipainotettuihin omaisuuseriin”. Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 myönnettiin yhden vuoden aikana, huhtikuusta 2012 toukokuuhun 2013. Tänä aikana pankin riskipainotetut omaisuuserät muuttuivat. Näin ollen herää kysymys, mitä riskipainotettujen omaisuuserien tasoa – kyseisen ajanjakson alussa vai sen lopussa vallinnutta tasoa – olisi käytettävä. Toimenpiteillä B1, B2, B3 ja B4 pyritään kattamaan Kreikan keskuspankin maaliskuussa 2012 (vuoden 2012 stressitesti) havaitsema pääomatarve. Toisin sanoen näiden toimenpiteiden kattamat pääomatarpeet olivat olemassa jo maaliskuussa 2012. Tästä syystä komissio katsoo, että toimenpiteisiin B1, B2, B3 ja B4 sisältyvää tukimäärää olisi verrattava pankin riskipainotettujen omaisuuserien 31 päivänä maaliskuuta 2012 vallinneeseen tasoon. On myös syytä muistaa, että Kreikan keskuspankki ei maaliskuun 2012 jälkeen ja kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen asti ottanut huomioon ostoja, joita Kreikan pankit tekivät mukauttaakseen pääomatarpeitaan ylös- tai alaspäin. Tämä tekijä on lisäosoitus siitä, että toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 olivat pankin lähialueeseen liittyviä tukitoimenpiteitä sellaisena kuin se oli olemassa 31 päivänä maaliskuuta 2012.

| (289) | Ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen sekä sitoumuskirjeen yhteenlaskettu määrä oli 5 839 miljoonaa euroa. Tämä määrä vastaa 13,8:aa prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä maaliskuuta 2012. |
| --- | --- |

(289)

Ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen sekä sitoumuskirjeen yhteenlaskettu määrä oli 5 839 miljoonaa euroa. Tämä määrä vastaa 13,8:aa prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä maaliskuuta 2012.

7.1.3.6   Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus (toimenpide C)

| (290) | Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2014 pankille sitoumuskirjeen, jolla se sitoutui osallistumaan pankin suunniteltuun pääomakorotukseen jopa 2 864 miljoonalla eurolla (toimenpide C). Johdanto-osan 277 kappaleessa selitetyistä syistä toimenpiteeseen liittyy valtion varojen käyttöä. Toimenpide muodostaa edun pankille, koska sillä varmistetaan, että pankki saa tarvitsemansa pääoman, mikä rauhoittaa tallettajia ja helpottaa pankin pääoman hankintaa yksityisiltä sijoittajilta. |
| --- | --- |

(290)

Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2014 pankille sitoumuskirjeen, jolla se sitoutui osallistumaan pankin suunniteltuun pääomakorotukseen jopa 2 864 miljoonalla eurolla (toimenpide C). Johdanto-osan 277 kappaleessa selitetyistä syistä toimenpiteeseen liittyy valtion varojen käyttöä. Toimenpide muodostaa edun pankille, koska sillä varmistetaan, että pankki saa tarvitsemansa pääoman, mikä rauhoittaa tallettajia ja helpottaa pankin pääoman hankintaa yksityisiltä sijoittajilta.

| (291) | Jos yksityiset sijoittajat eivät merkitse koko pääomakorotuksen määrää, Kreikan rahoitusvakausrahaston on tosiasiallisesti sijoitettava pääomaa pankkiin sitoumuskirjeen mukaisesti. Tällainen pääomasijoitus muodostaisi sitoumuskirjeeseen verrattuna suuremman edun pankin hyväksi. Toisin kuin pelkkä sitoumuskirje, tosiasiallinen pääomasijoitus lisää pankin vakavaraisuutta. |
| --- | --- |

(291)

Jos yksityiset sijoittajat eivät merkitse koko pääomakorotuksen määrää, Kreikan rahoitusvakausrahaston on tosiasiallisesti sijoitettava pääomaa pankkiin sitoumuskirjeen mukaisesti. Tällainen pääomasijoitus muodostaisi sitoumuskirjeeseen verrattuna suuremman edun pankin hyväksi. Toisin kuin pelkkä sitoumuskirje, tosiasiallinen pääomasijoitus lisää pankin vakavaraisuutta.

| (292) | Sen paremmin sitoumuskirje kuin sen mahdollinen täytäntöönpano tosiasiallisen pääomasijoituksen muodossa ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Vaikka Kreikan rahoitusvakausrahasto ostaisi uusia osakkeita samaan hintaan kuin yksityiset sijoittajat, Kreikan rahoitusvakausrahaston osallistumisen olosuhteet ovat hyvin erilaiset kuin uusia osakkeita merkitsevien yksityisten sijoittajien. Kreikan rahoitusvakausrahasto on sitoutunut merkitsemään tarvittaessa koko pääomakorotuksen, ennen kuin mikään yksityinen sijoittaja on muodollisesti sitoutunut ostamaan osakkeita. Uusia osakkeita ostavat yksityiset sijoittajat voivat olla varmoja siitä, että pankki saa joka tapauksessa hankittua koko tarvittavan pääomamäärän, koska Kreikan rahoitusvakausrahasto toimii takaajana ja ostaa kaikki osakkeet, joita yksityiset sijoittajat eivät ole merkinneet. Toiseksi, Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistuu vain, jos yksityisten sijoittajien kysyntä on riittämätön ilmoitetun hintavälin alimpaan hintaan. Kreikan rahoitusvakausrahasto siis myöntää pääomaa, jota pankki ei pysty hankkimaan markkinoilta samaan hintaan osakkeelta. Näin ollen Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntää pääomaa sellaisen määrän tai sellaiseen hintaan, joka ei olisi mahdollista markkinoilla. |
| --- | --- |

(292)

Sen paremmin sitoumuskirje kuin sen mahdollinen täytäntöönpano tosiasiallisen pääomasijoituksen muodossa ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Vaikka Kreikan rahoitusvakausrahasto ostaisi uusia osakkeita samaan hintaan kuin yksityiset sijoittajat, Kreikan rahoitusvakausrahaston osallistumisen olosuhteet ovat hyvin erilaiset kuin uusia osakkeita merkitsevien yksityisten sijoittajien. Kreikan rahoitusvakausrahasto on sitoutunut merkitsemään tarvittaessa koko pääomakorotuksen, ennen kuin mikään yksityinen sijoittaja on muodollisesti sitoutunut ostamaan osakkeita. Uusia osakkeita ostavat yksityiset sijoittajat voivat olla varmoja siitä, että pankki saa joka tapauksessa hankittua koko tarvittavan pääomamäärän, koska Kreikan rahoitusvakausrahasto toimii takaajana ja ostaa kaikki osakkeet, joita yksityiset sijoittajat eivät ole merkinneet. Toiseksi, Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistuu vain, jos yksityisten sijoittajien kysyntä on riittämätön ilmoitetun hintavälin alimpaan hintaan. Kreikan rahoitusvakausrahasto siis myöntää pääomaa, jota pankki ei pysty hankkimaan markkinoilta samaan hintaan osakkeelta. Näin ollen Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntää pääomaa sellaisen määrän tai sellaiseen hintaan, joka ei olisi mahdollista markkinoilla.

| (293) | Koska toimenpide C myönnettiin vain pankille, se on valikoiva. Pankin asema vahvistui, sillä sille annettiin Kreikan keskuspankin asettamien pääomavaatimusten jatkuvan noudattamisen edellyttämät rahoitusvarat. Sen vuoksi toimenpide antaa kilpailua vääristävän edun. Koska pankki toimii aktiivisesti Euroopan muilla pankkimarkkinoilla ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat Kreikassa, etenkin vakuutusmarkkinoilla, toimenpide C vaikuttaa todennäköisesti myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(293)

Koska toimenpide C myönnettiin vain pankille, se on valikoiva. Pankin asema vahvistui, sillä sille annettiin Kreikan keskuspankin asettamien pääomavaatimusten jatkuvan noudattamisen edellyttämät rahoitusvarat. Sen vuoksi toimenpide antaa kilpailua vääristävän edun. Koska pankki toimii aktiivisesti Euroopan muilla pankkimarkkinoilla ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat Kreikassa, etenkin vakuutusmarkkinoilla, toimenpide C vaikuttaa todennäköisesti myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (294) | Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tähän toimenpiteeseen sisältyvät tuen määrä on 2 864 miljoonaa euroa, mikä vastaa 7,5:tä prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä joulukuuta 2013 (133). |
| --- | --- |

(294)

Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tähän toimenpiteeseen sisältyvät tuen määrä on 2 864 miljoonaa euroa, mikä vastaa 7,5:tä prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä joulukuuta 2013 (133).

| (295) | Jos Kreikan rahoitusvakausrahasto tosiasiallisesti sijoittaa lisäpääomaa pankkiin täyttääkseen tämän sitoumuksen, se lisää pankille koituvaa etua ja kilpailun vääristymistä, mutta ei tuen nimellismäärää (134). |
| --- | --- |

(295)

Jos Kreikan rahoitusvakausrahasto tosiasiallisesti sijoittaa lisäpääomaa pankkiin täyttääkseen tämän sitoumuksen, se lisää pankille koituvaa etua ja kilpailun vääristymistä, mutta ei tuen nimellismäärää (134).

7.1.4   Päätelmät valtiontuen olemassaolosta ja tuen kokonaismäärästä

| (296) | Toimenpiteet A, B1, B2, B3, B4 ja C ovat perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

  Taulukko 11


  Yleiskatsaus pankille myönnetystä kokonaistuesta










  Viite | Toimenpide | Toimenpiteen tyyppi | Tuen määrä | Tuki/riskipainotetut omaisuuserät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Etuoikeutetut osakkeet | Pääomatuki | 950 miljoonaa euroa | 2 % |
| B1 B2 B3 B4 | Ensimmäinen väliaikaisrahoitus
  Toinen väliaikaisrahoitus
  Sitoumuskirje
  Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen | Pääomatuki | 5 839 miljoonaa euroa | 13,8 % |
| C | Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus | Sitoumus myöntää pääomatukea | 2 864 miljoonaa euroa | 7,5 % |
| Pankille myönnetty pääomatuki yhteensä | 9 653 miljoonaa euroa | 15,8 % |
| Pankille maksettu pääoma yhteensä | 6 789 miljoonaa euroa [saattaa nousta 9 653 miljoonaan euroon, jos Kreikan rahoitusvakausrahaston on myönnettävä koko huhtikuun 2014 pääomakorotuksen määrä] | 23,7 % |
| Viite | Toimenpide | Toimenpiteen tyyppi | Tuen nimellismäärä | |
| L1 | Maksuvalmiustuki | Takaus | 13 932 miljoonaa euroa | 30 päivänä marraskuuta 2013 |
| L2 | Valtion takaama maksuvalmiusapu | Rahoitus ja takaus | 12 000 miljoonaa euroa | 31 päivänä joulukuuta 2012 |
| Pankille myönnetty maksuvalmiusapu yhteensä | 25 932 miljoonaa euroa | |

(296)

Toimenpiteet A, B1, B2, B3, B4 ja C ovat perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Taulukko 11

Yleiskatsaus pankille myönnetystä kokonaistuesta

Viite

Toimenpide

Toimenpiteen tyyppi

Tuen määrä

Tuki/riskipainotetut omaisuuserät

A

Etuoikeutetut osakkeet

Pääomatuki

950 miljoonaa euroa

2 %

B1 B2 B3 B4

Ensimmäinen väliaikaisrahoitus

Toinen väliaikaisrahoitus

Sitoumuskirje

Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen

Pääomatuki

5 839 miljoonaa euroa

13,8 %

C

Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus

Sitoumus myöntää pääomatukea

2 864 miljoonaa euroa

7,5 %

Pankille myönnetty pääomatuki yhteensä

9 653 miljoonaa euroa

15,8 %

Pankille maksettu pääoma yhteensä

6 789 miljoonaa euroa [saattaa nousta 9 653 miljoonaan euroon, jos Kreikan rahoitusvakausrahaston on myönnettävä koko huhtikuun 2014 pääomakorotuksen määrä]

23,7 %

Viite

Toimenpide

Toimenpiteen tyyppi

Tuen nimellismäärä

L1

Maksuvalmiustuki

Takaus

13 932 miljoonaa euroa

30 päivänä marraskuuta 2013

L2

Valtion takaama maksuvalmiusapu

Rahoitus ja takaus

12 000 miljoonaa euroa

31 päivänä joulukuuta 2012

Pankille myönnetty maksuvalmiusapu yhteensä

25 932 miljoonaa euroa

7.2   TUEN SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUDEN ARVIOINNIN OIKEUSPERUSTA

| (297) | Kuten johdanto-osan 200 kappaleessa pääteltiin, tukitoimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi käytettävä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa (135). |
| --- | --- |

(297)

Kuten johdanto-osan 200 kappaleessa pääteltiin, tukitoimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi käytettävä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa (135).

| (298) | Finanssikriisin aikana komissio on kehittänyt sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia ehtoja erityyppisille tukitoimenpiteille. Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa. |
| --- | --- |

(298)

Finanssikriisin aikana komissio on kehittänyt sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia ehtoja erityyppisille tukitoimenpiteille. Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.

| (299) | Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteitä koskevia ohjeita on pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa. |
| --- | --- |

(299)

Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteitä koskevia ohjeita on pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa.

| (300) | Rakenneuudistustiedonannossa määritellään komission rakenneuudistussuunnitelmien arvioinnissa noudattama lähestymistapa erityisesti elinkelpoisuuden palauttamisen tarpeen, tuensaajan asianmukaisen maksuosuuden varmistamisen sekä kilpailun vääristymisen rajoittamisen osalta. |
| --- | --- |

(300)

Rakenneuudistustiedonannossa määritellään komission rakenneuudistussuunnitelmien arvioinnissa noudattama lähestymistapa erityisesti elinkelpoisuuden palauttamisen tarpeen, tuensaajan asianmukaisen maksuosuuden varmistamisen sekä kilpailun vääristymisen rajoittamisen osalta.

| (301) | Tätä kehystä täydennettiin vuoden 2013 pankkitiedonannolla, jota sovelletaan 1 päivän elokuuta 2013 jälkeen ilmoitettuihin tukitoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(301)

Tätä kehystä täydennettiin vuoden 2013 pankkitiedonannolla, jota sovelletaan 1 päivän elokuuta 2013 jälkeen ilmoitettuihin tukitoimenpiteisiin.

7.2.1   Pankille myönnetyn maksuvalmiustuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide L1)

| (302) | Pankin jo saama maksuvalmiustuki on hyväksytty lopullisesti peräkkäisillä päätöksillä, joilla hyväksyttiin Kreikan pankkien tukiohjelman toimenpiteet ja tukiohjelman muutokset ja jatkamiset (136). Tulevaisuudessa pankille mahdollisesti myönnettävä maksuvalmiustuki on myönnettävä ohjelmasta, jonka komissio on asianmukaisesti hyväksynyt. Komission on hyväksyttävä tällaisen tuen ehdot, ennen kuin sitä myönnetään, ja siksi sitä ei tarvitse arvioida lähemmin tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(302)

Pankin jo saama maksuvalmiustuki on hyväksytty lopullisesti peräkkäisillä päätöksillä, joilla hyväksyttiin Kreikan pankkien tukiohjelman toimenpiteet ja tukiohjelman muutokset ja jatkamiset (136). Tulevaisuudessa pankille mahdollisesti myönnettävä maksuvalmiustuki on myönnettävä ohjelmasta, jonka komissio on asianmukaisesti hyväksynyt. Komission on hyväksyttävä tällaisen tuen ehdot, ennen kuin sitä myönnetään, ja siksi sitä ei tarvitse arvioida lähemmin tässä päätöksessä.

7.2.2   Etuoikeutettujen osakkeiden sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide A)

| (303) | Etuoikeutettujen osakkeiden muodossa vuonna 2009 myönnetty pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide A) myönnettiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka hyväksyttiin vuonna 2008 osana vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaista Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Tästä syystä sitä ei tarvitse arvioida uudelleen vuoden 2008 pankkitiedonannon perusteella, vaan pelkkä rakenneuudistustiedonannon mukainen arviointi riittää. |
| --- | --- |

(303)

Etuoikeutettujen osakkeiden muodossa vuonna 2009 myönnetty pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide A) myönnettiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka hyväksyttiin vuonna 2008 osana vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaista Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Tästä syystä sitä ei tarvitse arvioida uudelleen vuoden 2008 pankkitiedonannon perusteella, vaan pelkkä rakenneuudistustiedonannon mukainen arviointi riittää.

7.2.3   Valtion takaaman maksuvalmiusavun sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide L2)

| (304) | Valtion takaaman maksuvalmiusavun (toimenpide L2) soveltuvuutta olisi ensin arvioitava vuoden 2008 pankkitiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Valtion takaama maksuvalmiusapu, joka on myönnetty 1 päivänä elokuuta 2013 jälkeen, kuuluu vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(304)

Valtion takaaman maksuvalmiusavun (toimenpide L2) soveltuvuutta olisi ensin arvioitava vuoden 2008 pankkitiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Valtion takaama maksuvalmiusapu, joka on myönnetty 1 päivänä elokuuta 2013 jälkeen, kuuluu vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltamisalaan.

7.2.4   Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4)

| (305) | Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) soveltuvuutta erityisesti korvauksen osalta, olisi ensin arvioitava vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio suhtautui epäillen toimenpiteen B1 yhdenmukaisuuteen näiden tiedonantojen kanssa. Koska nämä toimenpiteet toteutettiin ennen 1 päivää elokuuta 2013, ne eivät kuulu vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltamisalaan. Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) soveltuvuutta olisi arvioitava myös rakenneuudistustiedonannon perusteella. |
| --- | --- |

(305)

Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) soveltuvuutta erityisesti korvauksen osalta, olisi ensin arvioitava vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio suhtautui epäillen toimenpiteen B1 yhdenmukaisuuteen näiden tiedonantojen kanssa. Koska nämä toimenpiteet toteutettiin ennen 1 päivää elokuuta 2013, ne eivät kuulu vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltamisalaan. Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) soveltuvuutta olisi arvioitava myös rakenneuudistustiedonannon perusteella.

7.2.5   Vuonna 2014 toteutettavaa pääomapohjan vahvistamista koskevan sitoumuksen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide C)

| (306) | Vuonna 2014 toteutettavaa pääomapohjan vahvistamista koskevan sitoumuksen (toimenpide C) soveltuvuutta olisi arvioitava vuoden 2013 pankkitiedonannon, jossa asetetaan huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien maksuosuutta ja johtajien palkkioita koskevia uusia vaatimuksia, sekä pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Toimenpiteen C soveltuvuutta olisi arvioitava myös rakenneuudistustiedonannon perusteella. |
| --- | --- |

(306)

Vuonna 2014 toteutettavaa pääomapohjan vahvistamista koskevan sitoumuksen (toimenpide C) soveltuvuutta olisi arvioitava vuoden 2013 pankkitiedonannon, jossa asetetaan huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien maksuosuutta ja johtajien palkkioita koskevia uusia vaatimuksia, sekä pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Toimenpiteen C soveltuvuutta olisi arvioitava myös rakenneuudistustiedonannon perusteella.

7.3   TOIMENPITEEN L2 YHTEENSOPIVUUS VUODEN 2008 PANKKITIEDONANNON, VUONNA 2011 ANNETUN VOIMASSAOLON JATKAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON JA VUODEN 2013 PANKKITIEDONANNON KANSSA

| (307) | Jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot, jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus. |
| --- | --- |

(307)

Jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot, jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.

| (308) | Koska Kreikan pankit oli suljettu tukkurahoitusmarkkinoiden ulkopuolelle ja niistä tuli täysin riippuvaisia keskuspankin rahoituksesta, kuten johdanto-osan 32 kappaleessa todettiin, ja koska pankki ei voinut lainata riittävästi varoja tavanomaisten rahoitusoperaatioiden avulla, pankki tarvitsi valtion takaamaa maksuvalmiusapua hankkiakseen riittävän likviditeetin ja välttääkseen siten maksukyvyttömyyden. Komissio katsoo, että toimenpide L2 on asianmukainen mekanismi sen vakavan häiriön poistamiseksi, jonka pankin maksukyvyttömyys olisi aiheuttanut. |
| --- | --- |

(308)

Koska Kreikan pankit oli suljettu tukkurahoitusmarkkinoiden ulkopuolelle ja niistä tuli täysin riippuvaisia keskuspankin rahoituksesta, kuten johdanto-osan 32 kappaleessa todettiin, ja koska pankki ei voinut lainata riittävästi varoja tavanomaisten rahoitusoperaatioiden avulla, pankki tarvitsi valtion takaamaa maksuvalmiusapua hankkiakseen riittävän likviditeetin ja välttääkseen siten maksukyvyttömyyden. Komissio katsoo, että toimenpide L2 on asianmukainen mekanismi sen vakavan häiriön poistamiseksi, jonka pankin maksukyvyttömyys olisi aiheuttanut.

| (309) | Koska valtion takaama maksuvalmiusapu aiheuttaa pankille suhteellisen korkeat rahoituskustannukset, pankilla on riittävä kannustin välttää turvautumista tähän rahoituslähteeseen toimintojensa kehittämiseksi. Pankin oli maksettava korkoa, joka oli [...] korkopistettä korkeampi kuin eurojärjestelmän tavanomaisista rahoitusoperaatioista maksettava korko. Lisäksi pankin oli maksettava [...] korkopisteen suuruinen takausmaksu valtiolle. Tämän tuloksena valtion takaaman maksuvalmiusavun kokonaiskustannukset pankille ovat paljon korkeammat kuin EKP:n rahoituksen normaalit kustannukset. Erityisesti edellisen ja jälkimmäisen välinen ero on suurempi kuin vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa vaaditun takausmaksun taso. Näin ollen valtion perimää kokonaiskorvausta voidaan pitää riittävänä. Kreikan keskuspankki ja EKP tarkastelevat säännöllisesti valtion takaaman maksuvalmiusavun määrää pankin todellisten tarpeiden perusteella. Ne seuraavat tarkasti sen käyttöä ja varmistavat, että se rajataan välttämättömään. Tästä syystä toimenpiteellä L2 ei anneta pankille ylimääräistä likviditeettiä, jota voitaisiin käyttää kilpailua vääristävien toimien rahoittamiseen. Sen määrä on rajattu välttämättömään. |
| --- | --- |

(309)

Koska valtion takaama maksuvalmiusapu aiheuttaa pankille suhteellisen korkeat rahoituskustannukset, pankilla on riittävä kannustin välttää turvautumista tähän rahoituslähteeseen toimintojensa kehittämiseksi. Pankin oli maksettava korkoa, joka oli [...] korkopistettä korkeampi kuin eurojärjestelmän tavanomaisista rahoitusoperaatioista maksettava korko. Lisäksi pankin oli maksettava [...] korkopisteen suuruinen takausmaksu valtiolle. Tämän tuloksena valtion takaaman maksuvalmiusavun kokonaiskustannukset pankille ovat paljon korkeammat kuin EKP:n rahoituksen normaalit kustannukset. Erityisesti edellisen ja jälkimmäisen välinen ero on suurempi kuin vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa vaaditun takausmaksun taso. Näin ollen valtion perimää kokonaiskorvausta voidaan pitää riittävänä. Kreikan keskuspankki ja EKP tarkastelevat säännöllisesti valtion takaaman maksuvalmiusavun määrää pankin todellisten tarpeiden perusteella. Ne seuraavat tarkasti sen käyttöä ja varmistavat, että se rajataan välttämättömään. Tästä syystä toimenpiteellä L2 ei anneta pankille ylimääräistä likviditeettiä, jota voitaisiin käyttää kilpailua vääristävien toimien rahoittamiseen. Sen määrä on rajattu välttämättömään.

| (310) | Tällaisella valtion takaaman maksuvalmiusavun käytön tiukalla valvonnalla ja sen välttämättömään vähimmäismäärään rajaamisen säännöllisellä todentamisella varmistetaan myös, että tämä likviditeetti on oikeasuhteista eikä aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä. Komissio huomauttaa myös, että Kreikka on sitoutunut toteuttamaan joukon toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään kielteisiä heijastusvaikutuksia, kuten 7.6 kohdassa analysoitiin, ja myös tällä osaltaan varmistetaan, että maksuvalmiustukeen turvautuminen päättyy mahdollisimman pian ja että tällainen tuki on oikeasuhteista. |
| --- | --- |

(310)

Tällaisella valtion takaaman maksuvalmiusavun käytön tiukalla valvonnalla ja sen välttämättömään vähimmäismäärään rajaamisen säännöllisellä todentamisella varmistetaan myös, että tämä likviditeetti on oikeasuhteista eikä aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä. Komissio huomauttaa myös, että Kreikka on sitoutunut toteuttamaan joukon toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään kielteisiä heijastusvaikutuksia, kuten 7.6 kohdassa analysoitiin, ja myös tällä osaltaan varmistetaan, että maksuvalmiustukeen turvautuminen päättyy mahdollisimman pian ja että tällainen tuki on oikeasuhteista.

| (311) | Näin ollen toimenpide L2 on vuoden 2008 pankkitiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon mukainen. Koska vuoden 2013 pankkitiedonannossa ei asetettu takauksia koskevia lisävaatimuksia, toimenpide L2 on myös vuoden 2013 pankkitiedonannon mukainen. |
| --- | --- |

(311)

Näin ollen toimenpide L2 on vuoden 2008 pankkitiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon mukainen. Koska vuoden 2013 pankkitiedonannossa ei asetettu takauksia koskevia lisävaatimuksia, toimenpide L2 on myös vuoden 2013 pankkitiedonannon mukainen.

7.4   TOIMENPITEIDEN B1, B2, B3 JA B4 YHTEENSOPIVUUS VUODEN 2008 PANKKITIEDONANNON, PÄÄOMAPOHJAN VAHVISTAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON JA VUONNA 2011 ANNETUN VOIMASSAOLON JATKAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON KANSSA

| (312) | Kuten johdanto-osan 201 kappaleessa selitettiin, jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot (137), jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus. |
| --- | --- |

(312)

Kuten johdanto-osan 201 kappaleessa selitettiin, jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot (137), jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.

| (313) | Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta. |
| --- | --- |

(313)

Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta.

7.4.1   Toimenpiteiden asianmukaisuus

| (314) | Komissio katsoo, että Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) ovat asianmukaisia, koska niillä estetään pankin joutuminen konkurssiin. Ilman niitä pankin toimintoja ei olisi voitu jatkaa, koska pankin oman pääoman arvo oli negatiivinen vuoden 2012 lopussa (138). |
| --- | --- |

(314)

Komissio katsoo, että Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) ovat asianmukaisia, koska niillä estetään pankin joutuminen konkurssiin. Ilman niitä pankin toimintoja ei olisi voitu jatkaa, koska pankin oman pääoman arvo oli negatiivinen vuoden 2012 lopussa (138).

| (315) | Tämän osalta komissio huomautti Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä, että pankki on yksi Kreikan suurimmista pankeista sekä lainanannon että talletusten suhteen. Tästä syystä pankki on Kreikan kannalta systeemisesti merkittävä pankki. Näin ollen pankin maksukyvyttömyys olisi aiheuttanut Kreikan taloudessa vakavan häiriön. Silloisissa olosuhteissa Kreikan rahoituslaitosten oli vaikeaa saada rahoitusta. Rahoituksen puute rajoitti niiden kykyä antaa lainoja Kreikan taloudelle. Tässä toimintaympäristössä pankin maksukyvyttömyys olisi pahentanut talouden häiriötä. Lisäksi toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 johtuivat lähinnä yksityissektorin osallistumisohjelmasta, joka oli hyvin poikkeuksellinen ja ennakoimaton tapahtuma, eivätkä pankin huonosta hallinnosta tai liiallisesta riskinotosta. Näin ollen toimenpiteillä vastataan lähinnä yksityissektorin osallistumisohjelman seurauksiin ja ylläpidetään rahoitusvakautta Kreikassa. |
| --- | --- |

(315)

Tämän osalta komissio huomautti Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä, että pankki on yksi Kreikan suurimmista pankeista sekä lainanannon että talletusten suhteen. Tästä syystä pankki on Kreikan kannalta systeemisesti merkittävä pankki. Näin ollen pankin maksukyvyttömyys olisi aiheuttanut Kreikan taloudessa vakavan häiriön. Silloisissa olosuhteissa Kreikan rahoituslaitosten oli vaikeaa saada rahoitusta. Rahoituksen puute rajoitti niiden kykyä antaa lainoja Kreikan taloudelle. Tässä toimintaympäristössä pankin maksukyvyttömyys olisi pahentanut talouden häiriötä. Lisäksi toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 johtuivat lähinnä yksityissektorin osallistumisohjelmasta, joka oli hyvin poikkeuksellinen ja ennakoimaton tapahtuma, eivätkä pankin huonosta hallinnosta tai liiallisesta riskinotosta. Näin ollen toimenpiteillä vastataan lähinnä yksityissektorin osallistumisohjelman seurauksiin ja ylläpidetään rahoitusvakautta Kreikassa.

| (316) | Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, oliko kaikki mahdolliset toimet toteutettu välittömästi sen välttämiseksi, että pankki tarvitsee uudelleen tukea tulevaisuudessa. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 130–132 kappaleessa todettiin, Kreikka on sitoutunut toteuttamaan joukon pankin hallinto- ja ohjausjärjestelmään ja kaupallisiin toimintoihin liittyviä toimia. Kuten johdanto-osan 102–104 ja 111 kappaleessa kuvailtiin, pankki on myös järjestänyt toimintonsa perusteellisesti uudelleen ja toteuttanut jo monia kustannusten karsimisia ja myyntejä. Näin ollen komission epäilykset on hälvennetty. |
| --- | --- |

(316)

Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, oliko kaikki mahdolliset toimet toteutettu välittömästi sen välttämiseksi, että pankki tarvitsee uudelleen tukea tulevaisuudessa. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 130–132 kappaleessa todettiin, Kreikka on sitoutunut toteuttamaan joukon pankin hallinto- ja ohjausjärjestelmään ja kaupallisiin toimintoihin liittyviä toimia. Kuten johdanto-osan 102–104 ja 111 kappaleessa kuvailtiin, pankki on myös järjestänyt toimintonsa perusteellisesti uudelleen ja toteuttanut jo monia kustannusten karsimisia ja myyntejä. Näin ollen komission epäilykset on hälvennetty.

| (317) | Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio ilmaisi epäilyksensä myös siitä, oliko olemassa riittävät suojakeinot siltä varalta, että pankki joutuisi valtion määräysvaltaan, tai siltä varalta, että määräysvalta säilyisi yksityisillä osakkeenomistajilla, mutta suurin omistusosuus olisi valtiolla. Komissio panee merkille, että johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa kuvailluilla sitoumuksilla varmistetaan, että pankin luotto-operaatioita hoidetaan kaupallisin perustein ja että päivittäinen liiketoiminta suojataan valtion puuttumista vastaan. Kreikan rahoitusvakausrahaston ja pankin välillä sovittu niiden suhdetta koskeva kehys varmistaa myös, että valtion edut suurimpana osakkeenomistajana suojataan pankin johdon liiallista riskinottoa vastaan. |
| --- | --- |

(317)

Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio ilmaisi epäilyksensä myös siitä, oliko olemassa riittävät suojakeinot siltä varalta, että pankki joutuisi valtion määräysvaltaan, tai siltä varalta, että määräysvalta säilyisi yksityisillä osakkeenomistajilla, mutta suurin omistusosuus olisi valtiolla. Komissio panee merkille, että johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa kuvailluilla sitoumuksilla varmistetaan, että pankin luotto-operaatioita hoidetaan kaupallisin perustein ja että päivittäinen liiketoiminta suojataan valtion puuttumista vastaan. Kreikan rahoitusvakausrahaston ja pankin välillä sovittu niiden suhdetta koskeva kehys varmistaa myös, että valtion edut suurimpana osakkeenomistajana suojataan pankin johdon liiallista riskinottoa vastaan.

| (318) | Näin ollen toimenpiteillä B1, B2, B3 ja B4 varmistetaan Kreikan rahoitusvakauden säilyttäminen. Merkittäviä toimia on toteutettu tulevien tappioiden minimoimiseksi ja sen varmistamiseksi, että epäasianmukainen hallinnointi ei vaaranna pankin toimintoja. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat asianmukaisia. |
| --- | --- |

(318)

Näin ollen toimenpiteillä B1, B2, B3 ja B4 varmistetaan Kreikan rahoitusvakauden säilyttäminen. Merkittäviä toimia on toteutettu tulevien tappioiden minimoimiseksi ja sen varmistamiseksi, että epäasianmukainen hallinnointi ei vaaranna pankin toimintoja. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat asianmukaisia.

7.4.2   Tarpeellisuus – tuen rajaaminen välttämättömään

| (319) | Vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen toimenpiteen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Tämä merkitsee sitä, että pääomasijoituksen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä. |
| --- | --- |

(319)

Vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen toimenpiteen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Tämä merkitsee sitä, että pääomasijoituksen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä.

| (320) | Kreikan keskuspankki laski pääomatuen määrän stressitestin puitteissa varmistaakseen, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus pysyi tietyn tason yläpuolella vuosina 2012–2014, kuten taulukossa 3 esitettiin. Tästä syystä se ei anna pankille ylimääräistä pääomaa. Kuten johdanto-osan 316 kappaleessa selitettiin, on toteutettu toimia, joilla vähennetään riskiä siitä, että pankki saattaa tarvita lisätukea tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(320)

Kreikan keskuspankki laski pääomatuen määrän stressitestin puitteissa varmistaakseen, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus pysyi tietyn tason yläpuolella vuosina 2012–2014, kuten taulukossa 3 esitettiin. Tästä syystä se ei anna pankille ylimääräistä pääomaa. Kuten johdanto-osan 316 kappaleessa selitettiin, on toteutettu toimia, joilla vähennetään riskiä siitä, että pankki saattaa tarvita lisätukea tulevaisuudessa.

| (321) | Ensimmäisestä ja toisesta väliaikaisrahoituksesta (toimenpiteet B1 ja B2) maksetun korvauksen osalta komissio muistuttaa, että ne myönnettiin toukokuussa 2012 ja joulukuussa 2012 ja maksettiin luontoissuorituksina ERVV:n velkakirjoina. Kreikan rahoitusvakausrahasto on saanut korvauksena ERVV:n velkakirjojen suorituspäivämäärästä kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen päivämäärään asti ERVV:n velkakirjoille kertyneen koron sekä 1 prosentin suuruisen palkkion (139). Kuten Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä korostettiin, tämä korvaus on pienempi kuin pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa määritelty 7–9 prosentin vaihteluväli. Pienen korvauksen ajanjakso oli kuitenkin rajattu yhteen vuoteen toimenpiteen B1 ja viiteen kuukauteen toimenpiteen B2 osalta (eli siihen asti, että väliaikaisrahoitus muunnettiin kantaosakkein toteutetuksi tavalliseksi pääomapohjan vahvistamiseksi eli toimenpiteeksi B4). Vaikka ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus eivät laukaisseet olemassa olevien osakkaiden omistamien osakkeiden arvon laimentumista, kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen, joka muodostui ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen muuntamisesta, laimensi vahvasti näiden osakkaiden omistamien osakkeiden arvoa, koska niiden omistusosuus pankin pääomasta putosi 1,4 prosenttiin. Näin ensimmäisen väliaikaisrahoituksen päivämäärästä lähtien vallinnut epänormaali tilanne saatiin päättymään. Näin ollen Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt on hälvennetty. |
| --- | --- |

(321)

Ensimmäisestä ja toisesta väliaikaisrahoituksesta (toimenpiteet B1 ja B2) maksetun korvauksen osalta komissio muistuttaa, että ne myönnettiin toukokuussa 2012 ja joulukuussa 2012 ja maksettiin luontoissuorituksina ERVV:n velkakirjoina. Kreikan rahoitusvakausrahasto on saanut korvauksena ERVV:n velkakirjojen suorituspäivämäärästä kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen päivämäärään asti ERVV:n velkakirjoille kertyneen koron sekä 1 prosentin suuruisen palkkion (139). Kuten Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä korostettiin, tämä korvaus on pienempi kuin pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa määritelty 7–9 prosentin vaihteluväli. Pienen korvauksen ajanjakso oli kuitenkin rajattu yhteen vuoteen toimenpiteen B1 ja viiteen kuukauteen toimenpiteen B2 osalta (eli siihen asti, että väliaikaisrahoitus muunnettiin kantaosakkein toteutetuksi tavalliseksi pääomapohjan vahvistamiseksi eli toimenpiteeksi B4). Vaikka ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus eivät laukaisseet olemassa olevien osakkaiden omistamien osakkeiden arvon laimentumista, kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen, joka muodostui ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen muuntamisesta, laimensi vahvasti näiden osakkaiden omistamien osakkeiden arvoa, koska niiden omistusosuus pankin pääomasta putosi 1,4 prosenttiin. Näin ensimmäisen väliaikaisrahoituksen päivämäärästä lähtien vallinnut epänormaali tilanne saatiin päättymään. Näin ollen Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt on hälvennetty.

| (322) | Kun lisäksi otetaan huomioon pankin vaikeuksien epätyypillinen lähde, jossa tappiot johtuivat lähinnä valtion hyväksi tehdystä velan mitätöinnistä (yksityissektorin osallistumisohjelma ja velan takaisinosto, joka antoi valtiolle huomattavan edun eli velan vähennyksen) ja pitkittyneen taantuman seurauksista pankin kotimarkkinoilla, komissio voi hyväksyä tällaisen väliaikaisen poikkeuksen pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa asetetuista vakiokorvausta koskevista vaatimuksista (140). |
| --- | --- |

(322)

Kun lisäksi otetaan huomioon pankin vaikeuksien epätyypillinen lähde, jossa tappiot johtuivat lähinnä valtion hyväksi tehdystä velan mitätöinnistä (yksityissektorin osallistumisohjelma ja velan takaisinosto, joka antoi valtiolle huomattavan edun eli velan vähennyksen) ja pitkittyneen taantuman seurauksista pankin kotimarkkinoilla, komissio voi hyväksyä tällaisen väliaikaisen poikkeuksen pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa asetetuista vakiokorvausta koskevista vaatimuksista (140).

| (323) | Toimenpide B3 oli sitoumus pääoman myöntämisestä. Tämä sitoumus annettiin joulukuussa 2012 ja pantiin täytäntöön tosiasiallisena pääomasijoituksena touko-kesäkuussa 2013, vain viisi kuukautta myöhemmin. Tästä syystä ja johdanto-osan 322 kappaleessa esitetyistä syistä on hyväksyttävää, että tästä sitoumuksesta ei maksettu korvausta. |
| --- | --- |

(323)

Toimenpide B3 oli sitoumus pääoman myöntämisestä. Tämä sitoumus annettiin joulukuussa 2012 ja pantiin täytäntöön tosiasiallisena pääomasijoituksena touko-kesäkuussa 2013, vain viisi kuukautta myöhemmin. Tästä syystä ja johdanto-osan 322 kappaleessa esitetyistä syistä on hyväksyttävää, että tästä sitoumuksesta ei maksettu korvausta.

| (324) | Toimenpiteen B4 osalta voidaan todeta, että vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 8 kohdan mukaan pääomasijoitukset olisi merkittävä riittävästi alennetulla osakkeen hinnalla, jossa on otettu huomioon laimentumisvaikutus, jotta voidaan kohtuudella varmistaa, että valtio saa riittävän korvauksen. Vaikka tässä pääomapohjan vahvistamisessa ei käytetty laimentumisvaikutuksen huomioon ottavaa merkittävästi alennettua osakkeen hintaa, käytännössä oli mahdotonta saada aikaan merkittävää alennusta teoreettisesta arvosta ennen merkintäoikeuksien irtoamista (141). Ennen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamista pankin pääoma oli negatiivinen ja sen markkina-arvo vain parisataa miljoonaa euroa. Tällaisessa tilanteessa herää kysymys, olisiko silloiset osakkeenomistajat pitänyt jättää täysin ilman omistusosuutta. Komissio ottaa huomioon, että liikkeeseenlaskuhinta asetettiin 50 prosenttiin sen määrittämistä edeltäneiden 50 päivän keskihinnasta. Komissio ottaa myös huomioon sen, että silloisten osakkaiden omistamien osakkeiden arvo on laimentunut valtavasti, koska pääomapohjan vahvistamisen jälkeen kyseisten osakkaiden omistusosuus pankin osakkeista oli vain 1,4 prosenttia. Näin ollen markkinahinnan lisäalennuksella olisi ollut hyvin vähäinen vaikutus Kreikan rahoitusvakausrahaston korvaukseen. Kun otetaan huomioon johdanto-osan 322 kappaleessa kuvattu Kreikan pankkien erityistilanne sekä se, että tuen tarve johtuu valtion hyväksi tehdystä velan mitätöinnistä, komissio katsoo, että liikkeeseenlaskuhinta on riittävän alhainen. |
| --- | --- |

(324)

Toimenpiteen B4 osalta voidaan todeta, että vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 8 kohdan mukaan pääomasijoitukset olisi merkittävä riittävästi alennetulla osakkeen hinnalla, jossa on otettu huomioon laimentumisvaikutus, jotta voidaan kohtuudella varmistaa, että valtio saa riittävän korvauksen. Vaikka tässä pääomapohjan vahvistamisessa ei käytetty laimentumisvaikutuksen huomioon ottavaa merkittävästi alennettua osakkeen hintaa, käytännössä oli mahdotonta saada aikaan merkittävää alennusta teoreettisesta arvosta ennen merkintäoikeuksien irtoamista (141). Ennen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamista pankin pääoma oli negatiivinen ja sen markkina-arvo vain parisataa miljoonaa euroa. Tällaisessa tilanteessa herää kysymys, olisiko silloiset osakkeenomistajat pitänyt jättää täysin ilman omistusosuutta. Komissio ottaa huomioon, että liikkeeseenlaskuhinta asetettiin 50 prosenttiin sen määrittämistä edeltäneiden 50 päivän keskihinnasta. Komissio ottaa myös huomioon sen, että silloisten osakkaiden omistamien osakkeiden arvo on laimentunut valtavasti, koska pääomapohjan vahvistamisen jälkeen kyseisten osakkaiden omistusosuus pankin osakkeista oli vain 1,4 prosenttia. Näin ollen markkinahinnan lisäalennuksella olisi ollut hyvin vähäinen vaikutus Kreikan rahoitusvakausrahaston korvaukseen. Kun otetaan huomioon johdanto-osan 322 kappaleessa kuvattu Kreikan pankkien erityistilanne sekä se, että tuen tarve johtuu valtion hyväksi tehdystä velan mitätöinnistä, komissio katsoo, että liikkeeseenlaskuhinta on riittävän alhainen.

| (325) | Näin ollen toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat sekä määränsä että muotonsa perusteella tarpeellisia pelastamistukena. |
| --- | --- |

(325)

Näin ollen toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat sekä määränsä että muotonsa perusteella tarpeellisia pelastamistukena.

7.4.3   Oikeasuhteisuus – toimenpiteet kielteisten heijastusvaikutusten rajoittamiseksi

| (326) | Pankki on saanut hyvin suuren määrän valtiontukea. Tästä syystä tilanne voi aiheuttaa vakavaa kilpailun vääristymistä. Kreikka on kuitenkin sitoutunut toteuttamaan joukon toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään kielteisiä heijastusvaikutuksia. Näiden sitoumusten mukaan pankin toimintoja hoidetaan edelleen kaupalliselta pohjalta, kuten johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa selitetään. Kreikka on myös sitoutunut kieltämään yritysostot sekä myymään useita toimintoja ulkomailla ja muita kuin pankkitoimintoja Kreikassa, kuten johdanto-osan 133 kappaleessa on esitetty. Kilpailun vääristymisen rajoittamista arvioidaan lähemmin 7.6 kohdassa. |
| --- | --- |

(326)

Pankki on saanut hyvin suuren määrän valtiontukea. Tästä syystä tilanne voi aiheuttaa vakavaa kilpailun vääristymistä. Kreikka on kuitenkin sitoutunut toteuttamaan joukon toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään kielteisiä heijastusvaikutuksia. Näiden sitoumusten mukaan pankin toimintoja hoidetaan edelleen kaupalliselta pohjalta, kuten johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa selitetään. Kreikka on myös sitoutunut kieltämään yritysostot sekä myymään useita toimintoja ulkomailla ja muita kuin pankkitoimintoja Kreikassa, kuten johdanto-osan 133 kappaleessa on esitetty. Kilpailun vääristymisen rajoittamista arvioidaan lähemmin 7.6 kohdassa.

| (327) | Pankkiin on myös nimitetty toimitsijamies valvomaan hallinto- ja ohjausjärjestelmään ja kaupallisiin toimintoihin liittyvien sitoumusten asianmukaista täytäntöönpanoa. Näin vältetään haitalliset muutokset pankin kaupallisissa käytännöissä ja vähennetään siten mahdollisia kielteisiä heijastusvaikutuksia. |
| --- | --- |

(327)

Pankkiin on myös nimitetty toimitsijamies valvomaan hallinto- ja ohjausjärjestelmään ja kaupallisiin toimintoihin liittyvien sitoumusten asianmukaista täytäntöönpanoa. Näin vältetään haitalliset muutokset pankin kaupallisissa käytännöissä ja vähennetään siten mahdollisia kielteisiä heijastusvaikutuksia.

| (328) | Komissiolle toimitettiin 16 päivänä huhtikuuta 2014 uusi kattava rakenneuudistussuunnitelma. Tätä rakenneuudistussuunnitelmaa arvioidaan 7.6 kohdassa. |
| --- | --- |

(328)

Komissiolle toimitettiin 16 päivänä huhtikuuta 2014 uusi kattava rakenneuudistussuunnitelma. Tätä rakenneuudistussuunnitelmaa arvioidaan 7.6 kohdassa.

| (329) | Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt on hälvennetty. Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan valossa oikeasuhteisia. |
| --- | --- |

(329)

Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt on hälvennetty. Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan valossa oikeasuhteisia.

7.4.4   Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten yhteensopivuus vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon kanssa

| (330) | Komissio päättelee, että Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) ovat vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon sekä vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon valossa asianmukaisia, tarpeellisia ja oikeasuhteisia. |
| --- | --- |

(330)

Komissio päättelee, että Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) ovat vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon sekä vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon valossa asianmukaisia, tarpeellisia ja oikeasuhteisia.

7.5   PANKIN SUORITTAMIEN NEW TT BANKIN JA NEA PROTON BANKIN OSTOJEN YHTEENSOPIVUUS RAKENNEUUDISTUSTIEDONANNON KANSSA

| (331) | Rakenneuudistustiedonannon 23 ja 40 kohdassa selitetään, että tukea saavien pankkien yritysostot ovat yleensä vastoin velvoitteita rajoittaa rakenneuudistuskustannuksia ja kilpailun vääristymistä. Lisäksi ne voivat vaarantaa elinkelpoisuuden palauttamisen tai vaikeuttaa sitä. Tästä syystä komission on arvioitava, voidaanko pankin tekemien yritysostojen katsoa olevan rakenneuudistustiedonannon mukaisia. |
| --- | --- |

(331)

Rakenneuudistustiedonannon 23 ja 40 kohdassa selitetään, että tukea saavien pankkien yritysostot ovat yleensä vastoin velvoitteita rajoittaa rakenneuudistuskustannuksia ja kilpailun vääristymistä. Lisäksi ne voivat vaarantaa elinkelpoisuuden palauttamisen tai vaikeuttaa sitä. Tästä syystä komission on arvioitava, voidaanko pankin tekemien yritysostojen katsoa olevan rakenneuudistustiedonannon mukaisia.

7.5.1   New TT Bankin oston yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa

7.5.1.1   New TT Bankin oston vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen

| (332) | Toiminnan kannattavuuden osalta pankin tekemät yritysostot edistävät pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, koska kahden samoilla maantieteellisillä markkinoilla toimivan pankin sulautuminen antaa mahdollisuuden luoda merkittävää synergiaa esimerkiksi henkilöstön vähentämisen, konttorien sulkemisen ja yleiskustannusten karsimisen muodossa. Pankki ostaa asiakkaat ja tallettajat ja vähentää samalla merkittävästi jakelukustannuksia. Se aikoo sulkea useimmat ”T Bank” -konttorit ja joitakin ”Hellenic Postbank” -konttoreita päätoimipaikan toimintojen rationalisoinnin lisäksi. |
| --- | --- |

(332)

Toiminnan kannattavuuden osalta pankin tekemät yritysostot edistävät pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, koska kahden samoilla maantieteellisillä markkinoilla toimivan pankin sulautuminen antaa mahdollisuuden luoda merkittävää synergiaa esimerkiksi henkilöstön vähentämisen, konttorien sulkemisen ja yleiskustannusten karsimisen muodossa. Pankki ostaa asiakkaat ja tallettajat ja vähentää samalla merkittävästi jakelukustannuksia. Se aikoo sulkea useimmat ”T Bank” -konttorit ja joitakin ”Hellenic Postbank” -konttoreita päätoimipaikan toimintojen rationalisoinnin lisäksi.

| (333) | Likviditeettiaseman näkökulmasta liiketoimella on lisäksi suotuisa vaikutus pankin lainojen ja talletusten suhteeseen, sillä se laskee tätä suhdetta liian korkealta tasolta, koska New TT Bankilla oli merkittävästi enemmän talletuksia kuin lainoja. Kreikan keskuspankki totesi Kreikan rahoitusvakausrahastolle 8 päivänä heinäkuuta 2013 lähettämässään kirjeessä erityisesti, että pankki oli ollut kovan paineen alaisena kahtena liiketoimea edeltävänä vuonna. Kreikan keskuspankki huomautti, että pankki oli menettänyt markkinaosuuksia Kreikassa ja että se turvautui merkittävästi eurojärjestelmän rahoitukseen ja maksuvalmiusapuun. Kirjeessään Kreikan keskuspankki viittasi suureen rahoitusvajeeseen, 132 prosentin konsolidoituun lainojen ja talletusten suhteeseen ja asiakkaiden huonontuneeseen käsitykseen pankista. Kyseisessä kirjeessä Kreikan keskuspankki totesi, että pankin toteuttama New TT Bankin osto lisäisi huomattavasti pankin talletuksia ja parantaisi siten sen yleistä rahoitusprofiilia, tallettajien käsitystä pankista sekä pankin kykyä houkutella uusia tallettajia nykyistä houkuttelevammin ehdoin. |
| --- | --- |

(333)

Likviditeettiaseman näkökulmasta liiketoimella on lisäksi suotuisa vaikutus pankin lainojen ja talletusten suhteeseen, sillä se laskee tätä suhdetta liian korkealta tasolta, koska New TT Bankilla oli merkittävästi enemmän talletuksia kuin lainoja. Kreikan keskuspankki totesi Kreikan rahoitusvakausrahastolle 8 päivänä heinäkuuta 2013 lähettämässään kirjeessä erityisesti, että pankki oli ollut kovan paineen alaisena kahtena liiketoimea edeltävänä vuonna. Kreikan keskuspankki huomautti, että pankki oli menettänyt markkinaosuuksia Kreikassa ja että se turvautui merkittävästi eurojärjestelmän rahoitukseen ja maksuvalmiusapuun. Kirjeessään Kreikan keskuspankki viittasi suureen rahoitusvajeeseen, 132 prosentin konsolidoituun lainojen ja talletusten suhteeseen ja asiakkaiden huonontuneeseen käsitykseen pankista. Kyseisessä kirjeessä Kreikan keskuspankki totesi, että pankin toteuttama New TT Bankin osto lisäisi huomattavasti pankin talletuksia ja parantaisi siten sen yleistä rahoitusprofiilia, tallettajien käsitystä pankista sekä pankin kykyä houkutella uusia tallettajia nykyistä houkuttelevammin ehdoin.

| (334) | Näin ollen osto auttaa osaltaan korjaamaan pankin likviditeettiasemaa, mikä on keskeisen tärkeää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Komissio totesi oston myönteisen vaikutuksen sen yksiköiden 8 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahastolle lähettämässä kirjeessä. Tässä kirjeessä komissio totesi, että pankin rakenneuudistussuunnitelman luonnos, jonka Kreikka oli toimittanut ennen New TT Bankin ostoa, ei täyttänyt pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevaa vaatimusta, koska pankin tase rakenneuudistusvaiheen lopussa oli haavoittuva. Samassa kirjeessä komissio totesi, että paljon talletuksia omaavan New TT Bankin osto edistäisi merkittävästi pankin taseen korjaamista ja siten sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista. Tämä arvio oli perusteltu, kun otetaan huomioon tällaisen oston vaikutus pankin likviditeettiasemaan. Kirjeen mukaan vuoden 2012 lopun lukujen perusteella osto laskisi lainojen ja talletusten suhteen välittömästi 155 prosentista 123 prosenttiin, jolloin pitäisi olla mahdollista täyttää komission vaatimus vuoden 2017 lopussa. |
| --- | --- |

(334)

Näin ollen osto auttaa osaltaan korjaamaan pankin likviditeettiasemaa, mikä on keskeisen tärkeää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Komissio totesi oston myönteisen vaikutuksen sen yksiköiden 8 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahastolle lähettämässä kirjeessä. Tässä kirjeessä komissio totesi, että pankin rakenneuudistussuunnitelman luonnos, jonka Kreikka oli toimittanut ennen New TT Bankin ostoa, ei täyttänyt pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevaa vaatimusta, koska pankin tase rakenneuudistusvaiheen lopussa oli haavoittuva. Samassa kirjeessä komissio totesi, että paljon talletuksia omaavan New TT Bankin osto edistäisi merkittävästi pankin taseen korjaamista ja siten sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista. Tämä arvio oli perusteltu, kun otetaan huomioon tällaisen oston vaikutus pankin likviditeettiasemaan. Kirjeen mukaan vuoden 2012 lopun lukujen perusteella osto laskisi lainojen ja talletusten suhteen välittömästi 155 prosentista 123 prosenttiin, jolloin pitäisi olla mahdollista täyttää komission vaatimus vuoden 2017 lopussa.

| (335) | Tästä syystä komissio katsoo, että osto vaikuttaa myönteisesti pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen. |
| --- | --- |

(335)

Tästä syystä komissio katsoo, että osto vaikuttaa myönteisesti pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen.

7.5.1.2   Oston vaikutus pankin tarvitseman tuen määrään

| (336) | Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseen, jotka ovat välttämättömiä pankin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(336)

Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseen, jotka ovat välttämättömiä pankin elinkelpoisuuden palauttamiseksi.

| (337) | Pankki maksoi ostohinnan uusina osakkeina, joten ostoa ei rahoitettu valtiontuella. Tämän tuloksena ostohinnan maksun aiheuttama pääomatarve katettiin välittömästi uusien osakkeiden liikkeeseenlaskulla, niin että ostohinnan maksu ei muodostanut pankin pääomatarpeiden nettolisäystä. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus New TT Bankista oli 100 prosenttia, mikä merkitsee, että kaikki pankin liikkeeseen laskemat uudet osakkeet annettiin Kreikan rahoitusvakausrahastolle eli valtiolle. |
| --- | --- |

(337)

Pankki maksoi ostohinnan uusina osakkeina, joten ostoa ei rahoitettu valtiontuella. Tämän tuloksena ostohinnan maksun aiheuttama pääomatarve katettiin välittömästi uusien osakkeiden liikkeeseenlaskulla, niin että ostohinnan maksu ei muodostanut pankin pääomatarpeiden nettolisäystä. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus New TT Bankista oli 100 prosenttia, mikä merkitsee, että kaikki pankin liikkeeseen laskemat uudet osakkeet annettiin Kreikan rahoitusvakausrahastolle eli valtiolle.

| (338) | Osto sinänsä ei laukaise uutta valtiontukea, koska New TT Bank täytti lakisääteiset pääomavaatimukset. Lisäksi tämä väliaikainen luottolaitos oli perustettu vain muutama kuukausi ennen kuin se ostettiin. Koska ongelmapankin varat arvioidaan ja niiden arvo määritellään käypään arvoon ennen niiden siirtämistä väliaikaiselle luottolaitokselle, voidaan olettaa, että New TT Bankin lainasalkku ei sisältänyt kätkettyjä tappioita tai tappioita, joihin ei ollut varauduttu riittävästi. |
| --- | --- |

(338)

Osto sinänsä ei laukaise uutta valtiontukea, koska New TT Bank täytti lakisääteiset pääomavaatimukset. Lisäksi tämä väliaikainen luottolaitos oli perustettu vain muutama kuukausi ennen kuin se ostettiin. Koska ongelmapankin varat arvioidaan ja niiden arvo määritellään käypään arvoon ennen niiden siirtämistä väliaikaiselle luottolaitokselle, voidaan olettaa, että New TT Bankin lainasalkku ei sisältänyt kätkettyjä tappioita tai tappioita, joihin ei ollut varauduttu riittävästi.

| (339) | Näin ollen tämän tapauksen erityisolosuhteissa New TT Bankin osto ei poikkeuksellisesti ole vastoin periaatetta, jonka mukaan tuki on rajattava välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(339)

Näin ollen tämän tapauksen erityisolosuhteissa New TT Bankin osto ei poikkeuksellisesti ole vastoin periaatetta, jonka mukaan tuki on rajattava välttämättömään vähimmäismäärään.

7.5.1.3   Oston kilpailua vääristävä vaikutus

| (340) | Rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää kilpailevien yritysten ostoon tukea saamattomien yritysten vahingoksi. Rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa todetaan myös, että yritysostot voidaan hyväksyä, jos ne ovat osa vakauttamisprosessia, joka on välttämätön rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi, että ostoprosessin olisi oltava tasapuolinen ja että ostolla olisi varmistettava tehokas kilpailu merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(340)

Rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää kilpailevien yritysten ostoon tukea saamattomien yritysten vahingoksi. Rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa todetaan myös, että yritysostot voidaan hyväksyä, jos ne ovat osa vakauttamisprosessia, joka on välttämätön rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi, että ostoprosessin olisi oltava tasapuolinen ja että ostolla olisi varmistettava tehokas kilpailu merkityksellisillä markkinoilla.

| (341) | New TT Bank ei ollut elinkelpoinen pankki itsenäisenä yksikkönä. Tämän pankin vakauttamista pyydettiin 15 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Transaktiota voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia. |
| --- | --- |

(341)

New TT Bank ei ollut elinkelpoinen pankki itsenäisenä yksikkönä. Tämän pankin vakauttamista pyydettiin 15 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Transaktiota voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia.

| (342) | Mikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut hyväksyttävää tarjousta New TT Bankin ostamiseksi, ja myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön. Näin ollen pankki ei syrjäyttänyt mitään tukea saamatonta tarjoajaa. Koska Kreikan kilpailuviranomainen hyväksyi oston (142), komissio olettaa, että myyntimenettelyn lopputuloksella varmistetaan tehokas kilpailu Kreikassa. |
| --- | --- |

(342)

Mikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut hyväksyttävää tarjousta New TT Bankin ostamiseksi, ja myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön. Näin ollen pankki ei syrjäyttänyt mitään tukea saamatonta tarjoajaa. Koska Kreikan kilpailuviranomainen hyväksyi oston (142), komissio olettaa, että myyntimenettelyn lopputuloksella varmistetaan tehokas kilpailu Kreikassa.

| (343) | Tätä taustaa vasten tarkasteltuna voidaan päätellä, että New TT Bankin osto on rakenneuudistustiedonannon 4 jakson mukainen. |
| --- | --- |

(343)

Tätä taustaa vasten tarkasteltuna voidaan päätellä, että New TT Bankin osto on rakenneuudistustiedonannon 4 jakson mukainen.

7.5.1.4   Päätelmä New TT Bankin ostosta

| (344) | Komissio päättelee, että Kreikan pankkien ainutlaatuisen tilanteen (143) ja New TT Bankin oston erityispiirteiden valossa osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(344)

Komissio päättelee, että Kreikan pankkien ainutlaatuisen tilanteen (143) ja New TT Bankin oston erityispiirteiden valossa osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen.

7.5.2   Nea Proton Bankin oston yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa

7.5.2.1   Nea Proton Bankin oston vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen

| (345) | Toiminnan kannattavuuden osalta Nea Proton Bankin osto edistänee pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, koska kahden samoilla maantieteellisillä markkinoilla toimivan pankin sulautuminen antaa mahdollisuuden luoda merkittävää synergiaa esimerkiksi henkilöstön vähentämisen, konttorien sulkemisen ja yleiskustannusten karsimisen muodossa. |
| --- | --- |

(345)

Toiminnan kannattavuuden osalta Nea Proton Bankin osto edistänee pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, koska kahden samoilla maantieteellisillä markkinoilla toimivan pankin sulautuminen antaa mahdollisuuden luoda merkittävää synergiaa esimerkiksi henkilöstön vähentämisen, konttorien sulkemisen ja yleiskustannusten karsimisen muodossa.

| (346) | Nea Proton Bankin osto antaa pankille mahdollisuuden hyötyä synergiasta. Pankki ostaa asiakkaat ja tallettajat ja sulkee useimmat konttoreista sekä rationalisoi tietotekniikkajärjestelmän ja päätoimipaikan toiminnot. Transaktio myös supisti pankin lainojen ja talletusten suhdetta, koska Nea Proton Bankin lainojen ja talletusten suhde oli alhaisempi. Kesäkuun 2013 lopussa pankin nettolainojen suhde talletuksiin oli noin 135,79 prosenttia, kun Nea Proton Bankin vastaava suhde oli noin 52,68 prosenttia. |
| --- | --- |

(346)

Nea Proton Bankin osto antaa pankille mahdollisuuden hyötyä synergiasta. Pankki ostaa asiakkaat ja tallettajat ja sulkee useimmat konttoreista sekä rationalisoi tietotekniikkajärjestelmän ja päätoimipaikan toiminnot. Transaktio myös supisti pankin lainojen ja talletusten suhdetta, koska Nea Proton Bankin lainojen ja talletusten suhde oli alhaisempi. Kesäkuun 2013 lopussa pankin nettolainojen suhde talletuksiin oli noin 135,79 prosenttia, kun Nea Proton Bankin vastaava suhde oli noin 52,68 prosenttia.

| (347) | Näin ollen ostolla oli myönteinen vaikutus pankin elinkelpoisuuteen. |
| --- | --- |

(347)

Näin ollen ostolla oli myönteinen vaikutus pankin elinkelpoisuuteen.

7.5.2.2   Nea Proton Bankin oston vaikutus pankin tarvitseman tuen määrään

| (348) | Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon, vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseksi, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(348)

Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon, vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseksi, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi.

| (349) | Pankki maksoi Nea Proton Bankista symbolisen hinnan (yksi euro), ja hankitun yhteisön pääomapohjaa oli vahvistettu asianmukaisesti ennen myyntiä. Pääomapohjan vahvistamiseen sisältyi varauksia tulevia luotto- ja toimintatappioita varten (144). Näin ollen asianmukaisesti pääomitetun pankin osto yhdellä eurolla ei ole lisännyt pankin pääomatarvetta. |
| --- | --- |

(349)

Pankki maksoi Nea Proton Bankista symbolisen hinnan (yksi euro), ja hankitun yhteisön pääomapohjaa oli vahvistettu asianmukaisesti ennen myyntiä. Pääomapohjan vahvistamiseen sisältyi varauksia tulevia luotto- ja toimintatappioita varten (144). Näin ollen asianmukaisesti pääomitetun pankin osto yhdellä eurolla ei ole lisännyt pankin pääomatarvetta.

| (350) | Näin ollen Nea Proton Bankin osto ei ole vastoin periaatetta, jonka mukaan tuki olisi rajattava välttämättömään. |
| --- | --- |

(350)

Näin ollen Nea Proton Bankin osto ei ole vastoin periaatetta, jonka mukaan tuki olisi rajattava välttämättömään.

7.5.2.3   Nea Proton Bankin oston kilpailua vääristävä vaikutus

| (351) | Rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää kilpailevien yritysten ostoon tukea saamattomien yritysten vahingoksi. |
| --- | --- |

(351)

Rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää kilpailevien yritysten ostoon tukea saamattomien yritysten vahingoksi.

| (352) | Nea Proton Bank ei ollut elinkelpoinen pankki itsenäisenä yksikkönä. Sen vakauttamista pyydettiin 15 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Ostoa voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia. |
| --- | --- |

(352)

Nea Proton Bank ei ollut elinkelpoinen pankki itsenäisenä yksikkönä. Sen vakauttamista pyydettiin 15 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Ostoa voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia.

| (353) | Komissio toteaa myös, että mikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut hyväksyttävää tarjousta Nea Proton Bankin ostamiseksi ja että myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön. Näin ollen pankki ei syrjäyttänyt mitään tukea saamatonta tarjoajaa. Koska Kreikan kilpailuviranomainen hyväksyi oston (145), komissio olettaa, että myyntimenettelyn lopputuloksella varmistetaan tehokas kilpailu Kreikassa. |
| --- | --- |

(353)

Komissio toteaa myös, että mikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut hyväksyttävää tarjousta Nea Proton Bankin ostamiseksi ja että myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön. Näin ollen pankki ei syrjäyttänyt mitään tukea saamatonta tarjoajaa. Koska Kreikan kilpailuviranomainen hyväksyi oston (145), komissio olettaa, että myyntimenettelyn lopputuloksella varmistetaan tehokas kilpailu Kreikassa.

| (354) | Tätä taustaa vasten tarkasteltuna voidaan päätellä, että Nea Proton Bankin osto on rakenneuudistustiedonannon 4 jakson mukainen. |
| --- | --- |

(354)

Tätä taustaa vasten tarkasteltuna voidaan päätellä, että Nea Proton Bankin osto on rakenneuudistustiedonannon 4 jakson mukainen.

7.5.2.4   Päätelmä Nea Proton Bankin ostosta

| (355) | Komissio päättelee, että Nea Proton Bankin oston erityispiirteiden valossa osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(355)

Komissio päättelee, että Nea Proton Bankin oston erityispiirteiden valossa osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen.

7.6   TOIMENPITEIDEN A, B1, B2, B3, B4 JA C YHDENMUKAISUUS RAKENNEUUDISTUSTIEDONANNON KANSSA JA TOIMENPITEEN C YHDENMUKAISUUS VUODEN 2013 PANKKITIEDONANNON KANSSA

7.6.1   Vaikeuksien lähteet ja vaikutukset rakenneuudistustiedonantoon perustuvaan arviointiin

| (356) | Kuten 2.1.1 ja 2.1.2 kohdassa todettiin, pankin vaikeudet johtuvat lähinnä Kreikan valtionvelkakriisistä ja Kreikan ja Etelä-Euroopan syvästä taantumasta. Ensin mainitun tekijän osalta voidaan todeta, että Kreikan hallitus suljettiin rahoitusmarkkinoiden ulkopuolelle ja joutui neuvottelemaan kotimaisten ja kansainvälisten velkojiensa kanssa sopimuksen, yksityissektorin osallistumisohjelman, joka johti valtioon kohdistuvien vaatimusten aliarvostukseen 53,3 prosentilla. Lisäksi 31,5 prosenttia vaatimuksista vaihdettiin uusiin Kreikan valtion joukkovelkakirjoihin, joiden korot olivat alempia ja erääntymisajat pidempiä. Valtio osti joulukuussa 2012 nämä uudet Kreikan valtion joukkovelkakirjat takaisin Kreikan pankeilta hinnalla, joka oli 30,2–40,1 prosenttia niiden nimellisarvosta, jolloin lisätappiot Kreikan pankeille realisoituivat. Yksityissektorin osallistumisohjelman ja velan takaisinoston pankin pääomatilanteeseen aiheuttaman vaikutuksen lisäksi pankki kärsi vuoden 2010 ja vuoden 2012 puolivälin välillä valtavasta talletuspaosta, joka johtui riskistä, että Kreikka joutuisi jättämään euroalueen kestämättömän julkisen velan ja taloudellisen taantuman seurauksena. |
| --- | --- |

(356)

Kuten 2.1.1 ja 2.1.2 kohdassa todettiin, pankin vaikeudet johtuvat lähinnä Kreikan valtionvelkakriisistä ja Kreikan ja Etelä-Euroopan syvästä taantumasta. Ensin mainitun tekijän osalta voidaan todeta, että Kreikan hallitus suljettiin rahoitusmarkkinoiden ulkopuolelle ja joutui neuvottelemaan kotimaisten ja kansainvälisten velkojiensa kanssa sopimuksen, yksityissektorin osallistumisohjelman, joka johti valtioon kohdistuvien vaatimusten aliarvostukseen 53,3 prosentilla. Lisäksi 31,5 prosenttia vaatimuksista vaihdettiin uusiin Kreikan valtion joukkovelkakirjoihin, joiden korot olivat alempia ja erääntymisajat pidempiä. Valtio osti joulukuussa 2012 nämä uudet Kreikan valtion joukkovelkakirjat takaisin Kreikan pankeilta hinnalla, joka oli 30,2–40,1 prosenttia niiden nimellisarvosta, jolloin lisätappiot Kreikan pankeille realisoituivat. Yksityissektorin osallistumisohjelman ja velan takaisinoston pankin pääomatilanteeseen aiheuttaman vaikutuksen lisäksi pankki kärsi vuoden 2010 ja vuoden 2012 puolivälin välillä valtavasta talletuspaosta, joka johtui riskistä, että Kreikka joutuisi jättämään euroalueen kestämättömän julkisen velan ja taloudellisen taantuman seurauksena.

| (357) | Toimenpiteiden B1, B2, B3 ja B4 määrä on 5 839 miljoonaa euroa, mikä on suurin piirtein sama kuin yksityissektorin osallistumisohjelman seurauksena kirjattujen tappioiden määrä (5 781 miljoonaa euroa). Tällaisessa tapauksessa, ja jos vaikeudet eivät ensisijaisesti johdu liiallisesta riskinotosta, komissio lieventää vaatimuksiaan vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 14 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(357)

Toimenpiteiden B1, B2, B3 ja B4 määrä on 5 839 miljoonaa euroa, mikä on suurin piirtein sama kuin yksityissektorin osallistumisohjelman seurauksena kirjattujen tappioiden määrä (5 781 miljoonaa euroa). Tällaisessa tapauksessa, ja jos vaikeudet eivät ensisijaisesti johdu liiallisesta riskinotosta, komissio lieventää vaatimuksiaan vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 14 kohdan mukaisesti.

| (358) | Komissio myöntää, että osa pääomatarpeesta johtuu rahoituslaitoksen normaalista altistumisesta kotivaltionsa valtionvelkariskille. Tähän seikkaan viitattiin myös Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 58 ja 69 kappaleessa. Näin ollen pankin tarve puuttua moraalikatokysymyksiin rakenneuudistussuunnitelmassaan on pienempi kuin muiden tukea saaneiden rahoituslaitosten, joille oli kertynyt liiallisia riskejä. Koska tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävä vaikutus on vähäisempi, kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä olisi vastaavasti lievennettävä. Koska yksityissektorin osallistumisohjelma ja velan takaisinosto muodostavat velan mitätöinnin valtion hyväksi, valtion saama korvaus pankkien pääomapohjan vahvistamisesta voi olla pienempi. |
| --- | --- |

(358)

Komissio myöntää, että osa pääomatarpeesta johtuu rahoituslaitoksen normaalista altistumisesta kotivaltionsa valtionvelkariskille. Tähän seikkaan viitattiin myös Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 58 ja 69 kappaleessa. Näin ollen pankin tarve puuttua moraalikatokysymyksiin rakenneuudistussuunnitelmassaan on pienempi kuin muiden tukea saaneiden rahoituslaitosten, joille oli kertynyt liiallisia riskejä. Koska tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävä vaikutus on vähäisempi, kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä olisi vastaavasti lievennettävä. Koska yksityissektorin osallistumisohjelma ja velan takaisinosto muodostavat velan mitätöinnin valtion hyväksi, valtion saama korvaus pankkien pääomapohjan vahvistamisesta voi olla pienempi.

| (359) | Koska Kreikan talous on supistunut noin 25 prosenttia vuodesta 2008, pankin on kuitenkin mukautettava organisaatiotaan, kustannusrakennettaan ja kaupallista verkostoaan tähän uuteen toimintaympäristöön kannattavuuden palauttamiseksi. Tästä syystä, vaikka moraalikatoa ei ole, pankin on järjestettävä uudelleen toimintansa Kreikassa varmistaakseen pitkän aikaväli elinkelpoisuutensa. |
| --- | --- |

(359)

Koska Kreikan talous on supistunut noin 25 prosenttia vuodesta 2008, pankin on kuitenkin mukautettava organisaatiotaan, kustannusrakennettaan ja kaupallista verkostoaan tähän uuteen toimintaympäristöön kannattavuuden palauttamiseksi. Tästä syystä, vaikka moraalikatoa ei ole, pankin on järjestettävä uudelleen toimintansa Kreikassa varmistaakseen pitkän aikaväli elinkelpoisuutensa.

| (360) | Komissio toteaa myös, että pankki altistui Kreikan valtionvelkariskille pahemmin kuin eräät muut Kreikan pankit. Tästä syystä kaikkien Kreikan valtion joukkovelkakirjoista aiheutuneiden tappioiden (yksityissektorin osallistumisohjelmasta johtuvat tappiot) ei voida katsoa johtuvan rahoituslaitoksen normaalista altistumisesta sen kotivaltion valtionvelkariskille. |
| --- | --- |

(360)

Komissio toteaa myös, että pankki altistui Kreikan valtionvelkariskille pahemmin kuin eräät muut Kreikan pankit. Tästä syystä kaikkien Kreikan valtion joukkovelkakirjoista aiheutuneiden tappioiden (yksityissektorin osallistumisohjelmasta johtuvat tappiot) ei voida katsoa johtuvan rahoituslaitoksen normaalista altistumisesta sen kotivaltion valtionvelkariskille.

| (361) | Toinen pankin tappioiden lähde ovat sen Kreikan kotitalouksille ja yrityksille antamien luottojen aiheuttamat tappiot. Komissio katsoo, että nämä tappiot johtuvat lähinnä BKT:n poikkeuksellisen jyrkästä ja pitkäaikaisesta noin 25 prosentin supistumisesta viiden vuoden kuluessa eivätkä pankin riskialttiista lainauskäytännöistä. Tämän seurauksena näiden tappioiden kattamiseksi myönnetty tuki ei aiheuta moraalikatoa, kuten tapahtuu, jos tuella suojellaan pankkia aikaisemman riskialttiin toiminnan seurauksilta. Tästä syystä tuki vääristää kilpailua vähemmän (146). |
| --- | --- |

(361)

Toinen pankin tappioiden lähde ovat sen Kreikan kotitalouksille ja yrityksille antamien luottojen aiheuttamat tappiot. Komissio katsoo, että nämä tappiot johtuvat lähinnä BKT:n poikkeuksellisen jyrkästä ja pitkäaikaisesta noin 25 prosentin supistumisesta viiden vuoden kuluessa eivätkä pankin riskialttiista lainauskäytännöistä. Tämän seurauksena näiden tappioiden kattamiseksi myönnetty tuki ei aiheuta moraalikatoa, kuten tapahtuu, jos tuella suojellaan pankkia aikaisemman riskialttiin toiminnan seurauksilta. Tästä syystä tuki vääristää kilpailua vähemmän (146).

| (362) | Osa pankin pääomatarpeista ja luottotappioista tulee kuitenkin eräistä kansainvälisistä tytäryhtiöistä (Romania, Bulgaria, Puola ja Ukraina). Esimerkiksi vuonna 2012 pankki kirjasi tappioita Romaniassa, Bulgariassa ja Ukrainassa, vaikka nämä tytäryhtiöt saivat konsernin sisäistä rahoitusta 1,8 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(362)

Osa pankin pääomatarpeista ja luottotappioista tulee kuitenkin eräistä kansainvälisistä tytäryhtiöistä (Romania, Bulgaria, Puola ja Ukraina). Esimerkiksi vuonna 2012 pankki kirjasi tappioita Romaniassa, Bulgariassa ja Ukrainassa, vaikka nämä tytäryhtiöt saivat konsernin sisäistä rahoitusta 1,8 miljardia euroa.

| (363) | Pankin pääomatarpeiden määrittämiseksi vuonna 2012 tehdyissä stressitesteissä myös todettiin, että osa pääomatarpeista johtui ulkomaisten luottojen aiheuttamista tappioista. Näiden lainojen luottotappioiden ennustettu määrä oli 1 228 miljoonaa euroa perusskenaariossa ja 1 622 miljoonaa euroa epäedullisessa skenaariossa. |
| --- | --- |

(363)

Pankin pääomatarpeiden määrittämiseksi vuonna 2012 tehdyissä stressitesteissä myös todettiin, että osa pääomatarpeista johtui ulkomaisten luottojen aiheuttamista tappioista. Näiden lainojen luottotappioiden ennustettu määrä oli 1 228 miljoonaa euroa perusskenaariossa ja 1 622 miljoonaa euroa epäedullisessa skenaariossa.

| (364) | Näin ollen vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 14 kohta kattaa merkittävän osan tappioista ja niistä syntyvästä tukitarpeesta, minkä ansiosta komissio voi lieventää vaatimuksiaan. Osa tukitarpeesta on peräisin Kreikkaan myönnettyjen lainojen luottotappioista, jotka johtuvat poikkeuksellisen syvästä ja pitkästä lamasta eivätkä riskiluotoista. Tällaisissa olosuhteissa myönnetty tuki ei aiheuta moraalikatoa ja vääristää siksi kilpailua vähemmän. |
| --- | --- |

(364)

Näin ollen vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 14 kohta kattaa merkittävän osan tappioista ja niistä syntyvästä tukitarpeesta, minkä ansiosta komissio voi lieventää vaatimuksiaan. Osa tukitarpeesta on peräisin Kreikkaan myönnettyjen lainojen luottotappioista, jotka johtuvat poikkeuksellisen syvästä ja pitkästä lamasta eivätkä riskiluotoista. Tällaisissa olosuhteissa myönnetty tuki ei aiheuta moraalikatoa ja vääristää siksi kilpailua vähemmän.

| (365) | Lisäksi osa tukitarpeesta johtuu pankin omasta riskinotosta etenkin sen ulkomaisten tytäryhtiöiden ja sen suuremman Kreikan valtion joukkovelkakirjojen omistuksen osalta. |
| --- | --- |

(365)

Lisäksi osa tukitarpeesta johtuu pankin omasta riskinotosta etenkin sen ulkomaisten tytäryhtiöiden ja sen suuremman Kreikan valtion joukkovelkakirjojen omistuksen osalta.

7.6.2   Elinkelpoisuus

| (366) | Rakenneuudistussuunnitelmalla on varmistettava, että rahoituslaitos pystyy palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa rakenneuudistusvaiheen loppuun mennessä (rakenneuudistustiedonannon 2 jakso). Käsillä olevassa tapauksessa rakenneuudistusvaiheeksi määritellään tämän päätöksen hyväksymispäivämäärän ja 31 päivän joulukuuta 2018 välinen ajanjakso. |
| --- | --- |

(366)

Rakenneuudistussuunnitelmalla on varmistettava, että rahoituslaitos pystyy palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa rakenneuudistusvaiheen loppuun mennessä (rakenneuudistustiedonannon 2 jakso). Käsillä olevassa tapauksessa rakenneuudistusvaiheeksi määritellään tämän päätöksen hyväksymispäivämäärän ja 31 päivän joulukuuta 2018 välinen ajanjakso.

| (367) | Rakenneuudistustiedonannon 9–11 kohdan mukaisesti Kreikka toimitti kattavan ja yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelma, jossa annetaan täydelliset tiedot pankin liiketoimintamallista. Suunnitelmassa myös yksilöidään pankin vaikeuksien syyt sekä sen kaikkien elinkelpoisuutta koskevien ongelmien ratkaisemiseksi toteutetut toimenpiteet. Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan erityisesti valittu strategia, jonka avulla on tarkoitus säilyttää pankin toiminnan tehokkuus ja ratkaista seuraavat ongelmat: järjestämättömien lainojen suuri määrä, pankin toiminnan tehottomuus, sen haavoittuva maksuvalmius- ja pääomatilanne sekä sen ulkomaiset tytäryritykset, jotka turvautuvat rahoituksensa ja pääomansa osalta emoyhtiöönsä. |
| --- | --- |

(367)

Rakenneuudistustiedonannon 9–11 kohdan mukaisesti Kreikka toimitti kattavan ja yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelma, jossa annetaan täydelliset tiedot pankin liiketoimintamallista. Suunnitelmassa myös yksilöidään pankin vaikeuksien syyt sekä sen kaikkien elinkelpoisuutta koskevien ongelmien ratkaisemiseksi toteutetut toimenpiteet. Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan erityisesti valittu strategia, jonka avulla on tarkoitus säilyttää pankin toiminnan tehokkuus ja ratkaista seuraavat ongelmat: järjestämättömien lainojen suuri määrä, pankin toiminnan tehottomuus, sen haavoittuva maksuvalmius- ja pääomatilanne sekä sen ulkomaiset tytäryritykset, jotka turvautuvat rahoituksensa ja pääomansa osalta emoyhtiöönsä.

7.6.2.1   Kreikassa harjoitettava pankkitoiminta

| (368) | Maksuvalmiuden ja pankin eurojärjestelmän rahoituksesta riippuvuuden osalta rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan taseen vähäistä kasvua Kreikassa ja talletuskannan odotetaan kasvavan jälleen. Jo vähentynyt riippuvuus maksuvalmiusavusta vähenee edelleen, mikä myös auttaa pankkia vähentämään rahoituskustannuksiaan. |
| --- | --- |

(368)

Maksuvalmiuden ja pankin eurojärjestelmän rahoituksesta riippuvuuden osalta rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan taseen vähäistä kasvua Kreikassa ja talletuskannan odotetaan kasvavan jälleen. Jo vähentynyt riippuvuus maksuvalmiusavusta vähenee edelleen, mikä myös auttaa pankkia vähentämään rahoituskustannuksiaan.

| (369) | Johdanto-osan 127 kappaleessa kuvaillulla lainojen ja talletusten suhdetta koskevalla sitoumuksella varmistetaan, että pankin taseen rakenne saadaan kestäväksi rakenneuudistusvaiheen loppuun mennessä. Arvopaperien ja muiden ydintoiminnan ulkopuolisten toimintojen myynti vahvistaa myös pankin likviditeettiasemaa ja takaa, ettei se turvaudu tukkumarkkinoihin. Pankin edelleen heikon likviditeettiaseman vuoksi komissio voi hyväksyä Kreikan viranomaisten pyynnön saada myöntää pankille likviditeettiä Kreikan pankkien tukiohjelman takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(369)

Johdanto-osan 127 kappaleessa kuvaillulla lainojen ja talletusten suhdetta koskevalla sitoumuksella varmistetaan, että pankin taseen rakenne saadaan kestäväksi rakenneuudistusvaiheen loppuun mennessä. Arvopaperien ja muiden ydintoiminnan ulkopuolisten toimintojen myynti vahvistaa myös pankin likviditeettiasemaa ja takaa, ettei se turvaudu tukkumarkkinoihin. Pankin edelleen heikon likviditeettiaseman vuoksi komissio voi hyväksyä Kreikan viranomaisten pyynnön saada myöntää pankille likviditeettiä Kreikan pankkien tukiohjelman takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä.

| (370) | Rahoituskustannustensa pienentämiseksi pankki on myös antanut sitoumuksen jatkaa talletuksista maksamiensa korkojen alentamista, kuten johdanto-osan 127 kappaleessa kuvailtiin. Komissio toteaa, että tällainen talletuskustannusten pienentäminen on keskeinen tekijä, jotta voidaan parantaa pankin kannattavuutta ennen varauksia. |
| --- | --- |

(370)

Rahoituskustannustensa pienentämiseksi pankki on myös antanut sitoumuksen jatkaa talletuksista maksamiensa korkojen alentamista, kuten johdanto-osan 127 kappaleessa kuvailtiin. Komissio toteaa, että tällainen talletuskustannusten pienentäminen on keskeinen tekijä, jotta voidaan parantaa pankin kannattavuutta ennen varauksia.

| (371) | Kriisin alusta lähtien pankki on rationalisoinut merkittävästi kaupallista verkostoaan Kreikassa vähentämällä konttorien ja työntekijöiden määrää. Vuoteen 2018 mennessä pankin kokonaiskustannukset vähenevät vielä [...] prosenttia vuoteen 2013 verrattuna (147). Tämän tavoitteen saavuttamiseksi pankki on sitoutunut vähentämään konttoreitaan ja työntekijöitään Kreikassa niin, että määrät ovat enintään [...] ja [...] 31 päivänä joulukuuta 2017 ja Kreikassa harjoitettavan toiminnan kokonaiskustannukset enintään 800 miljoonaa euroa. Odotettavissa oleva kustannus-tuottosuhde laskee alle [...] prosenttiin rakenneuudistusvaiheen lopussa. Komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmalla säilytetään pankin tehokkuus uudessa markkinaympäristössä. |
| --- | --- |

(371)

Kriisin alusta lähtien pankki on rationalisoinut merkittävästi kaupallista verkostoaan Kreikassa vähentämällä konttorien ja työntekijöiden määrää. Vuoteen 2018 mennessä pankin kokonaiskustannukset vähenevät vielä [...] prosenttia vuoteen 2013 verrattuna (147). Tämän tavoitteen saavuttamiseksi pankki on sitoutunut vähentämään konttoreitaan ja työntekijöitään Kreikassa niin, että määrät ovat enintään [...] ja [...] 31 päivänä joulukuuta 2017 ja Kreikassa harjoitettavan toiminnan kokonaiskustannukset enintään 800 miljoonaa euroa. Odotettavissa oleva kustannus-tuottosuhde laskee alle [...] prosenttiin rakenneuudistusvaiheen lopussa. Komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmalla säilytetään pankin tehokkuus uudessa markkinaympäristössä.

| (372) | Keskeisiin osa-alueisiin kuuluu myös järjestämättömien lainojen hallinnointi, sillä ne muodostivat 29,4 prosenttia lainasalkusta 31 päivänä joulukuuta 2013 (148). Pankki aikoo perustaa erityisen osaston hallinnoimaan järjestämättömiä lainoja. Se on myös sitoutunut noudattamaan tiukkoja vaatimuksia luottopolitiikkansa osalta maksimoidakseen pankille syntyvän lisäarvon luottoprosessin jokaisessa vaiheessa, kuten johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa on kuvattu. |
| --- | --- |

(372)

Keskeisiin osa-alueisiin kuuluu myös järjestämättömien lainojen hallinnointi, sillä ne muodostivat 29,4 prosenttia lainasalkusta 31 päivänä joulukuuta 2013 (148). Pankki aikoo perustaa erityisen osaston hallinnoimaan järjestämättömiä lainoja. Se on myös sitoutunut noudattamaan tiukkoja vaatimuksia luottopolitiikkansa osalta maksimoidakseen pankille syntyvän lisäarvon luottoprosessin jokaisessa vaiheessa, kuten johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa on kuvattu.

7.6.2.2   Hallinto- ja ohjausjärjestelmä

| (373) | Huomiota olisi kiinnitettävä myös pankin yrityshallintoon, koska Kreikan rahoitusvakausrahasto omisti 95,23 prosenttia pankin osakkeista 31 päivänä joulukuuta 2013. Kreikan valtion omistamien pankkien aiempien tulosten valossa pankki ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sopivat vuonna 2013 erityisestä niiden suhteisiin sovellettavasta kehyksestä. Sopimuksella suojataan pankin päivittäinen liiketoiminta sen suurimman osakkaan liialliselta puuttumiselta ja varmistetaan samalla, että Kreikan rahoitusvakausrahasto voi valvoa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa ja estää pankin johdon liiallisen riskinoton asianmukaisilla kuulemismenettelyillä. Pankki on myös sitoutunut seuraamaan tarkasti altistumistaan pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien riskille. |
| --- | --- |

(373)

Huomiota olisi kiinnitettävä myös pankin yrityshallintoon, koska Kreikan rahoitusvakausrahasto omisti 95,23 prosenttia pankin osakkeista 31 päivänä joulukuuta 2013. Kreikan valtion omistamien pankkien aiempien tulosten valossa pankki ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sopivat vuonna 2013 erityisestä niiden suhteisiin sovellettavasta kehyksestä. Sopimuksella suojataan pankin päivittäinen liiketoiminta sen suurimman osakkaan liialliselta puuttumiselta ja varmistetaan samalla, että Kreikan rahoitusvakausrahasto voi valvoa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa ja estää pankin johdon liiallisen riskinoton asianmukaisilla kuulemismenettelyillä. Pankki on myös sitoutunut seuraamaan tarkasti altistumistaan pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien riskille.

| (374) | Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2014, säädetään, että Kreikan rahoitusvakausrahaston kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä merkitsemistä osakkeista tulee äänioikeudettomia, jos yksityiset sijoittajat merkitsevät vähintään 50 prosenttia vuoden 2014 pääomakorotuksesta. Pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta komissio ei suhtautuisi kielteisesti yksityisille osakkeenomistajille myönnettävään määräysvaltaan, jos ne sijoittavat merkittävän määrän omia varojaan pankkiin. Komissio huomauttaa, että Kreikan rahoitusvakausrahaston äänioikeuksien rajoittaminen ei koske pankin yhtiöjärjestystä, yrityksen toimia tai muita strategisia päätöksiä koskevia äänestyksiä. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että Kreikan rahoitusvakausrahasto saa täydet äänioikeutensa takaisin, jos pankki ei pane rakenneuudistussuunnitelmaansa täytäntöön. Näillä säännöksillä varmistetaan, että vaikka Kreikan rahoitusvakausrahasto ei puutu pankin päivittäiseen toimintaan, se voi valvoa etujaan osakkeenomistajana ja rakenneuudistussuunnitelman asianmukaisesta täytäntöönpanosta vastaavana viranomaisena. |
| --- | --- |

(374)

Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2014, säädetään, että Kreikan rahoitusvakausrahaston kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä merkitsemistä osakkeista tulee äänioikeudettomia, jos yksityiset sijoittajat merkitsevät vähintään 50 prosenttia vuoden 2014 pääomakorotuksesta. Pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta komissio ei suhtautuisi kielteisesti yksityisille osakkeenomistajille myönnettävään määräysvaltaan, jos ne sijoittavat merkittävän määrän omia varojaan pankkiin. Komissio huomauttaa, että Kreikan rahoitusvakausrahaston äänioikeuksien rajoittaminen ei koske pankin yhtiöjärjestystä, yrityksen toimia tai muita strategisia päätöksiä koskevia äänestyksiä. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että Kreikan rahoitusvakausrahasto saa täydet äänioikeutensa takaisin, jos pankki ei pane rakenneuudistussuunnitelmaansa täytäntöön. Näillä säännöksillä varmistetaan, että vaikka Kreikan rahoitusvakausrahasto ei puutu pankin päivittäiseen toimintaan, se voi valvoa etujaan osakkeenomistajana ja rakenneuudistussuunnitelman asianmukaisesta täytäntöönpanosta vastaavana viranomaisena.

7.6.2.3   Kansainväliset toiminnot

| (375) | Jotkin pankin kansainvälisistä toiminnoista ovat aiemmin vieneet siltä pääomaa, likviditeettiä ja kannattavuutta, kuten johdanto-osan 362 ja 363 kappaleessa on selitetty. |
| --- | --- |

(375)

Jotkin pankin kansainvälisistä toiminnoista ovat aiemmin vieneet siltä pääomaa, likviditeettiä ja kannattavuutta, kuten johdanto-osan 362 ja 363 kappaleessa on selitetty.

| (376) | Rakenneuudistussuunnitelmassa kaavaillaan pankin liiketoimintamallin muutosta sellaisen pankin suuntaan, joka keskittyy enemmän [...]. Pankki on jo myynyt kannattamattoman puolalaisen tytäryhtiönsä EFG Polandin. Se on myös aloittanut muiden tytäryhtiöiden rationalisoinnin, luotonmyöntöprosessin vahvistamisen ja tytäryhtiöiden rahoitusvajeen supistamisen. Se suunnittelee myyvänsä [...] toimivan tytäryhtiön [...] (149). Se aikoo myös jatkaa tytäryhtiöiden [...] ja [...] toimintojen uudelleenjärjestämistä ennen niiden mahdollista myyntiä myöhemmässä vaiheessa, kuten johdanto-osan 116 kappaleessa mainittiin. |
| --- | --- |

(376)

Rakenneuudistussuunnitelmassa kaavaillaan pankin liiketoimintamallin muutosta sellaisen pankin suuntaan, joka keskittyy enemmän [...]. Pankki on jo myynyt kannattamattoman puolalaisen tytäryhtiönsä EFG Polandin. Se on myös aloittanut muiden tytäryhtiöiden rationalisoinnin, luotonmyöntöprosessin vahvistamisen ja tytäryhtiöiden rahoitusvajeen supistamisen. Se suunnittelee myyvänsä [...] toimivan tytäryhtiön [...] (149). Se aikoo myös jatkaa tytäryhtiöiden [...] ja [...] toimintojen uudelleenjärjestämistä ennen niiden mahdollista myyntiä myöhemmässä vaiheessa, kuten johdanto-osan 116 kappaleessa mainittiin.

| (377) | Ulkomaisen toimintojen yleinen kannattavuus palautetaan [...] lähtien. Samaan päivämäärään mennessä ulkomaisille tytäryhtiöille myönnettävää rahoitusta on pienennetty [...] verrattuna 31 päivänä joulukuuta 2012 vallinneeseen tasoon. |
| --- | --- |

(377)

Ulkomaisen toimintojen yleinen kannattavuus palautetaan [...] lähtien. Samaan päivämäärään mennessä ulkomaisille tytäryhtiöille myönnettävää rahoitusta on pienennetty [...] verrattuna 31 päivänä joulukuuta 2012 vallinneeseen tasoon.

| (378) | Tästä syystä komissio uskoo, että pankki on tuolloin riittävästi uudistanut näiden ulkomaisten tytäryhtiöiden rakennetta ja pienentänyt niiden kokoa välttääkseen altistumisen lisäpääoman tarpeelle ja maksuvalmiusvajeille tulevaisuudessa. Johdanto-osan 128 kappaleessa kuvatulla sitoumuksella olla sijoittamatta suuria pääomamääriä pankin kansainvälisiin tytäryhtiöihin varmistetaan myös, että ulkomaiset tytäryhtiöt eivät muodosta uhkaa pääomalle tai maksuvalmiudelle. |
| --- | --- |

(378)

Tästä syystä komissio uskoo, että pankki on tuolloin riittävästi uudistanut näiden ulkomaisten tytäryhtiöiden rakennetta ja pienentänyt niiden kokoa välttääkseen altistumisen lisäpääoman tarpeelle ja maksuvalmiusvajeille tulevaisuudessa. Johdanto-osan 128 kappaleessa kuvatulla sitoumuksella olla sijoittamatta suuria pääomamääriä pankin kansainvälisiin tytäryhtiöihin varmistetaan myös, että ulkomaiset tytäryhtiöt eivät muodosta uhkaa pääomalle tai maksuvalmiudelle.

7.6.2.4   Päätelmä elinkelpoisuudesta

| (379) | Edellä 2.4 kohdassa kuvattu perusskenaario osoittaa, että rakenneuudistusvaiheen lopussa pankki pystyy saamaan toiminnastaan tuoton, jolla se voi kattaa kaikki kustannuksensa ja tarjota riskiprofiilinsa kannalta riittävän pääoman tuoton. Pankin pääoman tuotto on [...] prosenttia vuonna 2018 perusskenaarion mukaan. Samalla pankin pääomatilanteen ennustetaan pysyvän tyydyttävällä tasolla, sillä sen vakavaraisuussuhde ei laske alle [...] prosenttiin vuoden 2014 jälkeen. |
| --- | --- |

(379)

Edellä 2.4 kohdassa kuvattu perusskenaario osoittaa, että rakenneuudistusvaiheen lopussa pankki pystyy saamaan toiminnastaan tuoton, jolla se voi kattaa kaikki kustannuksensa ja tarjota riskiprofiilinsa kannalta riittävän pääoman tuoton. Pankin pääoman tuotto on [...] prosenttia vuonna 2018 perusskenaarion mukaan. Samalla pankin pääomatilanteen ennustetaan pysyvän tyydyttävällä tasolla, sillä sen vakavaraisuussuhde ei laske alle [...] prosenttiin vuoden 2014 jälkeen.

| (380) | Komissio panee merkille myös Kreikan viranomaisten toimittamassa rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillun epäedullisen skenaarion. Tämä epäedullinen skenaario perustuu joukkoon Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sovittuja oletuksia. Siinä otetaan huomioon pidempi ja syvempi taantuma sekä vakavampi kiinteistöhintojen deflaatio (150). Rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, että pankki kykenee kestämään kohtuullisen määrän stressiä, sillä epäedullisessa skenaariossa pankki on edelleen kannattava rakenneuudistusvaiheen lopussa, sillä sen pääoman tuotto on [...] prosenttia ja rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus [...] prosenttia vuonna 2018. |
| --- | --- |

(380)

Komissio panee merkille myös Kreikan viranomaisten toimittamassa rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillun epäedullisen skenaarion. Tämä epäedullinen skenaario perustuu joukkoon Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sovittuja oletuksia. Siinä otetaan huomioon pidempi ja syvempi taantuma sekä vakavampi kiinteistöhintojen deflaatio (150). Rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, että pankki kykenee kestämään kohtuullisen määrän stressiä, sillä epäedullisessa skenaariossa pankki on edelleen kannattava rakenneuudistusvaiheen lopussa, sillä sen pääoman tuotto on [...] prosenttia ja rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus [...] prosenttia vuonna 2018.

| (381) | Kreikan keskuspankin vuonna 2013 tekemät stressitestit vahvistavat, että vuonna 2014 hankittavan lisäpääoman määrä, 2 864 miljoonaa euroa, on riittävä kattamaan perusskenaarion rakenneuudistusvaiheessa. Pankki toimittaa Kreikan keskuspankille myös pääomaa koskevan varasuunnitelman, joka sisältää toimenpiteitä, jotka toteutetaan, jos taloudellinen toimintaympäristö heikkenee edelleen. Komissio muistuttaa, että perusskenaarion mukaisten pääomatarpeiden arvioinnissa Kreikan keskuspankki otti jo huomioon useita mukautuksia, jotka johtivat arvioitujen pääomatarpeiden kasvuun verrattuna pankin omassa perusskenaariossa arvioituihin pääomatarpeisiin. Kreikan keskuspankin arvioimia perusskenaarion mukaisia pääomatarpeita voidaan tästä syystä pitää eräänlaisena stressitestinä. Päätelläkseen, että pankki on elinkelpoinen, komissio ei edellytä, että pankilla on etukäteen riittävästi pääomaa kattaakseen Kreikan keskuspankin arvioimat stressiskenaarion pääomatarpeet, koska tähän arvioituun tasoon sisältyy paljon stressitekijöitä. |
| --- | --- |

(381)

Kreikan keskuspankin vuonna 2013 tekemät stressitestit vahvistavat, että vuonna 2014 hankittavan lisäpääoman määrä, 2 864 miljoonaa euroa, on riittävä kattamaan perusskenaarion rakenneuudistusvaiheessa. Pankki toimittaa Kreikan keskuspankille myös pääomaa koskevan varasuunnitelman, joka sisältää toimenpiteitä, jotka toteutetaan, jos taloudellinen toimintaympäristö heikkenee edelleen. Komissio muistuttaa, että perusskenaarion mukaisten pääomatarpeiden arvioinnissa Kreikan keskuspankki otti jo huomioon useita mukautuksia, jotka johtivat arvioitujen pääomatarpeiden kasvuun verrattuna pankin omassa perusskenaariossa arvioituihin pääomatarpeisiin. Kreikan keskuspankin arvioimia perusskenaarion mukaisia pääomatarpeita voidaan tästä syystä pitää eräänlaisena stressitestinä. Päätelläkseen, että pankki on elinkelpoinen, komissio ei edellytä, että pankilla on etukäteen riittävästi pääomaa kattaakseen Kreikan keskuspankin arvioimat stressiskenaarion pääomatarpeet, koska tähän arvioituun tasoon sisältyy paljon stressitekijöitä.

| (382) | Lisäksi on myönteistä, että pankki ei tee lisäsijoituksia sijoituskelvottomiin arvopapereihin, mikä auttaa sitä säilyttämään pääoma- ja likviditeettiasemansa. |
| --- | --- |

(382)

Lisäksi on myönteistä, että pankki ei tee lisäsijoituksia sijoituskelvottomiin arvopapereihin, mikä auttaa sitä säilyttämään pääoma- ja likviditeettiasemansa.

| (383) | Näin ollen komissio päättelee, että pankki on toteuttanut riittävät toimenpiteet puuttuakseen Kreikan kotimaan pankkitoimintojen ja ulkomaisten toimintojen elinkelpoisuutta koskeviin ongelmiin. |
| --- | --- |

(383)

Näin ollen komissio päättelee, että pankki on toteuttanut riittävät toimenpiteet puuttuakseen Kreikan kotimaan pankkitoimintojen ja ulkomaisten toimintojen elinkelpoisuutta koskeviin ongelmiin.

7.6.3   Oma osallistuminen ja vastuunjako

7.6.3.1   Arviointi toimenpiteiden A, B1, B2, B3, B4 ja C yhdenmukaisuudesta rakenneuudistustiedonannon kanssa

| (384) | Kuten rakenneuudistustiedonannossa todetaan, pankkien ja niiden sidosryhmien on osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin niin pitkälti kuin mahdollista sen varmistamiseksi, että tuki rajataan välttämättömään vähimmäismäärään. Näin ollen pankkien olisi käytettävä omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseksi esimerkiksi myymällä omaisuuseriä, ja sidosryhmien olisi katettava pankin tappiot mahdollisuuksien mukaan. Pankin tekemillä sitoumuksilla olisi varmistettava omien varojen käyttö ja alkuperäisten osakkeenomistajien ja pankin hybridipääomaa omistavien yksityisten sijoittajien osallistuminen rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(384)

Kuten rakenneuudistustiedonannossa todetaan, pankkien ja niiden sidosryhmien on osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin niin pitkälti kuin mahdollista sen varmistamiseksi, että tuki rajataan välttämättömään vähimmäismäärään. Näin ollen pankkien olisi käytettävä omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseksi esimerkiksi myymällä omaisuuseriä, ja sidosryhmien olisi katettava pankin tappiot mahdollisuuksien mukaan. Pankin tekemillä sitoumuksilla olisi varmistettava omien varojen käyttö ja alkuperäisten osakkeenomistajien ja pankin hybridipääomaa omistavien yksityisten sijoittajien osallistuminen rakenneuudistukseen.

7.6.3.1.1   Pankin oma osallistuminen: liiketoimintojen luovuttamiset ja kustannusten karsiminen

| (385) | Pankki on luopunut merkittävistä liiketoiminnoista parantaakseen vakavaraisuuttaan. Se myi suuret puolalaiset ja turkkilaiset tytäryhtiönsä, mikä on parantanut sen pääomatilannetta noin 750 miljoonalla eurolla. Nämä myynnit ovat parantaneet myös pankin likviditeettiasemaa. Eurobank Properties -yhtiön pääomankorotuksen avulla pankki pystyi korottamaan pääomaansa 200 miljoonalla eurolla. |
| --- | --- |

(385)

Pankki on luopunut merkittävistä liiketoiminnoista parantaakseen vakavaraisuuttaan. Se myi suuret puolalaiset ja turkkilaiset tytäryhtiönsä, mikä on parantanut sen pääomatilannetta noin 750 miljoonalla eurolla. Nämä myynnit ovat parantaneet myös pankin likviditeettiasemaa. Eurobank Properties -yhtiön pääomankorotuksen avulla pankki pystyi korottamaan pääomaansa 200 miljoonalla eurolla.

| (386) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tarkoituksena on myydä myös [...] ja [...] olevat omaisuuserät. Pankki on etenkin sitoutunut vähentämään kansainvälisten omaisuuseriensä määrän 8,77 miljardiin euroon. Kun otetaan huomioon jo toteutetut toimintojen supistamiset ja myynnit, pankki on edellä mainittujen lisävähennysten jälkeen vähentänyt merkittävästi maantieteellistä läsnäoloaan [...]:ssa. |
| --- | --- |

(386)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tarkoituksena on myydä myös [...] ja [...] olevat omaisuuserät. Pankki on etenkin sitoutunut vähentämään kansainvälisten omaisuuseriensä määrän 8,77 miljardiin euroon. Kun otetaan huomioon jo toteutetut toimintojen supistamiset ja myynnit, pankki on edellä mainittujen lisävähennysten jälkeen vähentänyt merkittävästi maantieteellistä läsnäoloaan [...]:ssa.

| (387) | Lisäksi pankki on sitoutunut siihen, että se pienentää edelleen ulkomaisten toimintojensa kokoa, jos se tarvitsee Kreikan rahoitusvakausrahastosta yli 1 miljardin euron pääomasijoituksen. Tällaisessa skenaariossa pankki pienentäisi kansainvälisten omaisuuseriensä salkun enintään 3,5 miljardiin euroon. Jos toimenpiteen C pääomasijoitus on alle 1 miljardi euroa, yksityiset sijoittajat ovat sijoittaneet vähintään 1,5 miljardia euroa eli enemmän kuin Kreikan rahoitusvakausrahasto. Tällainen yksityisten sijoittajien suurempi osallistuminen vähentäisi merkittävästi tarvittavan tuen määrää ja parantaisi siten vastuunjakoa. |
| --- | --- |

(387)

Lisäksi pankki on sitoutunut siihen, että se pienentää edelleen ulkomaisten toimintojensa kokoa, jos se tarvitsee Kreikan rahoitusvakausrahastosta yli 1 miljardin euron pääomasijoituksen. Tällaisessa skenaariossa pankki pienentäisi kansainvälisten omaisuuseriensä salkun enintään 3,5 miljardiin euroon. Jos toimenpiteen C pääomasijoitus on alle 1 miljardi euroa, yksityiset sijoittajat ovat sijoittaneet vähintään 1,5 miljardia euroa eli enemmän kuin Kreikan rahoitusvakausrahasto. Tällainen yksityisten sijoittajien suurempi osallistuminen vähentäisi merkittävästi tarvittavan tuen määrää ja parantaisi siten vastuunjakoa.

| (388) | Pankki on myös antanut sitoumuksen siitä, että se myy suuren ja kannattavan vakuutusalan tytäryhtiönsä. |
| --- | --- |

(388)

Pankki on myös antanut sitoumuksen siitä, että se myy suuren ja kannattavan vakuutusalan tytäryhtiönsä.

| (389) | Rajoittaakseen pääomatarvettaan pankki on sitoutunut olemaan käyttämättä pääomaa ulkomaisten tytäryhtiöidensä tukemiseen tai niiden koon kasvattamiseen, kuten johdanto-osan 128 kappaleessa kuvattiin. Lisäksi pankki ei sitoumusten mukaan tee uusia yritysostoja. |
| --- | --- |

(389)

Rajoittaakseen pääomatarvettaan pankki on sitoutunut olemaan käyttämättä pääomaa ulkomaisten tytäryhtiöidensä tukemiseen tai niiden koon kasvattamiseen, kuten johdanto-osan 128 kappaleessa kuvattiin. Lisäksi pankki ei sitoumusten mukaan tee uusia yritysostoja.

| (390) | Pankki on myös aloittanut kauaskantoisen kustannustenkarsintaohjelman, kuten 2.4.2 kohdassa todettiin. Sen kustannukset vähenevät edelleen vuoteen 2018 asti. [...] |
| --- | --- |

(390)

Pankki on myös aloittanut kauaskantoisen kustannustenkarsintaohjelman, kuten 2.4.2 kohdassa todettiin. Sen kustannukset vähenevät edelleen vuoteen 2018 asti. [...]

| (391) | Kreikka on erityisesti sitoutunut siihen, että [...] asti pankki ei maksa kenellekään työntekijälle tai johtajalle vuotuista kokonaispalkkaa (palkka, eläkemaksu, bonus), joka on suurempi kuin [...]. Lisäksi jos Kreikan rahoitusvakausrahaston on merkittävä pankin osakkeita, Kreikka on sitoutunut soveltamaan vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaista palkkakattoa (151). |
| --- | --- |

(391)

Kreikka on erityisesti sitoutunut siihen, että [...] asti pankki ei maksa kenellekään työntekijälle tai johtajalle vuotuista kokonaispalkkaa (palkka, eläkemaksu, bonus), joka on suurempi kuin [...]. Lisäksi jos Kreikan rahoitusvakausrahaston on merkittävä pankin osakkeita, Kreikka on sitoutunut soveltamaan vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaista palkkakattoa (151).

7.6.3.1.2   Aikaisempien osakkeenomistajien osallistuminen vastuunjakoon ja markkinoilta hankittu uusi pääoma

| (392) | Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4) heikensi huomattavasti silloisten osakkeenomistajien osakkeiden arvoa. Kyseisten osakkeenomistajien omistusosuus väheni kevään 2013 pääomapohjan vahvistamista edeltäneestä 100 prosentista vain 1,44 prosenttiin. Komissio toteaa myös, ettei pankki ole maksanut käteisosinkoa vuoden 2008 jälkeen. Komissio suhtautuu myönteisesti siihen, että Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoittaa lisäpääomaa vain, jos pankki ei pysty hankkimaan sitä markkinoilta kohtuulliseksi katsotulla ja kahden riippumattoman arvioijan määrittämällä hinnalla. |
| --- | --- |

(392)

Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4) heikensi huomattavasti silloisten osakkeenomistajien osakkeiden arvoa. Kyseisten osakkeenomistajien omistusosuus väheni kevään 2013 pääomapohjan vahvistamista edeltäneestä 100 prosentista vain 1,44 prosenttiin. Komissio toteaa myös, ettei pankki ole maksanut käteisosinkoa vuoden 2008 jälkeen. Komissio suhtautuu myönteisesti siihen, että Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoittaa lisäpääomaa vain, jos pankki ei pysty hankkimaan sitä markkinoilta kohtuulliseksi katsotulla ja kahden riippumattoman arvioijan määrittämällä hinnalla.

7.6.3.1.3   Etuoikeudeltaan huonommassa asemassa olevien velkojien osallistuminen vastuunjakoon

| (393) | Huonommassa etuoikeusasemassa olevat pankin velkojat ovat osallistuneet pankin rakenneuudistuskustannusten maksamiseen. Pankki toteutti useita velkojen hallintatoimia pääoman alullepanemiseksi. Vaihdettujen velkojen kokonaismäärä oli 748 miljoonaa euroa ja luovutusvoitto 565 miljoonaa euroa, kuten johdanto-osan 122 ja 123 kappaleessa on kuvattu. |
| --- | --- |

(393)

Huonommassa etuoikeusasemassa olevat pankin velkojat ovat osallistuneet pankin rakenneuudistuskustannusten maksamiseen. Pankki toteutti useita velkojen hallintatoimia pääoman alullepanemiseksi. Vaihdettujen velkojen kokonaismäärä oli 748 miljoonaa euroa ja luovutusvoitto 565 miljoonaa euroa, kuten johdanto-osan 122 ja 123 kappaleessa on kuvattu.

| (394) | Yhä voimassa olevia instrumentteja koskee johdanto-osan 133 kappaleessa kuvattu kuponkikorkokielto. Näin ollen komissio katsoo, että pankin yksityisten hybridisijoittajien asianmukainen vastuunjako on varmistettu ja näin rakenneuudistustiedonannon tätä koskevat vaatimukset on täytetty. |
| --- | --- |

(394)

Yhä voimassa olevia instrumentteja koskee johdanto-osan 133 kappaleessa kuvattu kuponkikorkokielto. Näin ollen komissio katsoo, että pankin yksityisten hybridisijoittajien asianmukainen vastuunjako on varmistettu ja näin rakenneuudistustiedonannon tätä koskevat vaatimukset on täytetty.

| (395) | Ottaen huomioon 7.6.1 kohdassa käsitellyt seikat komissio katsoo lopuksi, että Kreikka on toteuttanut riittävät omaa osallistumista ja vastuunjakoa koskevat toimenpiteet rajatakseen tukitoimenpiteiden A, B1, B2, B3 ja B4 määrän välttämättömään. |
| --- | --- |

(395)

Ottaen huomioon 7.6.1 kohdassa käsitellyt seikat komissio katsoo lopuksi, että Kreikka on toteuttanut riittävät omaa osallistumista ja vastuunjakoa koskevat toimenpiteet rajatakseen tukitoimenpiteiden A, B1, B2, B3 ja B4 määrän välttämättömään.

7.6.3.2   Arviointi toimenpiteen C yhdenmukaisuudesta vuoden 2013 pankkitiedonannon kanssa

| (396) | Vuoden 2013 pankkitiedonanto täydentää rakenneuudistustiedonantoa, ja siinä vaaditaan tehostettua vastuunjakoa sekä sitä, että pääomatukea saavat pankit toteuttavat lisätoimenpiteitä tuen rajaamiseksi välttämättömään. Vuoden 2013 pankkitiedonannon 29 kohdassa edellytetään jäsenvaltion osoittavan, että kaikki mahdollinen on tehty kyseisen tuen rajoittamiseksi välttämättömään vähimmäismäärään. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on esitettävä pääoman hankkimista koskeva suunnitelma, varmistettava osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien asianmukainen vastuunjako ja estettävä varojen ulosvirtaaminen ennen rakenneuudistuspäätöstä. Vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaan pääoman hankkimista koskevaan suunnitelmaan on sisällyttävä uusmerkintöjä, vapaaehtoisia velkojen hallintatoimia, pääomaa tuottavia omaisuuserien myyntejä, velkaantumista vähentäviä toimenpiteitä, voittovarojen jättäminen yritykseen sekä muita toimenpiteitä, kuten tiukkoja kuluihin ja palkkioihin liittyviä toimia. |
| --- | --- |

(396)

Vuoden 2013 pankkitiedonanto täydentää rakenneuudistustiedonantoa, ja siinä vaaditaan tehostettua vastuunjakoa sekä sitä, että pääomatukea saavat pankit toteuttavat lisätoimenpiteitä tuen rajaamiseksi välttämättömään. Vuoden 2013 pankkitiedonannon 29 kohdassa edellytetään jäsenvaltion osoittavan, että kaikki mahdollinen on tehty kyseisen tuen rajoittamiseksi välttämättömään vähimmäismäärään. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on esitettävä pääoman hankkimista koskeva suunnitelma, varmistettava osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien asianmukainen vastuunjako ja estettävä varojen ulosvirtaaminen ennen rakenneuudistuspäätöstä. Vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaan pääoman hankkimista koskevaan suunnitelmaan on sisällyttävä uusmerkintöjä, vapaaehtoisia velkojen hallintatoimia, pääomaa tuottavia omaisuuserien myyntejä, velkaantumista vähentäviä toimenpiteitä, voittovarojen jättäminen yritykseen sekä muita toimenpiteitä, kuten tiukkoja kuluihin ja palkkioihin liittyviä toimia.

| (397) | Vuoden 2013 pankkitiedonannon 47 kohdassa määrätään, että kun pääomavajeet on todettu, pankin on estettävä varojen ulosvirtaaminen useilla toimenpiteillä, joilla pyritään samaan tulokseen kuin tavanomaisilla osingonjako- ja kuponkikorkokielloilla, yritysostokielloilla, hintajohtajana toimimista koskevilla kielloilla ja mainostamiskielloilla. Komissio toteaa, että pankki noudattaa jo tällaisia kieltoja, koska ne sisältyvät Kreikan toimittamaan sitoumusluetteloon, kuten johdanto-osan 133 kappaleessa on kuvattu, eikä pankki ole maksanut käteisosinkoja vuoden 2008 jälkeen. |
| --- | --- |

(397)

Vuoden 2013 pankkitiedonannon 47 kohdassa määrätään, että kun pääomavajeet on todettu, pankin on estettävä varojen ulosvirtaaminen useilla toimenpiteillä, joilla pyritään samaan tulokseen kuin tavanomaisilla osingonjako- ja kuponkikorkokielloilla, yritysostokielloilla, hintajohtajana toimimista koskevilla kielloilla ja mainostamiskielloilla. Komissio toteaa, että pankki noudattaa jo tällaisia kieltoja, koska ne sisältyvät Kreikan toimittamaan sitoumusluetteloon, kuten johdanto-osan 133 kappaleessa on kuvattu, eikä pankki ole maksanut käteisosinkoja vuoden 2008 jälkeen.

| (398) | Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus (toimenpide C) muodostaa puskurin, joka kattaa Kreikan keskuspankin vuonna 2013 tekemässä ja 6 päivänä maaliskuuta 2014 julkistamassa stressitestissä määritellyt tulevat tappiot. Stressitestin tulokset osoittavat, että pankki tarvitsee 2 945 miljoonaa euroa lisäpääomaa kattaakseen tulevat tappionsa kyseisessä stressiskenaariossa. Toimenpide C kattaa vain pääomatarpeen, joka säilyy ennallaan, mikäli i) sitä ei voida kattaa uusilla omaisuuserien myynneillä tai pääomaa lisäävillä toimenpiteillä (komissio katsoo, että pankki on analysoinut kaikki mahdolliset omaisuuserien myynnit ja sitoutunut kaikkiin niihin, joilla voidaan vähentää pääomatarpeita Kreikan keskuspankille toimitetun pääomasuunnitelman puitteissa) ja ii) yksityiset sijoittajat eivät kata sitä huhtikuussa 2014 toteutettavan pääomakorotuksen puitteissa. Tästä syystä se ei anna pankille ylimääräistä pääomaa. |
| --- | --- |

(398)

Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus (toimenpide C) muodostaa puskurin, joka kattaa Kreikan keskuspankin vuonna 2013 tekemässä ja 6 päivänä maaliskuuta 2014 julkistamassa stressitestissä määritellyt tulevat tappiot. Stressitestin tulokset osoittavat, että pankki tarvitsee 2 945 miljoonaa euroa lisäpääomaa kattaakseen tulevat tappionsa kyseisessä stressiskenaariossa. Toimenpide C kattaa vain pääomatarpeen, joka säilyy ennallaan, mikäli i) sitä ei voida kattaa uusilla omaisuuserien myynneillä tai pääomaa lisäävillä toimenpiteillä (komissio katsoo, että pankki on analysoinut kaikki mahdolliset omaisuuserien myynnit ja sitoutunut kaikkiin niihin, joilla voidaan vähentää pääomatarpeita Kreikan keskuspankille toimitetun pääomasuunnitelman puitteissa) ja ii) yksityiset sijoittajat eivät kata sitä huhtikuussa 2014 toteutettavan pääomakorotuksen puitteissa. Tästä syystä se ei anna pankille ylimääräistä pääomaa.

| (399) | Kuten johdanto-osan 385–395 kappaleessa selitettiin, pankki on jo ennen stressitestiä toteuttanut toimenpiteitä minimoidakseen tarvittavan pääoman määrän. Jos pankki nykyisen pääomanhankintatoimen puitteissa onnistuu hankkimaan suurimman osan tarvittavasta pääomasta yksityisiltä sijoittajilta ja Kreikan rahoitusvakausrahaston maksama lisätuki jää alle 1 miljardin euron, pankin oma lisäosallistuminen ei ole tarpeen. Jos toimenpiteestä C maksettu tuki kuitenkin ylittää tämän määrän, pankin olisi asianmukaista myydä lisää toimintojaan. |
| --- | --- |

(399)

Kuten johdanto-osan 385–395 kappaleessa selitettiin, pankki on jo ennen stressitestiä toteuttanut toimenpiteitä minimoidakseen tarvittavan pääoman määrän. Jos pankki nykyisen pääomanhankintatoimen puitteissa onnistuu hankkimaan suurimman osan tarvittavasta pääomasta yksityisiltä sijoittajilta ja Kreikan rahoitusvakausrahaston maksama lisätuki jää alle 1 miljardin euron, pankin oma lisäosallistuminen ei ole tarpeen. Jos toimenpiteestä C maksettu tuki kuitenkin ylittää tämän määrän, pankin olisi asianmukaista myydä lisää toimintojaan.

| (400) | Vastuunjaon osalta vuoden 2013 pankkitiedonannossa todetaan, että asianmukainen vastuunjako edellyttää osakkeenomistajien, hybridipääoman omistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden osallistumista, ennen kuin pääomatukena annettava tuki myönnetään. Komissio panee merkille, että Kreikka on muuttanut kansallista lainsäädäntökehystään varmistaakseen, että huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkojat osallistuvat pankin rakenneuudistuskustannusten maksamiseen, ennen kuin pankkiin sijoitetaan lisää pääomaa. Komissio panee merkille myös, että Kreikka on sitoutunut toteuttamaan toimenpiteet, joista säädetään Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 6 a artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2014. Siinä säädetään pääomavajeen jakamisesta tarvittaessa pankin pääomainstrumenttien ja muiden huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojen haltijoille. Vaikka tällainen vastuunjako tapahtuu vasta vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskevan sitoumuksen (toimenpide C) päivämäärän jälkeen, vuoden 2013 pankkitiedonannon 45 kohdan perusteella komissio katsoo, että lopputulos olisi kohtuuton, jos huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan ja hybridipääoman pakollinen muuntaminen täytyisi toteuttaa jo sitoumushetkellä. Jos pankki onnistuisi hankkimaan riittävästi yksityistä pääomaa kattaakseen koko Kreikan keskuspankin tekemässä stressitestissä määritetyn pääomatarpeensa, huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien muuntaminen olisi kohtuutonta. Kreikan sitoumus muuntaa huonommassa etuoikeusasemassa olevat velat omaksi pääomaksi, ennen kuin pankille tosiasiallisesti maksetaan pääomatukea, on tästä syystä riittävä varmistamaan asianmukaisen vastuunjaon. |
| --- | --- |

(400)

Vastuunjaon osalta vuoden 2013 pankkitiedonannossa todetaan, että asianmukainen vastuunjako edellyttää osakkeenomistajien, hybridipääoman omistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden osallistumista, ennen kuin pääomatukena annettava tuki myönnetään. Komissio panee merkille, että Kreikka on muuttanut kansallista lainsäädäntökehystään varmistaakseen, että huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkojat osallistuvat pankin rakenneuudistuskustannusten maksamiseen, ennen kuin pankkiin sijoitetaan lisää pääomaa. Komissio panee merkille myös, että Kreikka on sitoutunut toteuttamaan toimenpiteet, joista säädetään Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 6 a artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2014. Siinä säädetään pääomavajeen jakamisesta tarvittaessa pankin pääomainstrumenttien ja muiden huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojen haltijoille. Vaikka tällainen vastuunjako tapahtuu vasta vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskevan sitoumuksen (toimenpide C) päivämäärän jälkeen, vuoden 2013 pankkitiedonannon 45 kohdan perusteella komissio katsoo, että lopputulos olisi kohtuuton, jos huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan ja hybridipääoman pakollinen muuntaminen täytyisi toteuttaa jo sitoumushetkellä. Jos pankki onnistuisi hankkimaan riittävästi yksityistä pääomaa kattaakseen koko Kreikan keskuspankin tekemässä stressitestissä määritetyn pääomatarpeensa, huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien muuntaminen olisi kohtuutonta. Kreikan sitoumus muuntaa huonommassa etuoikeusasemassa olevat velat omaksi pääomaksi, ennen kuin pankille tosiasiallisesti maksetaan pääomatukea, on tästä syystä riittävä varmistamaan asianmukaisen vastuunjaon.

| (401) | Varmistaakseen, että pankin omistajat osallistuvat mahdollisimman paljon riittävän pääomapohjan palauttamiseen rakenneuudistusjakson aikana, Kreikka antoi sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei rakenneuudistusjakson loppuun asti maksa osinkoja eikä kuponkikorkoja, joita se ei ole lain mukaan velvollinen maksamaan. Tällä tavoin pankki ei rakenneuudistustiedonannon 26 kohdan ja vuoden 2013 pankkitiedonannon 47 kohdan mukaisesti käytä valtiontukea omista varoista suoritettavan korvauksen maksamiseen silloin kun sen voitot eivät riitä tällaisten maksujen suorittamiseen. |
| --- | --- |

(401)

Varmistaakseen, että pankin omistajat osallistuvat mahdollisimman paljon riittävän pääomapohjan palauttamiseen rakenneuudistusjakson aikana, Kreikka antoi sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei rakenneuudistusjakson loppuun asti maksa osinkoja eikä kuponkikorkoja, joita se ei ole lain mukaan velvollinen maksamaan. Tällä tavoin pankki ei rakenneuudistustiedonannon 26 kohdan ja vuoden 2013 pankkitiedonannon 47 kohdan mukaisesti käytä valtiontukea omista varoista suoritettavan korvauksen maksamiseen silloin kun sen voitot eivät riitä tällaisten maksujen suorittamiseen.

| (402) | Pankki on myös sitoutunut olemaan 31 päivään joulukuuta 2017 asti maksamatta kenellekään työntekijälle tai johtajalle vuotuista kokonaispalkkaa (palkka, eläkemaksu, bonus), joka on suurempi kuin Kreikan keskuspankin pääjohtajan vuotuinen kokonaispalkka (ottamatta huomioon pääjohtajan mahdollista vapaaehtoista osittaista luopumista palkasta). Lisäksi jos Kreikan rahoitusvakausrahaston on merkittävä pankin osakkeita, Kreikka on sitoutunut soveltamaan vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaista palkkakattoa (152). |
| --- | --- |

(402)

Pankki on myös sitoutunut olemaan 31 päivään joulukuuta 2017 asti maksamatta kenellekään työntekijälle tai johtajalle vuotuista kokonaispalkkaa (palkka, eläkemaksu, bonus), joka on suurempi kuin Kreikan keskuspankin pääjohtajan vuotuinen kokonaispalkka (ottamatta huomioon pääjohtajan mahdollista vapaaehtoista osittaista luopumista palkasta). Lisäksi jos Kreikan rahoitusvakausrahaston on merkittävä pankin osakkeita, Kreikka on sitoutunut soveltamaan vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaista palkkakattoa (152).

| (403) | Komission on arvioitava, täyttääkö tämä kaksi skenaariota kattava sitoumus vuoden 2013 pankkitiedonannossa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(403)

Komission on arvioitava, täyttääkö tämä kaksi skenaariota kattava sitoumus vuoden 2013 pankkitiedonannossa asetetut vaatimukset.

| (404) | Ensimmäisessä skenaariossa, jossa Kreikan rahoitusvakausrahasto ei itse asiassa sijoita uutta pääomaa pankkiin, toimenpiteeseen C sisältyvä tuki rajoittuu pelkkään pääomakorotusta koskevaan merkintäsitoumukseen eikä Kreikan rahoitusvakausrahasto maksa euroakaan, koska kaikki uudet osakkeet ovat yksityisten sijoittajien merkitsemiä. Vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaan palkkoja koskeva rajoitus voi päättyä, kun tuki on maksettu takaisin. Tällaista mahdolliseen pääomakorotukseen liittyvään merkintäsitoumukseen sisältyvää tukea ei voida kuitenkaan maksaa takaisin, ellei kyseistä sitoumusta koskaan panna täytäntöön (koska valtio ei koskaan maksanut mitään varoja pankille). Tässä tilanteessa komissio voi hyväksyä, että palkkoja koskevaa rajoitusta sovelletaan vain määrätyn ajan. Komissio katsoo, että Kreikan tekemä, 31 päivään joulukuuta 2017 asti (eli kolmen vuoden ja kahdeksan kuukauden pituisen jakson, joka päättyy vuosi ennen rakenneuudistussuunnitelman päättymistä) kestävä sitoumus on vuoden 2013 pankkitiedonannon 38 kohdan viimeisen alakohdan asianmukaista soveltamista. Koska Kreikan keskuspankin pääjohtajan vuosipalkka on pienempi kuin vuoden 2013 pankkitiedonannon 38 kohdan toisessa alakohdassa asetettu katto ja koska tämä sitoumus koskee koko konsernia, komissio katsoo, että jos Kreikan rahoitusvakausrahasto ei merkitse yhtään osaketta suunnitellun pääomakorotuksen yhteydessä, Kreikan ehdottama sitoumus on vuoden 2013 pankkitiedonannon 38 kohdan mukainen. |
| --- | --- |

(404)

Ensimmäisessä skenaariossa, jossa Kreikan rahoitusvakausrahasto ei itse asiassa sijoita uutta pääomaa pankkiin, toimenpiteeseen C sisältyvä tuki rajoittuu pelkkään pääomakorotusta koskevaan merkintäsitoumukseen eikä Kreikan rahoitusvakausrahasto maksa euroakaan, koska kaikki uudet osakkeet ovat yksityisten sijoittajien merkitsemiä. Vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaan palkkoja koskeva rajoitus voi päättyä, kun tuki on maksettu takaisin. Tällaista mahdolliseen pääomakorotukseen liittyvään merkintäsitoumukseen sisältyvää tukea ei voida kuitenkaan maksaa takaisin, ellei kyseistä sitoumusta koskaan panna täytäntöön (koska valtio ei koskaan maksanut mitään varoja pankille). Tässä tilanteessa komissio voi hyväksyä, että palkkoja koskevaa rajoitusta sovelletaan vain määrätyn ajan. Komissio katsoo, että Kreikan tekemä, 31 päivään joulukuuta 2017 asti (eli kolmen vuoden ja kahdeksan kuukauden pituisen jakson, joka päättyy vuosi ennen rakenneuudistussuunnitelman päättymistä) kestävä sitoumus on vuoden 2013 pankkitiedonannon 38 kohdan viimeisen alakohdan asianmukaista soveltamista. Koska Kreikan keskuspankin pääjohtajan vuosipalkka on pienempi kuin vuoden 2013 pankkitiedonannon 38 kohdan toisessa alakohdassa asetettu katto ja koska tämä sitoumus koskee koko konsernia, komissio katsoo, että jos Kreikan rahoitusvakausrahasto ei merkitse yhtään osaketta suunnitellun pääomakorotuksen yhteydessä, Kreikan ehdottama sitoumus on vuoden 2013 pankkitiedonannon 38 kohdan mukainen.

| (405) | Toisessa skenaariossa, jossa Kreikan rahoitusvakausrahaston olisi merkittävä pankin osakkeita, Kreikka sitoutui muuttamaan sitoumusta siten, että se on vuoden 2013 pankkitiedonannon mukainen. Komissio toteaa, että jos Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsisi osakkeita, palkkakaton kestoa olisi vuoden 2013 pankkitiedonannon noudattamiseksi muutettava siten, että se kestää rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen 31 päivänä joulukuuta 2018 asti tai tuen takaisinmaksua vastaavaan transaktioon asti, jos tämä tapahtuu aiemmin. Koska pankki ei voi maksaa takaisin kantaosakkeita, komissio hyväksyy, että osakkeiden myynnin jälkimarkkinoilla voitolla voitaisiin katsoa vastaavan takaisinmaksua. |
| --- | --- |

(405)

Toisessa skenaariossa, jossa Kreikan rahoitusvakausrahaston olisi merkittävä pankin osakkeita, Kreikka sitoutui muuttamaan sitoumusta siten, että se on vuoden 2013 pankkitiedonannon mukainen. Komissio toteaa, että jos Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsisi osakkeita, palkkakaton kestoa olisi vuoden 2013 pankkitiedonannon noudattamiseksi muutettava siten, että se kestää rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen 31 päivänä joulukuuta 2018 asti tai tuen takaisinmaksua vastaavaan transaktioon asti, jos tämä tapahtuu aiemmin. Koska pankki ei voi maksaa takaisin kantaosakkeita, komissio hyväksyy, että osakkeiden myynnin jälkimarkkinoilla voitolla voitaisiin katsoa vastaavan takaisinmaksua.

| (406) | Päätelmänä voidaan todeta, että Kreikan antama palkkojen rajoittamista koskeva sitoumus on molemmissa skenaarioissa vuoden 2013 pankkitiedonannon vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(406)

Päätelmänä voidaan todeta, että Kreikan antama palkkojen rajoittamista koskeva sitoumus on molemmissa skenaarioissa vuoden 2013 pankkitiedonannon vaatimusten mukainen.

| (407) | Vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa edellytetään valtiolle maksettavan korvauksen osalta, että uusia osakkeita lasketaan liikkeeseen alennetulla markkinahinnalla, kun laimentumisvaikutus on otettu huomioon. Komissio toteaa, että tämän vaatimuksen tarkoituksena on varmistaa, että valtio saa riittävän korvauksen osakeomistuksestaan pankissa ja että aikaisempien osakkeenomistajien osakkeiden arvo heikkenee vastaavasti. Toimenpiteen C tapauksessa valtio on jo pankin suurin osakkeenomistaja, jolla on yli 90 prosenttia osakkeista. Tästä syystä liiallinen alennus markkinahinnasta pienentäisi valtion toimenpiteestä B4 saamaa korvausta ja saattaisi merkitä tukea sijoittajille, jos alennuksessa aliarvostetaan pankin arvo. Tällaisen tilanteen välttämiseksi merkintähinta ei voi olla alempi kuin kahden riippumattoman arvioijan tekemien arvonmääritysten perusteella määritetty pohjahinta. Tästä syystä hinnanmääritystä koskevat yksityiskohtaiset määräykset suojelevat Kreikan rahoitusvakausrahastoa uusien sijoittajien aiheuttamalta liialliselta laimentumisvaikutukselta ja varmistavat samalla, että Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsee uusia osakkeita hinnalla, joka vastaa pankin arvoa. Näissä olosuhteissa komissio voi hyväksyä, että uudet osakkeet voidaan laskea liikkeeseen pienemmällä alennuksella nykyisestä markkinahinnasta kuin vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa edellytetään, ja se pitää pohjahintaa hyväksyttävänä. |
| --- | --- |

(407)

Vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa edellytetään valtiolle maksettavan korvauksen osalta, että uusia osakkeita lasketaan liikkeeseen alennetulla markkinahinnalla, kun laimentumisvaikutus on otettu huomioon. Komissio toteaa, että tämän vaatimuksen tarkoituksena on varmistaa, että valtio saa riittävän korvauksen osakeomistuksestaan pankissa ja että aikaisempien osakkeenomistajien osakkeiden arvo heikkenee vastaavasti. Toimenpiteen C tapauksessa valtio on jo pankin suurin osakkeenomistaja, jolla on yli 90 prosenttia osakkeista. Tästä syystä liiallinen alennus markkinahinnasta pienentäisi valtion toimenpiteestä B4 saamaa korvausta ja saattaisi merkitä tukea sijoittajille, jos alennuksessa aliarvostetaan pankin arvo. Tällaisen tilanteen välttämiseksi merkintähinta ei voi olla alempi kuin kahden riippumattoman arvioijan tekemien arvonmääritysten perusteella määritetty pohjahinta. Tästä syystä hinnanmääritystä koskevat yksityiskohtaiset määräykset suojelevat Kreikan rahoitusvakausrahastoa uusien sijoittajien aiheuttamalta liialliselta laimentumisvaikutukselta ja varmistavat samalla, että Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsee uusia osakkeita hinnalla, joka vastaa pankin arvoa. Näissä olosuhteissa komissio voi hyväksyä, että uudet osakkeet voidaan laskea liikkeeseen pienemmällä alennuksella nykyisestä markkinahinnasta kuin vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa edellytetään, ja se pitää pohjahintaa hyväksyttävänä.

| (408) | Jos osakkeet olisi laskettu liikkeeseen korkeammalla hinnalla, tämä olisi voinut ehkäistä yksityisten sijoittajien osallistumista pääomakorotukseen ja siten rajoittanut yksityisen pääoman hankkimista. |
| --- | --- |

(408)

Jos osakkeet olisi laskettu liikkeeseen korkeammalla hinnalla, tämä olisi voinut ehkäistä yksityisten sijoittajien osallistumista pääomakorotukseen ja siten rajoittanut yksityisen pääoman hankkimista.

| (409) | Näin ollen komissio katsoo, että oman osallistumisen ja vastuunjaon taso on toimenpiteen C osalta asianmukainen. |
| --- | --- |

(409)

Näin ollen komissio katsoo, että oman osallistumisen ja vastuunjaon taso on toimenpiteen C osalta asianmukainen.

7.6.3.3   Päätelmä omasta osallistumisesta ja vastuunjaosta

| (410) | Komissio toteaa, että verrattuna valtiolta saatuun yhteenlaskettuun pääomapohjan vahvistamiseen, oma osallistuminen ja vastuunjako omaisuuserien myynnin muodossa on paljon vähäisempää kuin mitä komissio tavallisesti pitäisi riittävänä. Kun kuitenkin otetaan huomioon edellä 7.6.1 kohdassa esitetyt seikat, joiden nojalla komissio voi hyväksyä vähäisemmän oman osallistumisen ja vastuunjaon, rakenneuudistussuunnitelman voidaan katsoa sisältävän riittävät omaa osallistumista ja vastuunjakoa koskevat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(410)

Komissio toteaa, että verrattuna valtiolta saatuun yhteenlaskettuun pääomapohjan vahvistamiseen, oma osallistuminen ja vastuunjako omaisuuserien myynnin muodossa on paljon vähäisempää kuin mitä komissio tavallisesti pitäisi riittävänä. Kun kuitenkin otetaan huomioon edellä 7.6.1 kohdassa esitetyt seikat, joiden nojalla komissio voi hyväksyä vähäisemmän oman osallistumisen ja vastuunjaon, rakenneuudistussuunnitelman voidaan katsoa sisältävän riittävät omaa osallistumista ja vastuunjakoa koskevat toimenpiteet.

| (411) | Rakenneuudistussuunnitelma on myös toimenpiteen C osalta vuoden 2013 pankkitiedonannon vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(411)

Rakenneuudistussuunnitelma on myös toimenpiteen C osalta vuoden 2013 pankkitiedonannon vaatimusten mukainen.

7.6.4   Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi

| (412) | Rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ja pankkialan kilpailukyvyn varmistamiseksi. Lisäksi näillä toimenpiteillä olisi myös puututtava moraalikatoon liittyviin kysymyksiin ja varmistettava, että valtiontukea ei käytetä kilpailun vastaisen toiminnan rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(412)

Rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ja pankkialan kilpailukyvyn varmistamiseksi. Lisäksi näillä toimenpiteillä olisi myös puututtava moraalikatoon liittyviin kysymyksiin ja varmistettava, että valtiontukea ei käytetä kilpailun vastaisen toiminnan rahoittamiseen.

| (413) | Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että arvioidessaan tuen määrää ja siitä aiheutuvaa kilpailun vääristymistä komission on otettava huomioon sekä myönnetyn valtiontuen absoluuttinen että suhteellinen määrä samoin kuin vastuunjakoaste ja rahoituslaitoksen asema markkinoilla rakenneuudistuksen jälkeen. Tässä suhteessa komissio muistuttaa, että pankki on saanut valtiolta pääomaa määrän, joka vastaa 16:ta prosenttia sen riskipainotetuista omaisuuseristä (toimenpide C pois lukien). Toimenpiteen C ansiosta pankki saa lisäksi sitoumuksen 2 864 miljardin euron lisäsijoituksesta, joka nostaisi yhteenlasketun pääomatuen 23,7 prosenttiin pankin riskipainotetuista omaisuuseristä. Pääomatuen lisäksi pankki on saanut myös maksuvalmiustukea. Pankki on saanut maksuvalmiustakauksia, joiden määrä oli 13 600 miljoonaa euroa 15 päivänä huhtikuuta 2011 ja 13 932 miljoonaa euroa 30 päivänä marraskuuta 2013, mikä vastasi 17:ää prosenttia pankin taseesta kyseisenä päivämääränä. Pankki hyötyi myös valtion takaamasta maksuvalmiusavusta, jonka määrä oli 12 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012, mikä vastasi 18:aa prosenttia pankin taseesta kyseisenä päivämääränä. Tarve toteuttaa toimenpiteitä mahdollisen kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on siis perusteltu, kun otetaan huomioon tämä tuen suhteellisen suuri määrä. Lisäksi pankin markkinaosuus Kreikassa on suuri, sillä sen markkinaosuus lainoista oli 17 prosenttia ja talletuksista 12 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2012. New TT Bankin ja Nea Proton Bankin ostot kasvattivat pankin markkinaosuuksia 20,7 prosenttiin lainojen ja 18,8 prosenttiin talletusten osalta syyskuussa 2013 (153). |
| --- | --- |

(413)

Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että arvioidessaan tuen määrää ja siitä aiheutuvaa kilpailun vääristymistä komission on otettava huomioon sekä myönnetyn valtiontuen absoluuttinen että suhteellinen määrä samoin kuin vastuunjakoaste ja rahoituslaitoksen asema markkinoilla rakenneuudistuksen jälkeen. Tässä suhteessa komissio muistuttaa, että pankki on saanut valtiolta pääomaa määrän, joka vastaa 16:ta prosenttia sen riskipainotetuista omaisuuseristä (toimenpide C pois lukien). Toimenpiteen C ansiosta pankki saa lisäksi sitoumuksen 2 864 miljardin euron lisäsijoituksesta, joka nostaisi yhteenlasketun pääomatuen 23,7 prosenttiin pankin riskipainotetuista omaisuuseristä. Pääomatuen lisäksi pankki on saanut myös maksuvalmiustukea. Pankki on saanut maksuvalmiustakauksia, joiden määrä oli 13 600 miljoonaa euroa 15 päivänä huhtikuuta 2011 ja 13 932 miljoonaa euroa 30 päivänä marraskuuta 2013, mikä vastasi 17:ää prosenttia pankin taseesta kyseisenä päivämääränä. Pankki hyötyi myös valtion takaamasta maksuvalmiusavusta, jonka määrä oli 12 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012, mikä vastasi 18:aa prosenttia pankin taseesta kyseisenä päivämääränä. Tarve toteuttaa toimenpiteitä mahdollisen kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on siis perusteltu, kun otetaan huomioon tämä tuen suhteellisen suuri määrä. Lisäksi pankin markkinaosuus Kreikassa on suuri, sillä sen markkinaosuus lainoista oli 17 prosenttia ja talletuksista 12 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2012. New TT Bankin ja Nea Proton Bankin ostot kasvattivat pankin markkinaosuuksia 20,7 prosenttiin lainojen ja 18,8 prosenttiin talletusten osalta syyskuussa 2013 (153).

| (414) | Komissio muistuttaa, että pankin vaikeudet johtuvat lähinnä ulkoisista häiriöistä, kuten Kreikan valtionvelkakriisistä ja pitkästä taantumasta, joka on häirinnyt Kreikan taloutta vuodesta 2008, kuten Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 69 kappaleessa huomautettiin. Tarve puuttua moraalikatokysymyksiin on vähentynyt, koska pankki ei näytä ottaneen liiallisia riskejä. Kuten 7.6.1 kohdassa esitettiin, tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävä vaikutus ja siten myös kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden tarve on näiden tekijöiden valossa pienempi. Näiden syiden perusteella komissio voi poikkeuksellisesti hyväksyä sen, että huolimatta tuen suuresta määrästä rakenneuudistussuunnitelmassa ei kaavailla taseen supistamista tai Kreikassa olevien lainojen vähentämistä. |
| --- | --- |

(414)

Komissio muistuttaa, että pankin vaikeudet johtuvat lähinnä ulkoisista häiriöistä, kuten Kreikan valtionvelkakriisistä ja pitkästä taantumasta, joka on häirinnyt Kreikan taloutta vuodesta 2008, kuten Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 69 kappaleessa huomautettiin. Tarve puuttua moraalikatokysymyksiin on vähentynyt, koska pankki ei näytä ottaneen liiallisia riskejä. Kuten 7.6.1 kohdassa esitettiin, tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävä vaikutus ja siten myös kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden tarve on näiden tekijöiden valossa pienempi. Näiden syiden perusteella komissio voi poikkeuksellisesti hyväksyä sen, että huolimatta tuen suuresta määrästä rakenneuudistussuunnitelmassa ei kaavailla taseen supistamista tai Kreikassa olevien lainojen vähentämistä.

| (415) | Komissio huomauttaa kuitenkin, että valtion toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset antoivat pankille mahdollisuuden jatkaa pankkitoimintaansa ulkomaanmarkkinoilla ja vakuutustoimintaansa Kreikassa. |
| --- | --- |

(415)

Komissio huomauttaa kuitenkin, että valtion toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset antoivat pankille mahdollisuuden jatkaa pankkitoimintaansa ulkomaanmarkkinoilla ja vakuutustoimintaansa Kreikassa.

| (416) | Tässä suhteessa komissio panee merkille jo toteutettujen toiminnan supistamisten ja rakenneuudistusten lisäksi pankin sitoumuksen myydä vakuutustoimintonsa [...] mennessä sekä sen sitoumuksen pienentää kansainvälisten omaisuuseriensä kokoa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä, mikä luultavasti merkitsee lisää omaisuuserien myyntejä [...]:ssa ja [...]:ssa, samoin kuin sen sitoumuksen olla käyttämättä tukea kyseisten yritysten kasvun rahoittamiseen. Komissio pitää oikeasuhteisena, että ulkomaisia omaisuuseriä on vähennettävä enemmän, jos Kreikan rahoitusvakausrahasto maksaa toimenpiteestä C pankille yli 1 miljardi euroa lisäpääomatukea. Kuten johdanto-osan 295 kappaleessa todettiin, tällaisen maksun toteutuessa tuki vääristäisi kilpailua enemmän kuin pelkkä sitoumus osallistua pääomakorotukseen. Jos sijoitettu lisäpääoma kuitenkin on alle 1 miljardi euroa, se edellyttää yksityisten sijoittajien suurempaa osallistumista vähintään 1,5 miljardilla eurolla. Lisäksi suurempi yksityinen osallistuminen lisäisi vastuunjakoa, kuten johdanto-osan 388 kappaleessa on todettu. Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että sekä valtiolta saadusta tuesta maksettu hinta että vastuunjakoaste otetaan huomioon arvioitaessa vastuunjakoon liittyviä toimenpiteitä. Tästä syystä kilpailun lisävääristyminen jää rajalliseksi, jos Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoittaa vähemmän kuin 1 miljardi euroa. |
| --- | --- |

(416)

Tässä suhteessa komissio panee merkille jo toteutettujen toiminnan supistamisten ja rakenneuudistusten lisäksi pankin sitoumuksen myydä vakuutustoimintonsa [...] mennessä sekä sen sitoumuksen pienentää kansainvälisten omaisuuseriensä kokoa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä, mikä luultavasti merkitsee lisää omaisuuserien myyntejä [...]:ssa ja [...]:ssa, samoin kuin sen sitoumuksen olla käyttämättä tukea kyseisten yritysten kasvun rahoittamiseen. Komissio pitää oikeasuhteisena, että ulkomaisia omaisuuseriä on vähennettävä enemmän, jos Kreikan rahoitusvakausrahasto maksaa toimenpiteestä C pankille yli 1 miljardi euroa lisäpääomatukea. Kuten johdanto-osan 295 kappaleessa todettiin, tällaisen maksun toteutuessa tuki vääristäisi kilpailua enemmän kuin pelkkä sitoumus osallistua pääomakorotukseen. Jos sijoitettu lisäpääoma kuitenkin on alle 1 miljardi euroa, se edellyttää yksityisten sijoittajien suurempaa osallistumista vähintään 1,5 miljardilla eurolla. Lisäksi suurempi yksityinen osallistuminen lisäisi vastuunjakoa, kuten johdanto-osan 388 kappaleessa on todettu. Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että sekä valtiolta saadusta tuesta maksettu hinta että vastuunjakoaste otetaan huomioon arvioitaessa vastuunjakoon liittyviä toimenpiteitä. Tästä syystä kilpailun lisävääristyminen jää rajalliseksi, jos Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoittaa vähemmän kuin 1 miljardi euroa.

| (417) | Kreikka on myös sitoutunut yritysostokieltoon, jolla varmistetaan, että pankki ei käytä myönnettyä valtiontukea uusien yritysten ostamiseen. Tämän kiellon avulla varmistetaan, että tukea käytetään ainoastaan tukemaan Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan elinkelpoisuuden palauttamista eikä kasvuun esimerkiksi ulkomaanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(417)

Kreikka on myös sitoutunut yritysostokieltoon, jolla varmistetaan, että pankki ei käytä myönnettyä valtiontukea uusien yritysten ostamiseen. Tämän kiellon avulla varmistetaan, että tukea käytetään ainoastaan tukemaan Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan elinkelpoisuuden palauttamista eikä kasvuun esimerkiksi ulkomaanmarkkinoilla.

| (418) | Sitoumuksella laskea Kreikassa olevista talletuksista maksettavaa korkoa sen kestämättömän korkealta tasolta varmistetaan myös, että tukea ei käytetä rahoittamaan kestämättömiä talletustenhankintastrategioita, jotka vääristävät kilpailua Kreikan markkinoilla. Vastaavasti sitoumuksella soveltaa uusien lainojen hinnoittelun osalta tiukkoja suuntaviivoja, jotka perustuvat asianmukaiseen luottoriskin arviointiin, estetään pankkia vääristämästä kilpailua Kreikan markkinoilla asiakkaille myönnettävien lainojen sopimattomilla hinnoittelustrategioilla. |
| --- | --- |

(418)

Sitoumuksella laskea Kreikassa olevista talletuksista maksettavaa korkoa sen kestämättömän korkealta tasolta varmistetaan myös, että tukea ei käytetä rahoittamaan kestämättömiä talletustenhankintastrategioita, jotka vääristävät kilpailua Kreikan markkinoilla. Vastaavasti sitoumuksella soveltaa uusien lainojen hinnoittelun osalta tiukkoja suuntaviivoja, jotka perustuvat asianmukaiseen luottoriskin arviointiin, estetään pankkia vääristämästä kilpailua Kreikan markkinoilla asiakkaille myönnettävien lainojen sopimattomilla hinnoittelustrategioilla.

| (419) | Kun otetaan huomioon 7.6.1 kohdassa kuvattu erityistilanne ja rakenneuudistussuunnitelman sisältämät toimenpiteet, komissio katsoo, että suojakeinot kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ovat riittävät. |
| --- | --- |

(419)

Kun otetaan huomioon 7.6.1 kohdassa kuvattu erityistilanne ja rakenneuudistussuunnitelman sisältämät toimenpiteet, komissio katsoo, että suojakeinot kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ovat riittävät.

7.7   SEURANTA

| (420) | Rakenneuudistustiedonannon 5 jakson mukaan tarvitaan säännöllisesti annettavia kertomuksia, jotta komissio voi tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti. Kuten sitoumuksissa todetaan (154), Kreikka varmistaa, että toimitsijamies, jonka pankki on jo nimittänyt ja jonka nimityksen komissio on hyväksynyt, seuraa sitoumuksia, jotka Kreikka on antanut Kreikassa ja ulkomailla harjoitettavan toiminnan rakenneuudistuksesta sekä hallinto- ja ohjausjärjestelmästä ja kaupallisista toiminnoista. Tästä syytä komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen asianmukainen seuranta on varmistettu. |
| --- | --- |

(420)

Rakenneuudistustiedonannon 5 jakson mukaan tarvitaan säännöllisesti annettavia kertomuksia, jotta komissio voi tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti. Kuten sitoumuksissa todetaan (154), Kreikka varmistaa, että toimitsijamies, jonka pankki on jo nimittänyt ja jonka nimityksen komissio on hyväksynyt, seuraa sitoumuksia, jotka Kreikka on antanut Kreikassa ja ulkomailla harjoitettavan toiminnan rakenneuudistuksesta sekä hallinto- ja ohjausjärjestelmästä ja kaupallisista toiminnoista. Tästä syytä komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen asianmukainen seuranta on varmistettu.

8.   PÄÄTELMÄT

| (421) | Komissio katsoo, että Kreikka on toteuttanut sääntöjenvastaisesti tukitoimenpiteet SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) ja näin rikkonut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, koska kyseiset toimenpiteet toteutettiin ennen niiden virallista ilmoittamista. Komissio katsoo kuitenkin, että rakenneuudistussuunnitelma yhdessä liitteissä esitettyjen sitoumusten kanssa varmistaa pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen, on vastuunjaon ja oman osallistumisen osalta riittävä ja asianmukainen ja oikeasuhteinen tasapainottamaan tässä päätöksessä tarkasteltujen tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävät vaikutukset. Rakenneuudistussuunnitelma ja toimitetut sitoumukset täyttävät rakenneuudistustiedonannon kriteerit, ja siksi tukitoimenpiteiden voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(421)

Komissio katsoo, että Kreikka on toteuttanut sääntöjenvastaisesti tukitoimenpiteet SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) ja näin rikkonut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, koska kyseiset toimenpiteet toteutettiin ennen niiden virallista ilmoittamista. Komissio katsoo kuitenkin, että rakenneuudistussuunnitelma yhdessä liitteissä esitettyjen sitoumusten kanssa varmistaa pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen, on vastuunjaon ja oman osallistumisen osalta riittävä ja asianmukainen ja oikeasuhteinen tasapainottamaan tässä päätöksessä tarkasteltujen tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävät vaikutukset. Rakenneuudistussuunnitelma ja toimitetut sitoumukset täyttävät rakenneuudistustiedonannon kriteerit, ja siksi tukitoimenpiteiden voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Seuraavat Kreikan toteuttamat tai suunnittelemat toimenpiteet ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea:

| a) | Kreikan keskuspankin Eurobank Ergasias SA:lle, jäljempänä ’Eurobank’, myöntämä ja Helleenien tasavallan takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2); |
| --- | --- |

a)

Kreikan keskuspankin Eurobank Ergasias SA:lle, jäljempänä ’Eurobank’, myöntämä ja Helleenien tasavallan takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2);

| b) | Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille joulukuussa 2012 myöntämä 1 341 miljoonan euron suuruinen toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2); |
| --- | --- |

b)

Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille joulukuussa 2012 myöntämä 1 341 miljoonan euron suuruinen toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2);

| c) | Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille 21 päivänä joulukuuta 2012 antama 528 miljoonan euron suuruinen sitoumuskirje (toimenpide B3); |
| --- | --- |

c)

Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille 21 päivänä joulukuuta 2012 antama 528 miljoonan euron suuruinen sitoumuskirje (toimenpide B3);

| d) | Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille toukokuussa 2013 myöntämä 5 839 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4); |
| --- | --- |

d)

Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille toukokuussa 2013 myöntämä 5 839 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4);

| e) | Kreikan rahoitusvakausrahaston Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 3864/2010, sellaisena kuin se on muutettuna, nojalla myöntämä 2 864 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus sen jälkeen, kun ylimääräinen yhtiökokous oli 12 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksynyt 2 864 miljoonan euron suuruisen pääomakorotuksen (toimenpide C); |
| --- | --- |

e)

Kreikan rahoitusvakausrahaston Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 3864/2010, sellaisena kuin se on muutettuna, nojalla myöntämä 2 864 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus sen jälkeen, kun ylimääräinen yhtiökokous oli 12 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksynyt 2 864 miljoonan euron suuruisen pääomakorotuksen (toimenpide C);

| f) | Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille 28 päivänä elokuuta 2013 myöntämä 395 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NP3). |
| --- | --- |

f)

Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille 28 päivänä elokuuta 2013 myöntämä 395 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NP3).

2.   Huhtikuun 16 päivänä 2014 toimitetun Eurobank-konsernia (Eurobank Ergasias S.A ja kaikki sen kreikkalaiset ja muut tytäryhtiöt ja konttorit, sekä pankkialalla että sen ulkopuolella toimivat) koskevan rakenneuudistussuunnitelman sekä Kreikan 16 päivänä huhtikuuta 2014 toimittamien sitoumusten valossa seuraava valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille:

| a) | Kreikan toukokuussa 2009 pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä Eurobankille myöntämä 950 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide A); |
| --- | --- |

a)

Kreikan toukokuussa 2009 pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä Eurobankille myöntämä 950 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide A);

| b) | Kreikan keskuspankin Eurobankille heinäkuusta 2011 lähtien myöntämä ja Kreikan takaama maksuvalmiusapu, jonka määrä oli 12 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012 (toimenpide L2); |
| --- | --- |

b)

Kreikan keskuspankin Eurobankille heinäkuusta 2011 lähtien myöntämä ja Kreikan takaama maksuvalmiusapu, jonka määrä oli 12 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012 (toimenpide L2);

| c) | Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille toukokuussa 2012 myöntämä 3 970 miljoonan euron suuruinen ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1); |
| --- | --- |

c)

Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille toukokuussa 2012 myöntämä 3 970 miljoonan euron suuruinen ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1);

| d) | Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille joulukuussa 2012 myöntämä 1 341 miljoonan euron suuruinen toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2); |
| --- | --- |

d)

Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille joulukuussa 2012 myöntämä 1 341 miljoonan euron suuruinen toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2);

| e) | Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille 21 päivänä joulukuuta 2012 antama 528 miljoonan euron suuruinen sitoumuskirje (toimenpide B3); |
| --- | --- |

e)

Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille 21 päivänä joulukuuta 2012 antama 528 miljoonan euron suuruinen sitoumuskirje (toimenpide B3);

| f) | Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille toukokuussa 2013 myöntämä 5 839 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4); |
| --- | --- |

f)

Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille toukokuussa 2013 myöntämä 5 839 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4);

| g) | Kreikan rahoitusvakausrahaston Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 3864/2010, sellaisena kuin se on muutettuna, nojalla Eurobankille myöntämä 2 864 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus sen jälkeen, kun ylimääräinen yhtiökokous oli 12 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksynyt 2 864 miljoonan euron suuruisen pääomakorotuksen (toimenpide C); |
| --- | --- |

g)

Kreikan rahoitusvakausrahaston Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 3864/2010, sellaisena kuin se on muutettuna, nojalla Eurobankille myöntämä 2 864 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus sen jälkeen, kun ylimääräinen yhtiökokous oli 12 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksynyt 2 864 miljoonan euron suuruisen pääomakorotuksen (toimenpide C);

| h) | Kreikan Proton Bankille toukokuussa 2009 myöntämä 80 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide Pr1); |
| --- | --- |

h)

Kreikan Proton Bankille toukokuussa 2009 myöntämä 80 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide Pr1);

| i) | Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston ja Kreikan rahoitusvakausrahaston Proton Bankista Nea Proton Bankiin siirretyille toiminnoille lokakuussa 2011 ja toukokuussa 2012 myöntämä 1 121,6 miljoonan euron suuruinen kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide NP1); |
| --- | --- |

i)

Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston ja Kreikan rahoitusvakausrahaston Proton Bankista Nea Proton Bankiin siirretyille toiminnoille lokakuussa 2011 ja toukokuussa 2012 myöntämä 1 121,6 miljoonan euron suuruinen kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide NP1);

| j) | Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille lokakuussa 2011, helmikuussa 2012, elokuussa 2012 ja joulukuussa 2012 myöntämä yhteensä 515 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NP2); |
| --- | --- |

j)

Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille lokakuussa 2011, helmikuussa 2012, elokuussa 2012 ja joulukuussa 2012 myöntämä yhteensä 515 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NP2);

| k) | Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille 28 päivänä elokuuta 2013 myöntämä 395 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NP3); |
| --- | --- |

k)

Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille 28 päivänä elokuuta 2013 myöntämä 395 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NP3);

| l) | Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston ja Kreikan rahoitusvakausrahaston T Bankista Hellenic Postbankiin, jäljempänä ’TT Bank’, siirretyille toiminnoille joulukuussa 2011 ja helmikuussa 2013 myöntämä yhteensä 677 miljoonan euron suuruinen kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide T); |
| --- | --- |

l)

Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston ja Kreikan rahoitusvakausrahaston T Bankista Hellenic Postbankiin, jäljempänä ’TT Bank’, siirretyille toiminnoille joulukuussa 2011 ja helmikuussa 2013 myöntämä yhteensä 677 miljoonan euron suuruinen kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide T);

| m) | Kreikan TT Bankille toukokuussa 2009 myöntämä 224,96 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide TT); |
| --- | --- |

m)

Kreikan TT Bankille toukokuussa 2009 myöntämä 224,96 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide TT);

| n) | Kreikan rahoitusvakausrahaston TT Bankista New Hellenic Postbankiin, jäljempänä ’New TT Bank’, siirretyille toiminnoille tammi- ja kesäkuussa 2013 myöntämä yhteensä 3 732,6 miljoonan euron suuruinen kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide NTT1); |
| --- | --- |

n)

Kreikan rahoitusvakausrahaston TT Bankista New Hellenic Postbankiin, jäljempänä ’New TT Bank’, siirretyille toiminnoille tammi- ja kesäkuussa 2013 myöntämä yhteensä 3 732,6 miljoonan euron suuruinen kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide NTT1);

| o) | Kreikan rahoitusvakausrahaston New TT Bankille 29 päivänä tammikuuta 2013 myöntämä 500 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NTT2). |
| --- | --- |

o)

Kreikan rahoitusvakausrahaston New TT Bankille 29 päivänä tammikuuta 2013 myöntämä 500 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NTT2).

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 29 päivänä huhtikuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Komission päätös, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2012, valtiontuesta SA.34825 (2012/C) (ex 2012/NN), ”EFG Eurobankin pääomapohjan vahvistaminen Kreikan rahoitusvakausrahastosta” (EUVL C 359, 21.11.2012, s. 31), komission päätös, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2012, valtiontuesta SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), ”Pankin perustamisen ja pääomanlisäysten muodossa annettava tuki Nea Proton Bankille sekä muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen” (EUVL C 357, 20.11.2012, s. 26), komission päätös, annettu 6 päivänä toukokuuta 2013, valtiontuesta SA.31155 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2010/N), ”Hellenic Postbank S.A:lle annettu valtiontuki perustamalla ja pääomittamalla omaisuudenhoitoyhtiötä New Hellenic Postbank S.A.” (EUVL C 190, 29.6.2013, s. 70).

1

(2)  Eurobank Ergasias S.A ja kaikki sen tytäryhtiöt (sekä kreikkalaiset että muut tytäryhtiöt ja konttorit, sekä pankkialalla että sen ulkopuolella toimivat).

2

(3)  ’Pankilla’ tarkoitetaan Eurobank-konsernia.

3

(4)  Komission päätös, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, valtiontuesta N 560/2008 ”Kreikan luottolaitoksille suunnatut tukitoimenpiteet” (EUVL C 125, 5.6.2009, s. 6). Sille annettiin numero SA.26678 (N 560/2008). Tätä ohjelmaa jatkettiin ja muutettiin myöhemmin alaviitteessä 6 kuvatulla tavalla.

4

(5)  Vuosittaisessa yhtiökokouksessa 29 päivänä kesäkuuta 2012 päätettiin vaihtaa yhtiön nimi EFG Eurobank Ergasias S.A:sta Eurobank Ergasias S.A:ksi.

5

(6)  Syyskuun 2 päivänä 2009 Kreikka ilmoitti useista tukitoimenpiteiden muutoksista ja niiden jatkamisesta 31 päivään joulukuuta 2009 asti. Ilmoitetut toimenpiteet hyväksyttiin 18 päivänä syyskuuta 2009 (ks. komission päätös, annettu 18 päivänä syyskuuta 2009, valtiontuesta N 504/09 ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden jatkaminen ja muuttaminen” (EUVL C 264, 6.11.2009, s. 3)). Tammikuun 25 päivänä 2010 komissio hyväksyi tukitoimenpiteiden toisen jatkamisen 30 päivään kesäkuuta 2010 asti (ks. komission päätös, annettu 25 päivänä tammikuuta 2010, valtiontuesta N 690/09 ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden jatkaminen ja muuttaminen” (EUVL C 57, 9.3.2010, s. 4)). Kesäkuun 30 päivänä 2010 komissio hyväksyi joukon tarkistuksia tukitoimenpiteisiin ja tukitoimenpiteiden jatkamisen 31 päivään joulukuuta 2010 asti (ks. komission päätös, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2010, valtiontuesta N 260/10 ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden jatkaminen” (EUVL C 238, 3.9.2010, s. 1)). Joulukuun 21 päivänä 2010 komissio hyväksyi tukitoimenpiteiden jatkamisen 30 päivään kesäkuuta 2011 asti (ks. komission päätös, annettu 21 päivänä joulukuuta 2010, valtiontuesta SA.31998 (2010/N) ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden neljäs jatkaminen” (EUVL C 53, 19.2.2011, s. 1)). Huhtikuun 4 päivänä 2011 komissio hyväksyi muutoksen (ks. komission päätös, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2011, valtiontuesta SA.32767 (11/N) ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden muuttaminen” (EUVL C 164, 2.6.2011, s. 5)). Kesäkuun 27 päivänä 2011 komissio hyväksyi tukitoimenpiteiden jatkamisen 31 päivään joulukuuta 2011 asti (ks. komission päätös, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2011, valtiontuesta SA.33153 (11/N) ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden viides jatkaminen” (EUVL C 274, 17.9.2011, s. 3)). Helmikuun 6 päivänä 2012 komissio hyväksyi tukitoimenpiteiden jatkamisen 30 päivään kesäkuuta 2012 asti (ks. komission päätös, annettu 6 päivänä helmikuuta 2012, valtiontuesta SA.34149 (11/N) ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden kuudes jatkaminen” (EUVL C 101, 4.4.2012, s. 1)). Heinäkuun 6 päivänä 2012 komissio hyväksyi tukitoimenpiteiden jatkamisen 31 päivään joulukuuta 2012 asti (ks. komission päätös, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2012, valtiontuesta SA.35002 (12/N) – Kreikka ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen tukitoimenpiteiden jatkaminen” (EUVL C 77, 15.3.2013, s. 12)). Tammikuun 22 päivänä 2013 komissio hyväksyi takuujärjestelyn ja joukkovelkakirjajärjestelyn jatkamisen 30 päivään kesäkuuta 2013 asti (ks. komission päätös, annettu 22 päivänä tammikuuta 2013, valtiontuesta SA.35999 (12/N) – Kreikka ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen takuujärjestelyn ja joukkovelkakirjajärjestelyn jatkaminen” (EUVL C 162, 7.6.2013, s. 3)). Heinäkuun 25 päivänä 2013 komissio hyväksyi takuujärjestelyn ja joukkovelkakirjajärjestelyn jatkamisen 31 päivään joulukuuta 2013 asti (ks. komission päätös, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2013, valtiontuesta SA.36956 (2013/N) – Kreikka ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen takuujärjestelyn ja joukkovelkakirjajärjestelyn jatkaminen”, ei vielä julkaistu. Tammikuun 14 päivänä 2014 komissio hyväksyi takuujärjestelyn ja joukkovelkakirjajärjestelyn jatkamisen 30 päivään kesäkuuta 2014 asti (ks. komission päätös, annettu 14 päivänä tammikuuta 2014, valtiontuesta SA.37958 (2013/N) – Kreikka ”Kreikan luottolaitoksille suunnattujen takuujärjestelyn ja joukkovelkakirjajärjestelyn jatkaminen”, ei vielä julkaistu.

6

(7)  Ks. komission päätös, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2012, valtiontuesta SA.34825 (2012/C), ”EFG Eurobankin pääomapohjan vahvistaminen Kreikan rahoitusvakausrahastosta” (EUVL C 359, 21.11.2012, s. 31).

7

(8)  Kreikan rahoitusvakausrahaston lehdistötiedote, 24. joulukuuta 2012, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf

8

(9)  Ilmoitus rekisteröitiin asianumerolla SA.34825 (2014/NN).

9

(10)  EUVL C 357, 20.11.2012, s. 26.

10

(11)  EUVL C 190, 29.6.2013, s. 70.

11

(12)  Rahoitusvajeella tarkoitetaan uuteen pankkiin siirrettyjen varojen arvon sekä siihen siirrettyjen vastuiden nimellisarvon välistä eroa.

12

(13)  Rahoitusvajetta arvioitiin uudelleen myöhemmin, ja Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätöksen 11/1/
  21.5.2013 mukaan sen lopullinen määrä oli 3 732,6 miljoonaa euroa.

13

(14)  Euroopan komissio – Talouden ja rahoituksen pääosasto. The Second Economic Adjustment Programme for Greece – maaliskuu 2012, s. 17, saatavilla verkko-osoitteessa: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf

14

The Second Economic Adjustment Programme for Greece

(15)  Ks. luku II ”The restructuring of the Greek Sovereign Debt” raportissa Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector, Kreikan keskuspankki, joulukuu 2012, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf.

15

Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector

(16)  Kreikan valtiovarainministeriön lehdistötiedote 9 päivänä maaliskuuta 2012, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf

16

(17)  Pankin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus on yksi lakisääteisistä tunnusluvuista, joita valvontaviranomainen seuraa vakavaraisuusdirektiivin puitteissa.

17

(18)  Ks. alaviite 14, s. 106.

18

(19)  Ks. alaviite 15.

19

(20)  Ks. alaviite 14, s. 104.

20

(21)  Ks. alaviite 15.

21

(22)  Euroopan keskuspankki ja kansalliset keskuspankit muodostavat yhdessä eurojärjestelmän eli euroalueen keskuspankkijärjestelmän.

22

(23)  Kreikan valtiovarainministeriön lehdistötiedote 3 päivänä joulukuuta 2012 (saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf). Tämä oman velan takaisinosto paljon nimellisarvoa alemmalla hinnalla vähensi huomattavasti Kreikan velkaa.

23

(24)  Ilman tällaista takaisinostoa näiden joukkovelkakirjojen markkina-arvo olisi voinut nousta sen mukaan, miten korkojen ja Kreikan valtion maksukyvyttömyyden todennäköisyyden kaltaiset markkinamuuttujat kehittyvät.

24

(25)  Tähän sisältyvät Kreikan alulle panemista uusista lainoista kesäkuun 2013 ja joulukuun 2016 välisenä aikana odotetut tappiot.

25

(26)  Ulkomaista riskiä koskevien luottotappioennusteiden vaikutus laskettiin ulkomailla perittävän veron jälkeen ja ottaen huomioon Kreikan komissiolle tuolloin ehdottamat myyntejä koskevat sitoumukset.

26

(27)  NBG:n luottotappiovarausta koskevat tiedot ovat kesäkuulta 2013 pro forma -tietoina, jotka kattavat FBB:n ja Probankin.

27

(28)  Eurobankin luottotappiovarausta koskevat tiedot ovat kesäkuulta 2013 pro forma -tietoina, jotka kattavat New Hellenic Postbankin ja New Proton Bankin, jotka pankki osti elokuussa 2013.

28

(29)  http://www.eurobank.gr/online/home/generic.aspx?id=323&mid=347&ang=en

29

(30)  Ks. taulukko 2.

30

(31)  Näihin oman pääoman määriin sisältyy vuosien 2010, 2011 ja 2012 osalta 950 miljoonaa euroa Kreikan vuonna 2009 myöntämiä etuoikeutettuja osakkeita; määriin eivät sisälly pankin vuonna 2012 saamat kaksi väliaikaisrahoitusta, joiden määrä oli 5 311 miljoonaa euroa. Omaa pääomaa 31 päivänä joulukuuta 2013 koskevaan lukuun sisältyy toukokuussa 2013 tehty pääomapohjan vahvistaminen (jossa molemmat väliaikaisrahoitukset muunnettiin kantaosakkeiksi).

31

(32)  Ks. taulukko 2.

32

(33)  Luottamuksellisia tietoja.

33

(34)  Alkuperäinen pääomanhankintasuunnitelma oli vähemmän kunnianhimoinen, sillä pankki oli esimerkiksi suunnitellut säilyttävänsä merkittävän osuuden [...]:ssa ja sitoutunut ainoastaan myymään [...] prosenttia tytäryrityksenä toimivasta vakuutusyhtiöstä.

34

(35)  Kreikan keskuspankin luotto- ja vakuutusasioiden komitean päätös 20/3/
  9.10.2011.

35

(36)  Kreikan valtiovarainministeriön päätös 9250/9.10.2011 väliaikaisen luottolaitoksen ”Nea Proton Bank S.A.” perustamisesta (Kreikan virallinen lehti FEK B’ 2246/2011).

36

(37)  Peruspääoma maksettiin 9 päivänä lokakuuta 2011 tehdyn ministeriön päätöksen mukaisesti kahdessa erässä: 220 miljoonaa euroa 9 päivänä lokakuuta 2011 ja 30 miljoonaa euroa 3 päivänä helmikuuta 2012. Ks. Kreikan rahoitusvakausrahasto, Annual Financial report for the period from 1.1.2012 to 31.12.2012, elokuu 2013, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2012_en.pdf

37

Annual Financial report for the period from 1.1.2012 to 31.12.2012

(38)  Riskipainotetut omaisuuserät on eräs valvonnan tunnusluku, jolla mitataan rahoituslaitoksen altistumista riskeille ja jota valvojat käyttävät rahoituslaitosten vakavaraisuuden seuraamiseen.

38

(39)  Ks. lain nro 3601/2007 63E artiklan 9 kohta.

39

(40)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 7/3/
  18.1.2013.

40

(41)  Kreikan valtiovarainministeriön päätös 2124/B95/18.1.2013 väliaikaisen luottolaitoksen ”New TT Hellenic Postbank S.A.” perustamisesta (Kreikan virallinen lehti FEK B’ 74/2013).

41

(42)  Ministeriön päätöksen 2124/B95/2013 liitteessä 1 olevan 1 artiklan ιγ (13) kohta.

42

(43)  Deloitte suoritti New TT Bankin nettoarvon arvioinnin 30 päivänä elokuuta 2013, ja 15 päivänä marraskuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto suoritti pankille 54,9 miljoonan euron käteismaksun, kuten Kreikan rahoitusvakausrahaston vuoden 2013 heinä-joulukuulta antaman toimintakertomuksen sivulla 2 todetaan. Toimintakertomus on saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf

43

(44)  Kreikan rahoitusvakausrahaston saamien osakkeiden lopullinen määrä määriteltiin pankin osakkeiden volyymipainotettuun keskihintaan Ateenan arvopaperipörssissä ylimääräistä yhtiökokousta edeltävien kymmenen työpäivän aikana (vähimmäismäärä 1 418 750 000 osaketta). Ks. alaviite 31.

44

(45)  Kreikan valtiovarainministeriön takaus- ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteiden toiminnasta 13 päivänä joulukuuta 2013 julkaiseman raportin mukaan.

45

(46)  950 miljoonaa euroa on kustannusten nettomäärä. Varsinainen määrä oli 950,125 miljoonaa euroa. Ks. Eurobankin Annual Financial Report for the year ended 31 December 2009, s. 6, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/REPORTSITE%202009Final1.pdf

46

Annual Financial Report for the year ended 31 December 2009

(47)  Kreikan keskuspankin 7 päivänä marraskuuta 2011 päivätyn kirjeen mukaan takaukset koskevat maksuvalmiusavun kokonaismäärää.

47

(48)  Kreikan keskuspankin 7 päivänä huhtikuuta 2014 toimittamat tiedot.

48

(49)  Ennakkomerkintäsopimuksessa määrättiin, että pankille maksettavaan todelliseen riskiin sisältyvät ERVV:n joukkovelkakirjat, kuponkimaksut ja ERVV:n joukkovelkakirjoille kertynyt korko velkakirjojen liikkeeseenlaskusta siihen asti, että ennakkomaksu muunnetaan osakepääomaksi ja muiksi vaihdettaviksi rahoitusinstrumenteiksi sopimuksessa määrätyn mukaisesti.

49

(50)  Ks. taulukko 3.

50

(51)  Eurobankin 30 päivänä huhtikuuta 2013 antama ilmoitus pankin ylimääräisessä yhtiökokouksessa 30 päivänä huhtikuuta 2013 tehdyistä päätöksistä, saatavilla verkko-osoitteessa:http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/ΑΠΟΦΑΣΕΙΣ%20ΕΓΣ%2030 %204 %202013_ENG(FINAL).pdf

51

(52)  Ks. johdanto-osan 57 kappale.

52

(53)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EGM_12042014_RESOLUTIONSVOTING_RESULTS_ENG(FINAL).pdf

53

(54)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press_Release_Capital_increase_ENG_(04042014)_FINAL.pdf

54

(55)  http://www.hfsf.gr/files/press_release_20140415_en.pdf

55

(56)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press_Release_Commitment_Letter_ENG.pdf

56

(57)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/PRICE_RANGE_ENG_FINAL.pdf

57

(58)  Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi jäljelle jääneen määrän, sillä sovellettavan lain 4051/2012 9 artiklan 12 kohdan mukaisesti se on Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston sijasta vastannut rahoitusvajeen kattamisesta 29 päivästä helmikuuta 2012 lähtien.

58

(59)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 2/3/
  9.4.2012.

59

(60)  Ks. johdanto-osan 53 kappale.

60

(61)  Toimenpide arvioitiin TT Bankiin siirrettyjä T Bankin toimintoja hyödyttäväksi valtiontueksi 16 päivänä toukokuuta 2012 tehdyssä komission päätöksessä valtiontuesta SA.34115 (12/NN) – Kreikka, ”T Bankin kriisinratkaisu” (jäljempänä ’T Bankia koskeva päätös’ (EUVL C 284, 20.9.2012, s. 6)), ja New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä.

61

(62)  Alkuperäinen rahoitusvaje arvioitiin 700 miljoonan euron suuruiseksi Kreikan keskuspankin luotto- ja vakuutusasioiden komitean päätöksen 26/2/
  17.12.2011 mukaisesti.

62

(63)  Ks. alaviite 53.

63

(64)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 2/1/
  9.4.2012.

64

(65)  Kreikan rahoitusvakausrahaston New TT Bankille maksamien 227 miljoonan euron osalta Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean 3 päivänä toukokuuta 2012 tekemässä päätöksessä määrättiin, että lain 4051/2012 9 artiklan 12 kohdan mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahaston oli Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston sijasta maksettava paitsi uudet, myös maksamattomat Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston vastuut, joita ei ollut hoidettu ennen lain 4051/2012 säätämistä 29 päivänä helmikuuta 2012. Tästä syystä Kreikan rahoitusvakausrahasto jätti hakemuksen kyseisen Kreikan keskuspankin päätöksen kumoamisesta Kreikan ylimmälle hallintotuomioistuimelle. Tästä syystä New TT Bank on Kreikan rahoitusvakausrahastolle 11 päivänä helmikuuta 2013 lähettämässään kirjeessä sitoutunut palauttamaan Kreikan rahoitusvakausrahastolle 227 miljoonan euron määrän, jos hallintotuomioistuin tekee asiassa Kreikan rahoitusvakausrahaston kannalta myönteisen päätöksen. Ks. alaviite 31, s. 6 ja 48.

65

(66)  Alkuperäinen rahoitusvaje arvioitiin 4 096 miljoonan euron suuruiseksi Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätöksen 7/1/
  18.1.2013 mukaisesti.

66

(67)  Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean päätös 11/1/
  21.5.2013.

67

(68)  EFG Eurobank, vuosikertomus 2010, s. 9, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank%20FIN%20AR%202010%20en.pdf

68

(69)  Rakenneuudistussuunnitelma, s. 50, nettolainojen perusteella.

69

(70)  Rakenneuudistussuunnitelma, s. 62–63.

70

(71)  Rakenneuudistussuunnitelma, s. 64 (vuoden 2012 luvut pro forma -tietoina).

71

(72)  Pankin 10 päivänä syyskuuta 2013 toimittamat tiedot.

72

(73)  Rakenneuudistussuunnitelma, s. 64.

73

(74)  Rakenneuudistussuunnitelma, s. 61.

74

(75)  Rakenneuudistussuunnitelmaan liitetyt taloudelliset ennusteet, ilmoitettu komissiolle 16 päivänä huhtikuuta 2014.

75

(76)  Rakenneuudistussuunnitelma, s. 76.

76

(77)  Ks. alaviite 69.

77

(78)  Rakenneuudistussuunnitelma, s. 62.

78

(79)  Rakenneuudistussuunnitelma, s. 51.

79

(80)  Ks. alaviite 68.

80

(81)  Ks. alaviite 72.

81

(82)  Kreikassa harjoitetun toiminnan nettotulos kääntyy positiiviseksi vuonna 2015, jolloin tuotto on 20 miljoonaa euroa. Vuonna 2016 tuotto on 304 miljoonaa euroa, vuonna 2017 se on 471 miljoonaa euroa, ja vuonna 2017 se on 554 miljoonaa euroa.

82

(83)  Ks. alaviite 68.

83

(84)  Pankin 9 päivänä toukokuuta 2013 toimittamat luvut.

84

(85)  Pankki ei ole sitoutunut panemaan täytäntöön tätä nimenomaista myyntiohjelmaa ja voi edelleen vapaasti valita eri strategian kokonaistavoitteen saavuttamiseksi, kuten liitteessä kuvataan.

85

(86)  Ks. alaviite 68.

86

(87)  Ks. alaviite 68.

87

(88)  Eurobankin ilmoitus 19 päivänä kesäkuuta 2013, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EuproVeryFinalEnglish_190613.pdf

88

(89)  Ilmoitus olemassa olevia Core-Tier 1 -arvopapereja ja kakkoslistan arvopapereja koskevien tarjouspyyntöjen tuloksista, 20 päivänä helmikuuta 2013, saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Harper%20-%20Final%20Results%20Press%20Release%20_Eng.pdf

89

(90)  Velkojen hallintatoimi, saatavilla verkko-osoitteessa http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press%20Release_Offer%20Results_ENGLISH.pdf, sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston raportti tammi-kesäkuulta 2013, saatavilla verkko-osoitteessa http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

90

(91)  Ks. vuosien 2011 ja 2013 konsolidoidut tilinpäätökset.

91

(92)  Ks. sitoumukset liitteessä olevassa II luvussa.

92

(93)  Ks. alaviite 85.

93

(94)  Ks. alaviite 85.

94

(95)  Ks. alaviite 85.

95

(96)  Ks. sitoumukset liitteessä olevan III luvun A jaksossa.

96

(97)  Ks. alaviite 89.

97

(98)  Ks. alaviite 89.

98

(99)  Ks. sitoumukset liitteessä olevan III luvun C jaksossa.

99

(100)  Komission tiedonanto – Valtiontukisääntöjen soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8).

100

(101)  Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 59 kappale.

101

(102)  Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 63 kappale.

102

(103)  Komission tiedonanto – Rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi (EUVL C 10, 15.1.2009, s. 2).

103

(104)  Komission tiedonanto elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9).

104

(105)  New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 73 kappale.

105

(106)  New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 75 ja 77 kappale.

106

(107)  Komission päätös, annettu 16 päivänä toukokuuta 2012, valtiontuesta SA.34115 (12/NN) ”T Bankin kriisinratkaisu” (EUVL C 284, 20.9.2012, s. 6).

107

(108)  New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 83 kappale.

108

(109)  New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 88 ja 89 kappale.

109

(110)  New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 103 kappale.

110

(111)  New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 104 kappale.

111

(112)  New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 107 kappale.

112

(113)  Ks. alaviitteet 4 ja 6.

113

(114)  Riskirahaston tarjous ei ollut Kreikan rahoitusvakausrahaston process letter -kirjeen vaatimusten mukainen. Riskirahaston tarjouksen ehtona oli due diligence -tarkastuksen loppuun saattaminen, jota varten se pyysi lisäaikaa, mikä ei sopinut yhteen talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa asetetun määräajan kanssa. Lisäksi riskirahasto pyysi huomattavia vahvistusilmoituksia ja takuita, ja se asetti 25 miljoonan euron katon lisäpääomalle, jonka se oli tarvittaessa valmis sijoittamaan, ja senkin vain vuoden ajaksi.

114

(115)  Ks. myös johdanto-osan 82 kappale komission päätöksessä, annettu 28 päivänä marraskuuta 2012, valtiontuesta SA.34053 (12/N), Banco de Valencia S.A:n pääomapohjan vahvistaminen ja rakenneuudistus – Espanja (EUVL C 75, 14.3.2013, s. 1).

115

(116)  Ks. komission päätös, annettu 25 päivänä tammikuuta 2010, valtiontuesta NN 19/2009 – Rakenneuudistustuki Dunfermline Building Societylle (EUVL C 101, 20.4.2010, s. 7), johdanto-osan 47 kappale; komission päätös, annettu 25 päivänä lokakuuta 2010, valtiontuesta N 560/2009 – Tuki Fionia-pankin likvidoinnille (EUVL C 76, 26.3.2011, s. 3), johdanto-osan 55 kappale; komission päätös, annettu 8 päivänä marraskuuta 2010, valtiontuesta N 392/2010 – CajaSurin rakenneuudistus (EUVL C 357, 30.12.2010, s. 12), johdanto-osan 52 kappale.

116

(117)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2012 (EUVL C 356, 6.12.2011, s. 7).

117

(118)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä elokuuta 2013 (Pankkitiedonanto) (EUVL C 216, 30.7.2013, s. 1).

118

(119)  Ks. alaviitteet 9 ja 11.

119

(120)  Ks. alaviite 96.

120

(121)  Ks. alaviite 97.

121

(122)  Ajalta 9. lokakuuta 2011–31. joulukuuta 2012 annettu vuositilinpäätös, jonka mukaan riskipainotettujen omaisuuserien määrä oli 775,62 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012.

122

(123)  Ks. alaviite 4.

123

(124)  Osakkeiden määrä määritettiin ylimääräistä yhtiökokousta edeltäneiden kymmenen työpäivän aikana Ateenan arvopaperipörssissä määritetyn pankin osakkeiden volyymipainotetun keskihinnan perusteella (vähimmäismäärä 1 418,75 miljoonaa osaketta). Ks. alaviite 31, s. 14 ja 56. Koska volyymipainotettu keskimääräinen markkinahinta tänä ajanjaksona oli yli 0,48 euroa, Kreikan rahoitusvakausrahasto sai vähimmäismäärän osakkeita, eli 1 418,75 miljoonaa osaketta, tarjoushintaan 0,48 euroa osakkeelta. 0,48 × 1 418,75 miljoonaa = 681 miljoonaa euroa, eli pankin Kreikan rahoitusvakausrahastolle maksama vastike.

124

(125)  Ks. alaviite 96.

125

(126)  Ks. alaviite 97.

126

(127)  Ks. alaviite 2.

127

(128)  Kreikan rahoitusvakausrahaston raportti tammi-kesäkuulta 2013: ”Yksi NHPB:n tavoitellun toimintakustannusten karsimisen ennakkoedellytyksistä sen perustamisen jälkeen oli työntekijämäärän vähentäminen vapaaehtoisella eläkkeellesiirtymisjärjestelyllä. [...] 605 työntekijää hyväksyi tarjotut eläkepaketit, ja järjestelmän kokonaiskustannukset olivat noin 35,7 miljoonaa euroa.” Saatavilla verkko-osoitteessa: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

128

(129)  Ks. alaviite 4.

129

(130)  Eurobank, ”Proposed combination of the New Hellenic Postbank with Eurobank”, 16 päivänä toukokuuta 2013.

130

(131)  Ks. alaviitteet 4 ja 6.

131

(132)  Ks. Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 36 kappale.

132

(133)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Pillar_3_2013_Final%20Values_2_310313.pdf

133

(134)  Ks. tämän päätöksen toimenpidettä B3 koskeva johdanto-osan 285 kappale.

134

(135)  On myös huomattava, että Kreikka myönsi tuen pankille Kreikan pankkien tukiohjelmasta, jonka komissio on hyväksynyt perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, sekä Kreikan rahoitusvakausrahastosta, jonka perustaminen on myös hyväksytty komission päätöksellä.

135

(136)  Ks. alaviitteet 4 ja 3.

136

(137)  Ks. komission päätös, tehty 10 päivänä lokakuuta 2008, asiassa NN 51/08, Tanskan pankkien takausjärjestelmä, johdanto-osan 41 kappale (EUVL C 273, 28.10.2008, s. 1).

137

(138)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank%20FY2012%20Results%20Press%20Release.pdf

138

(139)  Ks. johdanto-osan 72 kappale: kertyneet korot lasketaan Kreikan rahoitusvakausrahaston maksamaksi lisämaksuosuudeksi ja vähennettiin siksi siitä maksusta, joka Kreikan rahoitusvakausrahaston oli suoritettava pankille kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen maksamiseksi.

139

(140)  Ks. myös 7.6.1 kohta.

140

(141)  Teoreettinen arvo ennen merkintäoikeuksien irtoamista (TERP) on yleisesti hyväksytty markkinamenetelmä pääomakorotuksen laimentumisvaikutuksen määrälliseksi mittaamiseksi.

141

(142)  Kreikan kilpailuviranomaisen päätös 584/VII/2013, ei vielä julkaistu.

142

(143)  Ks. myös 7.6.1 kohta.

143

(144)  Ks. johdanto-osan 53 kappale.

144

(145)  Kreikan kilpailuviranomaisen päätös 578/VII/2013, saatavilla verkko-osoitteessa:http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis715_1_1391497451.pdf

145

(146)  Ks. rakenneuudistustiedonannon 28 kohta sekä komission päätös 2011/823/EU, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2011, toimenpiteestä C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 ja N 19/10), jonka on toteuttanut Alankomaiden valtio ABN AMRO Group NV:n (perustettu Fortis Bank Nederlandin ja ABN AMRO N:n fuusiossa) hyväksi, johdanto-osan 320 kohta (EUVL L 333, 15.12.2011, s. 1).

146

(147)  Ks. johdanto-osan 106 kappale.

147

(148)  Vuoden 2013 tulos koko vuodelta, s. 3: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank_4Q2013_Financial_Results.pdf

148

(149)  Tytäryhtiö [...] on tehnyt tappiota vuodesta 2009, ja sen markkinaosuus on pieni (alle [...] prosenttia lainojen ja talletusten osalta), kustannus-tuottosuhde korkea ja rahoitusvaje merkittävä.

149

(150)  Rakenneuudistussuunnitelmassa ilmoitetut taloudelliset ennusteet poikkeavat Kreikan keskuspankin stressitestin tuloksista, sillä jälkimmäinen ei perustunut samoihin oletuksiin ja siinä otettiin huomioon muita Kreikan keskuspankin tekemiä mukautuksia.

150

(151)  Ks. alaviite 85.

151

(152)  Ks. alaviite 85.

152

(153)  Rakenneuudistussuunnitelma, s. 14.

153

(154)  Ks. johdanto-osan 134 kappale.

154

---

LIITE I

EUROBANK – HELLEENIEN TASAVALLAN SITOUMUKSET

Helleenien tasavalta varmistaa, että pankki toteuttaa 16 päivänä huhtikuuta 2014 toimitettua rakenneuudistussuunnitelmaa. Rakenneuudistussuunnitelma perustuu lisäyksessä I esitettyihin Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, makrotaloudellisiin oletuksiin ja sääntelyyn liittyviin oletuksiin.

Helleenien tasavalta antaa täten seuraavat sitoumukset, jäljempänä ’sitoumukset’, jotka ovat erottamaton osa rakenneuudistussuunnitelmaa. Sitoumukset sisältävät rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen liittyvät sitoumukset, jäljempänä ’rakenneuudistussitoumukset’, sekä hallinto- ja ohjausjärjestelmää ja kaupallisia toimintoja koskevat sitoumukset.

Sitoumukset tulevat voimaan rakenneuudistussuunnitelman hyväksymistä koskevan komission päätöksen, jäljempänä ’päätös’, hyväksymispäivänä.

Rakenneuudistusjakso päättyy 31 päivänä joulukuuta 2018. Sitoumuksia sovelletaan koko rakenneuudistusjakson ajan, ellei yksittäisessä sitoumuksessa toisin ilmoiteta.

Teksti on tulkittava päätöksen valossa unionin lainsäädännön yleisessä kehyksessä ja viitaten neuvoston asetukseen (EY) N:o 659/99.

I   LUKU

MÄÄRITELMÄT

Näissä sitoumuksissa käytetyillä termeillä on seuraavat merkitykset:

1)   Pankki: Eurobank Ergasias SA ja kaikki sen tytäryhtiöt. Siihen sisältyy näin ollen koko Eurobank-konserni ja kaikki sen sekä kreikkalaiset että muut tytäryhtiöt ja konttorit, sekä pankkialalla että sen ulkopuolella toimivat.

2)   Pääomaa tuottava tarjous pankkialalla: tarjous, joka johtaa pankin lakisääteisen vakavaraisuussuhteen paranemiseen ottaen huomioon kaikki merkitykselliset tekijät, erityisesti transaktiosta kirjattu voitto/tappio ja myynnistä seuraava riskipainotettujen omaisuuserien väheneminen (tarvittaessa oikaistuna jäljelle jäävistä rahoitusyhteyksistä johtuvalla riskipainotettujen omaisuuserien lisäyksellä).

3)   Pääomaa tuottava tarjous vakuutusalalla: tarjous, joka johtaa pankin lakisääteisen vakavaraisuussuhteen paranemiseen. Kaikkien tarjouksien, jotka ylittävät vakuutustoiminnon kirjanpitoarvon pankin kirjanpidossa, katsotaan automaattisesti olevan pääomaa tuottavia.

4)   Myynnin toteutumispäivä: päivämäärä, jona myytävän liiketoiminnon laillinen omistusoikeus siirtyy ostajalle.

5)   Myytävä liiketoiminto: kaikki liiketoiminnot ja omaisuuserät, jotka pankki sitoutuu myymään.

6)   Voimaantulo: päätöksen hyväksymispäivämäärä.

7)   Rakenneuudistusjakson loppu: 31 päivä joulukuuta 2018.

8)   Ulkomaiset omaisuuserät tai Kreikan ulkopuoliset omaisuuserät: omaisuuserät, jotka liittyvät Kreikan ulkopuolisten asiakkaiden toimintoihin, riippumatta siitä, missä maassa omaisuuserät on kirjattu. Esimerkiksi Luxemburgissa kirjatut, mutta Kreikassa olevien asiakkaiden toimintoihin liittyvät omaisuuserät eivät sisälly tähän määritelmään. Sitä vastoin Luxemburgissa tai Kreikassa kirjatut, mutta muissa Kaakkois-Euroopan valtioissa olevien asiakkaiden toimintoihin liittyvät omaisuuserät katsotaan ulkomaisiksi omaisuuseriksi ja sisältyvät tähän määritelmään.

9)   Ulkomaiset liiketoiminnot: pankin pankkialalla ja muilla aloilla toimivat tytäryhtiöt ja konttorit.

10)   Ulkomaiset tytäryhtiöt: kaikki pankin pankkialalla ja muilla aloilla toimivat tytäryhtiöt Kreikan ulkopuolella.

11)   Kreikassa harjoitettava pankkitoiminta: pankin Kreikassa olevat pankkitoiminnot riippumatta siitä, missä omaisuuserät on kirjattu.

12)   Kreikassa harjoitettava pankkialan ulkopuolinen toiminta: pankin Kreikassa olevat pankkialan ulkopuoliset toiminnot riippumatta siitä, missä omaisuuserät on kirjattu.

13)   Kreikkalaiset tytäryhtiöt: kaikki pankin pankkialalla ja muilla aloilla toimivat tytäryhtiöt Kreikassa.

14)   Toimitsijamies: yksi tai useampi pankista riippumaton komission hyväksymä ja pankin nimittämä luonnollinen tai oikeushenkilö; toimitsijamiehen tehtävänä on valvoa, että pankki noudattaa sitoumuksia.

15)   Ostaja: yksi tai useampi luonnollinen tai oikeushenkilö, joka ostaa koko myytävän liiketoiminnon tai osan siitä.

16)   Myynti: pankin omistaman omistusosuuden 100-prosenttinen myynti, ellei yksittäisessä sitoumuksessa toisin ilmoiteta.

Sitoumuksissa näiden termien yksikkömuoto käsittää myös monikon (ja päinvastoin), ellei sitoumuksissa toisin ilmoiteta.

II   LUKU

RAKENNEUUDISTUSSITOUMUKSET

1)   Konttorien määrä Kreikassa: Konttorien määrä Kreikassa on enintään [...] 31 päivänä joulukuuta 2017.

2)   Työntekijöiden määrä Kreikassa: Kokoaikaisten työntekijöiden määrä Kreikassa (Kreikassa harjoitettavat pankki- ja muut toiminnot) on enintään [...] 31 päivänä joulukuuta 2017.

3)   Kokonaiskustannukset Kreikassa: Kokonaiskustannukset Kreikassa (Kreikassa harjoitettavat pankki- ja muut toiminnot) ovat enintään 800 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2017.

4)   Talletusten kustannukset Kreikassa: Palauttaakseen kannattavuutensa ennen varauksia Kreikan markkinoilla pankki vähentää rahoituskustannuksia vähentämällä Kreikassa tehtyjen talletusten kustannuksia (mukaan lukien säästötalletukset, avistatalletukset ja määräaikaistalletukset sekä muut asiakkaille tarjottavat vastaavat tuotteet, joiden kustannuksista pankki vastaa) [...].

5)   Nettolainojen ja talletusten suhde Kreikassa: Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan osalta nettolainojen ja talletusten suhde on enintään 115 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2017. [...]

6)   Tuki ulkomaisille tytäryhtiöille: Voimaantulosta 30 päivään kesäkuuta 2018 ulottuvalla jaksolla pankki ei myönnä millekään ulkomaiselle tytäryhtiölle lisäpääomaa tai huonommassa etuoikeusasemassa olevaa pääomaa kumulatiivisesti laskettuna enemmän kuin i) [...] prosenttia kyseisen tytäryhtiön riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä joulukuuta 2012 tai ii) [...] miljoonaa euroa, sen mukaan, kumpi näistä määristä on suurempi. Jos pankki aikoo sijoittaa pääomaa tai huonommassa etuoikeusasemassa olevaa velkaa ulkomaiseen tytäryhtiöön määritettyä kynnysarvoa enemmän, sen on pyydettävä Kreikan viranomaisia hakemaan komission päätöstä rakenneuudistussuunnitelman muuttamisesta.

(...)

| a) | [...] |
| --- | --- |

a)

[...]

| b) | [...] |
| --- | --- |

b)

[...]

| c) | [...] |
| --- | --- |

c)

[...]

| d) | [...] |
| --- | --- |

d)

[...]

| e) | [...] |
| --- | --- |

e)

[...]

(...)

7)   Kreikan ulkopuolisten omaisuuserien purkaminen 30 päivään kesäkuuta 2018 mennessä: Ulkomaisten omaisuuserien yhteenlaskettua salkkua pienennetään enintään 8,77 miljardiin euroon 30 päivään kesäkuuta 2018 mennessä.

| 7.1) | Jos pankki saa lisätukea, jonka määrä enemmän kuin 1 miljardi euroa ja vähemmän kuin ilmoitettu tukimäärä, ulkomaisten omaisuuserien yhteenlaskettua salkkua on pienennettävä enintään 3,5 miljardiin euroon 30 päivään kesäkuuta 2018 mennessä. Jos tämän tavoitteen saavuttamiseksi myydään ulkomaisia omaisuuseriä, kaikkien myyntien on toteuduttava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018. |
| --- | --- |

7.1)

Jos pankki saa lisätukea, jonka määrä enemmän kuin 1 miljardi euroa ja vähemmän kuin ilmoitettu tukimäärä, ulkomaisten omaisuuserien yhteenlaskettua salkkua on pienennettävä enintään 3,5 miljardiin euroon 30 päivään kesäkuuta 2018 mennessä. Jos tämän tavoitteen saavuttamiseksi myydään ulkomaisia omaisuuseriä, kaikkien myyntien on toteuduttava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018.

| 7.2) | [...] |
| --- | --- |

7.2)

[...]

| 7.3) | [...] |
| --- | --- |

7.3)

[...]

8)   Vakuutustoimintojen myynti: Vakuutustoimintojen (henki- ja vahinkovakuutukset) myynti saatetaan päätökseen (toteutetaan) viimeistään [...]. [...]

Pankki ja sen neuvonantajat kehottavat mahdollisia ostajia tekemään tarjouksen vähintään 80 prosentin omistusosuudesta, ja pankki ilmaisee olevansa valmis tekemään pankki- ja vakuutustoimintaa koskevan kumppanuussopimuksen tarjoten käyttöön jakeluverkkonsa ja säilyttävänsä enintään 20 prosentin vähemmistöosakkuuden.

9)   Kiinteistötytäryhtiön myynti: Pankki vähentää omistusosuuttaan yrityksessä Eurobank Properties REIC 20 prosenttiin 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä. [...]

10)   Pääomasijoitusten, toissijaisten joukkovelkakirjojen ja hybridijoukkovelkakirjojen myynti: Pankin (säännellyt vakuutustytäryhtiöt pois lukien) seuraavassa määritellyn arvopaperisalkun kirjanpitoarvo on alle 35 miljoonaa euroa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015. [...]

11)   Kaikkien myyntien osalta Helleenien tasavalta sitoutuu seuraavaan:

| a. | Ostaja on riippumaton pankista, eikä sillä ole yhteyttä pankkiin. |
| --- | --- |

a.

Ostaja on riippumaton pankista, eikä sillä ole yhteyttä pankkiin.

| b. | Ostaja ei saa myytävän liiketoiminnon ostamiseksi suoraa tai välillistä rahoitusta pankilta. |
| --- | --- |

b.

Ostaja ei saa myytävän liiketoiminnon ostamiseksi suoraa tai välillistä rahoitusta pankilta.

| c. | Pankki ei saa 5 vuoden ajan myynnin toteutumisen jälkeen hankkia suoraa tai välillistä vaikutusvaltaa koko myytävään yritykseen tai osaan siitä ilman komission ennakolta antamaa hyväksyntää. |
| --- | --- |

c.

Pankki ei saa 5 vuoden ajan myynnin toteutumisen jälkeen hankkia suoraa tai välillistä vaikutusvaltaa koko myytävään yritykseen tai osaan siitä ilman komission ennakolta antamaa hyväksyntää.

12)   Investointipolitiikka: Joulukuun 31 päivään 2017 asti pankki ei osta sijoituskelvottomia arvopapereita.

[...]

13)   Palkkakatto: [...] asti pankki ei maksa kenellekään työntekijälle tai johtajalle vuotuista kokonaispalkkaa (palkka, eläkemaksu, bonus), joka on suurempi kuin [...]. Jos Kreikan rahoitusvakausrahasto tekee pääomasijoituksen, palkkakattoa arvioidaan uudelleen 1 päivänä elokuuta 2013 annetun pankkitiedonannon mukaisesti.

III   LUKU

HALLINTO- JA OHJAUSJÄRJESTELMÄÄ JA KAUPALLISIA TOIMINTOJA KOSKEVAT SITOUMUKSET – VOIMASSAOLON JATKAMINEN JA MUUTOKSET

| 1) | Pankki jatkaa Helleenien tasavallan 20 päivänä marraskuuta 2012 toimittamien hallinto- ja ohjausjärjestelmää ja kaupallisia toimintoja koskevien sitoumusten sekä III luku tehtyjen myöhempien muutosten täytäntöönpanoa 30 päivään kesäkuuta 2018. Yrityksen Eurobank Properties REIC osalta III luku olevan A jakson (4) kohdassa annettujen sitoumusten (Kreikan rahoitusvakausrahaston suhteisiin sovellettavan kehyksen noudattaminen), C jakson (27) kohdassa annettujen sitoumusten (osingonjakokielto, kuponkikorkokielto, takaisinostokielto ja osto-oikeuksien hyödyntämiskielto), C jakson (28) kohdassa annettujen sitoumusten (yritysostokielto) sekä IV luku annettujen sitoumusten (toimitsijamies) soveltaminen lakkaa siitä lähtien, kun pankin osakkuus yrityksessä Eurobank Properties REIC pienenee alle [...] prosenttiin. |
| --- | --- |

1)

Pankki jatkaa Helleenien tasavallan 20 päivänä marraskuuta 2012 toimittamien hallinto- ja ohjausjärjestelmää ja kaupallisia toimintoja koskevien sitoumusten sekä III luku tehtyjen myöhempien muutosten täytäntöönpanoa 30 päivään kesäkuuta 2018. Yrityksen Eurobank Properties REIC osalta III luku olevan A jakson (4) kohdassa annettujen sitoumusten (Kreikan rahoitusvakausrahaston suhteisiin sovellettavan kehyksen noudattaminen), C jakson (27) kohdassa annettujen sitoumusten (osingonjakokielto, kuponkikorkokielto, takaisinostokielto ja osto-oikeuksien hyödyntämiskielto), C jakson (28) kohdassa annettujen sitoumusten (yritysostokielto) sekä IV luku annettujen sitoumusten (toimitsijamies) soveltaminen lakkaa siitä lähtien, kun pankin osakkuus yrityksessä Eurobank Properties REIC pienenee alle [...] prosenttiin.

| 2) | Mikäli jotain yksittäistä sitoumusta ei sovelleta pankin tasolla, pankki ei saa käyttää kyseisen yksittäisen sitoumuksen soveltamisalaan kuulumattomia tytäryhtiöitä tai toimintoja kyseisen sitoumuksen kiertämiseen. |
| --- | --- |

2)

Mikäli jotain yksittäistä sitoumusta ei sovelleta pankin tasolla, pankki ei saa käyttää kyseisen yksittäisen sitoumuksen soveltamisalaan kuulumattomia tytäryhtiöitä tai toimintoja kyseisen sitoumuksen kiertämiseen.

A jakso

Tehokkaan ja asianmukaisen sisäisen organisaation perustaminen

| 3) | Pankki, sen ulkomaiset tytäryhtiöt pois lukien, noudattaa kaikkina aikoina hallinto- ja ohjausjärjestelmästä annetun lain 3016/2002 ja osakeyhtiöistä annetun lain 2190/1920 kaikkia säännöksiä ja etenkin yhtiökokouksen ja hallintoneuvoston kaltaisiin yrityselimiin liittyviä säännöksiä taatakseen selvän tehtävänjaon ja avoimuuden. Yhtiö- tai osakaskokouksen valtuudet rajoitetaan osakeyhtiöitä koskevan lainsäädännön mukaisiin yhtiökokouksen tehtäviin erityisesti tiedonsaantioikeuksien osalta. Asiattoman vaikuttamisen liikkeenjohtoon mahdollistavat laajemmat valtuudet, jotka ulottuvat edellä mainittuja valtuuksia pidemmälle, kumotaan. Vastuu päivittäisestä operatiivisesta liikkeenjohdosta on yksiselitteisesti pankin toimivalla johdolla. |
| --- | --- |

3)

Pankki, sen ulkomaiset tytäryhtiöt pois lukien, noudattaa kaikkina aikoina hallinto- ja ohjausjärjestelmästä annetun lain 3016/2002 ja osakeyhtiöistä annetun lain 2190/1920 kaikkia säännöksiä ja etenkin yhtiökokouksen ja hallintoneuvoston kaltaisiin yrityselimiin liittyviä säännöksiä taatakseen selvän tehtävänjaon ja avoimuuden. Yhtiö- tai osakaskokouksen valtuudet rajoitetaan osakeyhtiöitä koskevan lainsäädännön mukaisiin yhtiökokouksen tehtäviin erityisesti tiedonsaantioikeuksien osalta. Asiattoman vaikuttamisen liikkeenjohtoon mahdollistavat laajemmat valtuudet, jotka ulottuvat edellä mainittuja valtuuksia pidemmälle, kumotaan. Vastuu päivittäisestä operatiivisesta liikkeenjohdosta on yksiselitteisesti pankin toimivalla johdolla.

| 4) | Pankki, sen ulkomaiset tytäryhtiöt pois lukien, noudattaa kaikkina aikoina Kreikan rahoitusvakausrahaston suhteisiin sovellettavaa kehystä. |
| --- | --- |

4)

Pankki, sen ulkomaiset tytäryhtiöt pois lukien, noudattaa kaikkina aikoina Kreikan rahoitusvakausrahaston suhteisiin sovellettavaa kehystä.

| 5) | Pankki noudattaa Kreikan keskuspankin pääjohtajan päätöstä 2577/9.3.2006, sellaisena kuin se on voimassa, ylläpitääkseen erillisten yksikköjen ja konsernin tasolla tehokasta organisaatiorakennetta ja asianmukaista sisäisen valvonnan järjestelmää, joka sisältää kolme keskeistä pilaria, jotka ovat sisäinen tarkastus, riskinhallinta ja valvontatoiminnot, sekä hallinto- ja ohjausjärjestelmää koskevia parhaita kansainvälisiä käytänteitä. |
| --- | --- |

5)

Pankki noudattaa Kreikan keskuspankin pääjohtajan päätöstä 2577/9.3.2006, sellaisena kuin se on voimassa, ylläpitääkseen erillisten yksikköjen ja konsernin tasolla tehokasta organisaatiorakennetta ja asianmukaista sisäisen valvonnan järjestelmää, joka sisältää kolme keskeistä pilaria, jotka ovat sisäinen tarkastus, riskinhallinta ja valvontatoiminnot, sekä hallinto- ja ohjausjärjestelmää koskevia parhaita kansainvälisiä käytänteitä.

| 6) | Pankilla on oltava tehokas sisäinen organisaatiorakenne, jotta varmistetaan, että sisäisestä tarkastuksesta ja riskinhallinnasta vastaavat osastot ovat täysin riippumattomia kaupallisista verkoista ja raportoivat suoraan hallintoneuvostolle. Tarkastuskomitea ja riskikomitea – jotka perustetaan hallintoneuvostoon – arvioivat kaikkia näiden osastojen esiin tuomia kysymyksiä. Asianmukaisessa sisäisen tarkastuksen perussäännössä ja riskinhallinnan perussäännössä täsmennetään näiden osastojen roolit, tehtävät ja resurssit. Näiden perussääntöjen on oltava kansainvälisten standardien mukaisia ja varmistettava osastojen täydellinen riippumattomuus. Luottopolitiikalla annetaan ohjeita ja määräyksiä lainojen myöntämisestä, lainojen hinnoittelu ja uudelleenjärjestely mukaan lukien. |
| --- | --- |

6)

Pankilla on oltava tehokas sisäinen organisaatiorakenne, jotta varmistetaan, että sisäisestä tarkastuksesta ja riskinhallinnasta vastaavat osastot ovat täysin riippumattomia kaupallisista verkoista ja raportoivat suoraan hallintoneuvostolle. Tarkastuskomitea ja riskikomitea – jotka perustetaan hallintoneuvostoon – arvioivat kaikkia näiden osastojen esiin tuomia kysymyksiä. Asianmukaisessa sisäisen tarkastuksen perussäännössä ja riskinhallinnan perussäännössä täsmennetään näiden osastojen roolit, tehtävät ja resurssit. Näiden perussääntöjen on oltava kansainvälisten standardien mukaisia ja varmistettava osastojen täydellinen riippumattomuus. Luottopolitiikalla annetaan ohjeita ja määräyksiä lainojen myöntämisestä, lainojen hinnoittelu ja uudelleenjärjestely mukaan lukien.

| 7) | Pankki julkaisee toimivaltaisille viranomaisille luettelon osakkeenomistajista, jotka omistavat vähintään 1 prosenttia kantaosakkeista. |
| --- | --- |

7)

Pankki julkaisee toimivaltaisille viranomaisille luettelon osakkeenomistajista, jotka omistavat vähintään 1 prosenttia kantaosakkeista.

B jakso

Kaupalliset menettelyt ja riskien seuranta

Yleiset periaatteet

| 8) | Luottopolitiikassa täsmennetään, että kaikkia asiakkaita on kohdeltava tasapuolisesti noudattamalla syrjimättömiä menettelyjä myös silloin kun on kyse muista kuin luottoriskiin ja maksukykyyn liittyvistä menettelyistä. Luottopolitiikassa määritellään kynnysarvot, jotka ylittävä lainananto on hyväksyttävä korkeammalla johdon tasolla. Samanlaisia kynnysarvoja määritellään lainojen uudelleenjärjestelyä ja vaateiden ja riita-asioiden käsittelyä varten. Luottopolitiikalla keskitetään kansallisen tason päätöksenteko valikoituihin keskuksiin ja määrätään selvistä takeista, joilla varmistetaan sen määräysten johdonmukainen täytäntöönpano kaikessa Kreikassa harjoitettavassa pankkitoiminnassa. |
| --- | --- |

8)

Luottopolitiikassa täsmennetään, että kaikkia asiakkaita on kohdeltava tasapuolisesti noudattamalla syrjimättömiä menettelyjä myös silloin kun on kyse muista kuin luottoriskiin ja maksukykyyn liittyvistä menettelyistä. Luottopolitiikassa määritellään kynnysarvot, jotka ylittävä lainananto on hyväksyttävä korkeammalla johdon tasolla. Samanlaisia kynnysarvoja määritellään lainojen uudelleenjärjestelyä ja vaateiden ja riita-asioiden käsittelyä varten. Luottopolitiikalla keskitetään kansallisen tason päätöksenteko valikoituihin keskuksiin ja määrätään selvistä takeista, joilla varmistetaan sen määräysten johdonmukainen täytäntöönpano kaikessa Kreikassa harjoitettavassa pankkitoiminnassa.

| 9) | Kaiken Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan osalta pankki sisällyttää luottopolitiikan säännöt täysimääräisesti lainojen myöntämis- ja rahoituskäytäntöön ja maksujärjestelmiin. |
| --- | --- |

9)

Kaiken Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan osalta pankki sisällyttää luottopolitiikan säännöt täysimääräisesti lainojen myöntämis- ja rahoituskäytäntöön ja maksujärjestelmiin.

Erityiset määräykset

| 10) | Sitoumusten III luku 8–18 kohdissa lueteltuja erityisiä määräyksiä sovelletaan Kreikassa harjoitettaviin pankkitoimintoihin, ellei nimenomaisesti toisin ole mainittu. |
| --- | --- |

10)

Sitoumusten III luku 8–18 kohdissa lueteltuja erityisiä määräyksiä sovelletaan Kreikassa harjoitettaviin pankkitoimintoihin, ellei nimenomaisesti toisin ole mainittu.

| 11) | Luottopolitiikassa on edellytettävä, että lainojen ja asuntolainojen hinnoittelussa on noudatettava tiukkoja suuntaviivoja. Näihin suuntaviivoihin on sisällyttävä velvollisuus noudattaa tiukasti korkojen vaihteluvälejä koskevia luottopolitiikan mukaisia vakiotaulukoita, joissa on otettu huomioon lainan erääntymisaika, asiakkaan arvioitu luottoriski, toimitettujen vakuuksien odotettavissa oleva perittävyys (mukaan lukien mahdollisen likvidaation aikataulu), yleinen suhde pankkiin (talletusten määrä ja vakaus, palkkiorakenne ja muut ristikkäismyyntitoiminnot) ja pankin rahoituskustannukset. Lisäksi luodaan erityisiä lainaluokkia (esimerkiksi markkinaehtoinen laina, asuntolaina tai vakuudellinen/vakuudeton laina) ja niiden hinnoittelukehys otetaan asianmukaiseen luottopolitiikan taulukkoon, jota luottokomitea päivittää säännöllisesti. Mahdolliset poikkeukset on hyväksyttävä asianmukaisesti luottokomiteassa tai alemmalla tasolla, jos tämä sallitaan luottopolitiikassa. Räätälöidyissä transaktioissa, kuten syndikaattilainoissa tai hankerahoituksessa, on noudatettava samoja periaatteita ja otettava asianmukaisesti huomioon, että ne eivät ehkä sovi vakiomuotoisiin luottopolitiikan taulukoihin. Tämän hinnoittelupolitiikan rikkomiset on ilmoitettava toimitsijamiehelle. |
| --- | --- |

11)

Luottopolitiikassa on edellytettävä, että lainojen ja asuntolainojen hinnoittelussa on noudatettava tiukkoja suuntaviivoja. Näihin suuntaviivoihin on sisällyttävä velvollisuus noudattaa tiukasti korkojen vaihteluvälejä koskevia luottopolitiikan mukaisia vakiotaulukoita, joissa on otettu huomioon lainan erääntymisaika, asiakkaan arvioitu luottoriski, toimitettujen vakuuksien odotettavissa oleva perittävyys (mukaan lukien mahdollisen likvidaation aikataulu), yleinen suhde pankkiin (talletusten määrä ja vakaus, palkkiorakenne ja muut ristikkäismyyntitoiminnot) ja pankin rahoituskustannukset. Lisäksi luodaan erityisiä lainaluokkia (esimerkiksi markkinaehtoinen laina, asuntolaina tai vakuudellinen/vakuudeton laina) ja niiden hinnoittelukehys otetaan asianmukaiseen luottopolitiikan taulukkoon, jota luottokomitea päivittää säännöllisesti. Mahdolliset poikkeukset on hyväksyttävä asianmukaisesti luottokomiteassa tai alemmalla tasolla, jos tämä sallitaan luottopolitiikassa. Räätälöidyissä transaktioissa, kuten syndikaattilainoissa tai hankerahoituksessa, on noudatettava samoja periaatteita ja otettava asianmukaisesti huomioon, että ne eivät ehkä sovi vakiomuotoisiin luottopolitiikan taulukoihin. Tämän hinnoittelupolitiikan rikkomiset on ilmoitettava toimitsijamiehelle.

| 12) | Riskinhallintaosasto vastaa luottoriskin arvioinnista ja vakuuksien arvostuksesta. Arvioidessaan lainan laatua riskinhallintaosasto toimii riippumattomasti, ja se antaa kirjallisen lausunnon varmistaakseen, että arvioinnissa käytettyjä perusteita sovelletaan johdonmukaisesti kaikkina aikoina ja kaikkiin asiakkaisiin pankin luottopolitiikan mukaisesti. |
| --- | --- |

12)

Riskinhallintaosasto vastaa luottoriskin arvioinnista ja vakuuksien arvostuksesta. Arvioidessaan lainan laatua riskinhallintaosasto toimii riippumattomasti, ja se antaa kirjallisen lausunnon varmistaakseen, että arvioinnissa käytettyjä perusteita sovelletaan johdonmukaisesti kaikkina aikoina ja kaikkiin asiakkaisiin pankin luottopolitiikan mukaisesti.

| 13) | Yksityishenkilöille ja oikeushenkilöille myönnettävien lainojen tapauksessa pankki soveltaa kaikkien Kreikassa harjoitettavien pankkitoimintojen osalta parhaiden kansainvälisten käytäntöjen mukaisia tiukkoja yksittäisiä ja yhteenlaskettuja rajoja, jotka koskevat suurinta sallittua yhdelle luottoriskille myönnettävää lainamäärää (edellyttäen, että se on ylipäätään sallittua Kreikan ja EU:n lainsäädännön nojalla). Näissä rajoissa on otettava huomioon lainan erääntymisaika sekä toimitetun vakuuden laatu, ja niitä on verrattava keskeisiin vertailuarvoihin, muun muassa pääomaan. |
| --- | --- |

13)

Yksityishenkilöille ja oikeushenkilöille myönnettävien lainojen tapauksessa pankki soveltaa kaikkien Kreikassa harjoitettavien pankkitoimintojen osalta parhaiden kansainvälisten käytäntöjen mukaisia tiukkoja yksittäisiä ja yhteenlaskettuja rajoja, jotka koskevat suurinta sallittua yhdelle luottoriskille myönnettävää lainamäärää (edellyttäen, että se on ylipäätään sallittua Kreikan ja EU:n lainsäädännön nojalla). Näissä rajoissa on otettava huomioon lainan erääntymisaika sekä toimitetun vakuuden laatu, ja niitä on verrattava keskeisiin vertailuarvoihin, muun muassa pääomaan.

| 14) | Lainojen myöntäminen (1) siihen tarkoitukseen, että lainanottajat voivat ostaa pankin ja muiden pankkien (2) osakkeita tai hybridi-instrumentteja, on kielletty, oli lainanottaja (3) kuka tahansa. Tästä määräystä sovelletaan ja sen noudattamista seurataan pankin tasolla. |
| --- | --- |

14)

Lainojen myöntäminen (1) siihen tarkoitukseen, että lainanottajat voivat ostaa pankin ja muiden pankkien (2) osakkeita tai hybridi-instrumentteja, on kielletty, oli lainanottaja (3) kuka tahansa. Tästä määräystä sovelletaan ja sen noudattamista seurataan pankin tasolla.

| 15) | Kaikki samaan etuyhteyteen kuulumattomien lainanottajien lainapyynnöt, jotka ovat suurempia kuin [[...] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä] tai lainat, joihin liittyvä altistuminen yhdelle ryhmälle (joka määritellään yhden luottoriskin muodostavana pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien ryhmänä) on yli [[...] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä], on ilmoitettava toimitsijamiehelle, joka voi, mikäli ehtoja ei ilmeisesti ole asetettu puhtaasti liiketaloudellisin perustein tai mikäli toimitsijamiehelle ei ole toimitettu riittäviä tietoja, lykätä luottosopimuksen tai lainan myöntämistä [...] työpäivällä. Hätätapauksissa tämä aika voidaan lyhentää [...] työpäivään, mikäli toimitsijamiehelle on toimitettu riittävät tiedot. Tämän lykkäyksen avulla toimitsijamies voi ilmoittaa tapauksen komissiolle ja Kreikan rahoitusvakausrahastolle, ennen kuin pankki tekee lopullisen päätöksen. |
| --- | --- |

15)

Kaikki samaan etuyhteyteen kuulumattomien lainanottajien lainapyynnöt, jotka ovat suurempia kuin [[...] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä] tai lainat, joihin liittyvä altistuminen yhdelle ryhmälle (joka määritellään yhden luottoriskin muodostavana pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien ryhmänä) on yli [[...] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä], on ilmoitettava toimitsijamiehelle, joka voi, mikäli ehtoja ei ilmeisesti ole asetettu puhtaasti liiketaloudellisin perustein tai mikäli toimitsijamiehelle ei ole toimitettu riittäviä tietoja, lykätä luottosopimuksen tai lainan myöntämistä [...] työpäivällä. Hätätapauksissa tämä aika voidaan lyhentää [...] työpäivään, mikäli toimitsijamiehelle on toimitettu riittävät tiedot. Tämän lykkäyksen avulla toimitsijamies voi ilmoittaa tapauksen komissiolle ja Kreikan rahoitusvakausrahastolle, ennen kuin pankki tekee lopullisen päätöksen.

| 16) | Luottopolitiikassa annetaan selviä ohjeita lainojen uudelleenjärjestämisestä. Siinä määritellään selvästi, mitkä lainat voivat tulla kyseeseen ja missä olosuhteissa, ja esitetään ehdot, joita voidaan tarjota uudelleenjärjestelykelpoisille asiakkaille. Pankki varmistaa kaikkien Kreikassa harjoitettavien pankkitoimintojen osalta, että kaikilla uudelleenjärjestelyillä pyritään lisäämään pankin tulevaisuudessa takaisin perimiä varoja ja turvaamaan siten pankin etu. Uudelleenjärjestelytoimi ei missään tapauksessa saa vaarantaa pankin tulevaa kannattavuutta. Tätä varten pankin riskinhallintaosaston tehtävänä on kehittää ja ottaa käyttöön asianmukaisia rakenneuudistuksen tehokkuutta koskevia raportointimekanismeja, tehdä perusteellisia analyyseja sisäisistä ja/tai ulkoisista parhaista käytänteistä, raportoida havaintonsa vähintään neljännesvuosittain luottokomitealle ja hallintoneuvoston riskikomitealle, ehdottaa toteuttamiskelpoisia parannuksia asiaan liittyviin menettelyihin ja käytäntöihin sekä raportoida niiden täytäntöönpanosta luottokomitealle ja hallintoneuvoston riskikomitealle. |
| --- | --- |

16)

Luottopolitiikassa annetaan selviä ohjeita lainojen uudelleenjärjestämisestä. Siinä määritellään selvästi, mitkä lainat voivat tulla kyseeseen ja missä olosuhteissa, ja esitetään ehdot, joita voidaan tarjota uudelleenjärjestelykelpoisille asiakkaille. Pankki varmistaa kaikkien Kreikassa harjoitettavien pankkitoimintojen osalta, että kaikilla uudelleenjärjestelyillä pyritään lisäämään pankin tulevaisuudessa takaisin perimiä varoja ja turvaamaan siten pankin etu. Uudelleenjärjestelytoimi ei missään tapauksessa saa vaarantaa pankin tulevaa kannattavuutta. Tätä varten pankin riskinhallintaosaston tehtävänä on kehittää ja ottaa käyttöön asianmukaisia rakenneuudistuksen tehokkuutta koskevia raportointimekanismeja, tehdä perusteellisia analyyseja sisäisistä ja/tai ulkoisista parhaista käytänteistä, raportoida havaintonsa vähintään neljännesvuosittain luottokomitealle ja hallintoneuvoston riskikomitealle, ehdottaa toteuttamiskelpoisia parannuksia asiaan liittyviin menettelyihin ja käytäntöihin sekä raportoida niiden täytäntöönpanosta luottokomitealle ja hallintoneuvoston riskikomitealle.

| 17) | Pankki ottaa kaikkien Kreikassa harjoitettavien pankkitoimintojen osalta käyttöön vaateita ja riita-asioita koskevan politiikan, jolla pyritään maksimoimaan takaisinperintä ja estämään syrjintä tai suosiva kohtelu riita-asioiden hallinnoinnissa. Pankki varmistaa, että kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan pankin takaisinperinnän maksimoimiseksi ja sen rahoitustilanteen suojelemiseksi pitkällä aikavälillä. Tämän politiikan täytäntöönpanon rikkomisista on ilmoitettava toimitsijamiehelle. |
| --- | --- |

17)

Pankki ottaa kaikkien Kreikassa harjoitettavien pankkitoimintojen osalta käyttöön vaateita ja riita-asioita koskevan politiikan, jolla pyritään maksimoimaan takaisinperintä ja estämään syrjintä tai suosiva kohtelu riita-asioiden hallinnoinnissa. Pankki varmistaa, että kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan pankin takaisinperinnän maksimoimiseksi ja sen rahoitustilanteen suojelemiseksi pitkällä aikavälillä. Tämän politiikan täytäntöönpanon rikkomisista on ilmoitettava toimitsijamiehelle.

| 18) | Pankki seuraa luottoriskiä pitkälle kehitetyn varoitus- ja raportointijärjestelmän avulla, jonka ansiosta riskinhallintaosasto voi: i) tunnistaa lainojen arvonalentumisen ja maksukyvyttömyyden varhaiset merkit; ii) arvioida lainasalkun takaisinperittävyyttä (muun muassa vaihtoehtoisia takaisinmaksulähteitä, kuten yhteisvelallisia ja takaajia, sekä toimitettua takuuta tai saatavilla olevaa, mutta toimittamatonta takuuta); iii) arvioida pankin yleistä altistumista yksittäisen asiakkaan tai tietyn salkun riskille ja iv) ehdottaa tarvittaessa korjaavia ja parannustoimia hallintoneuvostolle. Nämä tiedot asetetaan toimitsijamiehen saataville. |
| --- | --- |

18)

Pankki seuraa luottoriskiä pitkälle kehitetyn varoitus- ja raportointijärjestelmän avulla, jonka ansiosta riskinhallintaosasto voi: i) tunnistaa lainojen arvonalentumisen ja maksukyvyttömyyden varhaiset merkit; ii) arvioida lainasalkun takaisinperittävyyttä (muun muassa vaihtoehtoisia takaisinmaksulähteitä, kuten yhteisvelallisia ja takaajia, sekä toimitettua takuuta tai saatavilla olevaa, mutta toimittamatonta takuuta); iii) arvioida pankin yleistä altistumista yksittäisen asiakkaan tai tietyn salkun riskille ja iv) ehdottaa tarvittaessa korjaavia ja parannustoimia hallintoneuvostolle. Nämä tiedot asetetaan toimitsijamiehen saataville.

Pankkiin etuyhteydessä olevia lainanottajia koskevat määräykset

| 19) | Kaikkia pankkiin etuyhteydessä olevia lainanottajia koskevia määräyksiä sovelletaan pankin tasolla. |
| --- | --- |

19)

Kaikkia pankkiin etuyhteydessä olevia lainanottajia koskevia määräyksiä sovelletaan pankin tasolla.

| 20) | Luottopolitiikassa omistetaan erityinen jakso säännöille, joilla säännellään suhteita pankkiin etuyhteydessä oleviin lainanottajiin. Pankkiin etuyhteydessä olevia lainanottajia ovat muun muassa työntekijät, osakkeenomistajat ja johtajat ja näiden puolisot, lapset ja sukulaiset sekä keskeisten työntekijöiden (eli luottopolitiikkaa koskevaan päätöksentekoon osallistuvien työntekijöiden), osakkeenomistajien tai johtajien tai näiden puolisoiden, lasten tai sukulaisten määräysvallassa suoraan tai välillisesti olevat oikeushenkilöt. Myös julkiset elimet tai valtion hallinnassa olevat organisaatiot, julkiset osakeyhtiöt tai valtion virastot katsotaan pankkiin etuyhteydessä oleviksi lainanottajiksi. Myös poliittisia puolueita kohdellaan luottopolitiikassa pankkiin etuyhteydessä olevina lainanottajina. Erityistä huomiota on kiinnitettävä päätöksiin, jotka koskevat nykyisille tai entisille työntekijöille, johtajille ja osakkeenomistajille ja näiden sukulaisille myönnettyjen lainojen uudelleenjärjestelyjä ja alaskirjauksia sekä asianmukaisuuden, arvostuksen, panttioikeuksien kirjauksen ja lainan vakuuden ulosmittauksen osalta noudatettavia toimintalinjoja. Pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien määritelmää on täsmennetty lähemmin erillisessä asiakirjassa. |
| --- | --- |

20)

Luottopolitiikassa omistetaan erityinen jakso säännöille, joilla säännellään suhteita pankkiin etuyhteydessä oleviin lainanottajiin. Pankkiin etuyhteydessä olevia lainanottajia ovat muun muassa työntekijät, osakkeenomistajat ja johtajat ja näiden puolisot, lapset ja sukulaiset sekä keskeisten työntekijöiden (eli luottopolitiikkaa koskevaan päätöksentekoon osallistuvien työntekijöiden), osakkeenomistajien tai johtajien tai näiden puolisoiden, lasten tai sukulaisten määräysvallassa suoraan tai välillisesti olevat oikeushenkilöt. Myös julkiset elimet tai valtion hallinnassa olevat organisaatiot, julkiset osakeyhtiöt tai valtion virastot katsotaan pankkiin etuyhteydessä oleviksi lainanottajiksi. Myös poliittisia puolueita kohdellaan luottopolitiikassa pankkiin etuyhteydessä olevina lainanottajina. Erityistä huomiota on kiinnitettävä päätöksiin, jotka koskevat nykyisille tai entisille työntekijöille, johtajille ja osakkeenomistajille ja näiden sukulaisille myönnettyjen lainojen uudelleenjärjestelyjä ja alaskirjauksia sekä asianmukaisuuden, arvostuksen, panttioikeuksien kirjauksen ja lainan vakuuden ulosmittauksen osalta noudatettavia toimintalinjoja. Pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien määritelmää on täsmennetty lähemmin erillisessä asiakirjassa.

| 21) | Riskinhallintaosasto vastaa kaikkien sellaisten pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajaryhmien kartoittamisesta, jotka muodostavat yhden luottoriskin, seuratakseen asianmukaisesti luottoriskin keskittymistä. |
| --- | --- |

21)

Riskinhallintaosasto vastaa kaikkien sellaisten pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajaryhmien kartoittamisesta, jotka muodostavat yhden luottoriskin, seuratakseen asianmukaisesti luottoriskin keskittymistä.

| 22) | Yksityishenkilöille ja oikeushenkilöille myönnettävien lainojen osalta pankki soveltaa parhaiden kansainvälisten käytäntöjen mukaisia tiukkoja yksittäisiä ja yhteenlaskettuja rajoja, jotka koskevat suurinta sallittua pankkiin etuyhteydessä oleviin lainanottajiin liittyvälle yhdelle luottoriskille myönnettävää lainamäärää (edellyttäen, että se on ylipäätään sallittua Kreikan ja EU:n lainsäädännön nojalla). |
| --- | --- |

22)

Yksityishenkilöille ja oikeushenkilöille myönnettävien lainojen osalta pankki soveltaa parhaiden kansainvälisten käytäntöjen mukaisia tiukkoja yksittäisiä ja yhteenlaskettuja rajoja, jotka koskevat suurinta sallittua pankkiin etuyhteydessä oleviin lainanottajiin liittyvälle yhdelle luottoriskille myönnettävää lainamäärää (edellyttäen, että se on ylipäätään sallittua Kreikan ja EU:n lainsäädännön nojalla).

| 23) | Pankki seuraa erikseen altistumistaan pankkiin yhteydessä olevien lainanottajien riskille, julkissektorin yhteisöt ja poliittiset puolueet mukaan lukien. Pankkiin etuyhteydessä oleville lainanottajille myönnettävien uusien lainojen määrä (4) (vuotuinen prosenttiosuus vuoden Y–1 lainakannasta (5)) ei saa olla suurempi kuin uusien lainojen kokonaismäärä Kreikassa (vuotuinen prosenttiosuus vuoden Y–1 lainakannasta). Sitoumusta on noudatettava kunkin pankkiin etuyhteydessä olevan lainanottajaryhmän (työntekijät, osakkeenomistajat, johtajat, julkisyhteisöt, poliittiset puolueet) osalta erikseen. Pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien luottoluokitus sekä hinnoitteluehdot ja heille mahdollisesti tarjottava uudelleenjärjestely eivät saa olla edullisempia kuin samanlaisille lainanottajille, jotka eivät ole etuyhteydessä pankkiin, tarjottavat ehdot, jotta taataan yhdenvertaiset toimintaedellytykset Kreikan taloudessa. Tämä velvoite ei koske olemassa olevia työntekijöiden eduksi perustettuja yleisiä ohjelmia, joilla näille tarjotaan tuettuja lainoja. Pankki raportoi kuukausittain tälle riskille altistumisen kehityksestä, uuden lainanannon määrästä ja luottokomiteassa käsiteltävistä viimeaikaisista lainapyynnöistä, jotka ovat suurempia kuin [[...] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä]. |
| --- | --- |

23)

Pankki seuraa erikseen altistumistaan pankkiin yhteydessä olevien lainanottajien riskille, julkissektorin yhteisöt ja poliittiset puolueet mukaan lukien. Pankkiin etuyhteydessä oleville lainanottajille myönnettävien uusien lainojen määrä (4) (vuotuinen prosenttiosuus vuoden Y–1 lainakannasta (5)) ei saa olla suurempi kuin uusien lainojen kokonaismäärä Kreikassa (vuotuinen prosenttiosuus vuoden Y–1 lainakannasta). Sitoumusta on noudatettava kunkin pankkiin etuyhteydessä olevan lainanottajaryhmän (työntekijät, osakkeenomistajat, johtajat, julkisyhteisöt, poliittiset puolueet) osalta erikseen. Pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien luottoluokitus sekä hinnoitteluehdot ja heille mahdollisesti tarjottava uudelleenjärjestely eivät saa olla edullisempia kuin samanlaisille lainanottajille, jotka eivät ole etuyhteydessä pankkiin, tarjottavat ehdot, jotta taataan yhdenvertaiset toimintaedellytykset Kreikan taloudessa. Tämä velvoite ei koske olemassa olevia työntekijöiden eduksi perustettuja yleisiä ohjelmia, joilla näille tarjotaan tuettuja lainoja. Pankki raportoi kuukausittain tälle riskille altistumisen kehityksestä, uuden lainanannon määrästä ja luottokomiteassa käsiteltävistä viimeaikaisista lainapyynnöistä, jotka ovat suurempia kuin [[...] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä].

| 24) | Työntekijöihin/johtajiin/osakkeenomistajiin sovellettavien lainanantoperusteiden on oltava yhtä tiukkoja kuin muihin lainanottajiin, jotka eivät ole etuyhteydessä pankkiin, sovellettavien perusteiden. Jos yhden työntekijän/johtajan/osakkeenomistajan kokonaisluottoriski on vakuudellisten lainojen osalta suurempi kuin määrä, joka vastaa [...] kiinteää palkkaa, ja vakuudettomien lainojen osalta suurempi kuin määrä, joka vastaa [...] kiinteää palkkaa, riskistä on ilmoitettava viipymättä toimitsijamiehelle, joka voi puuttua asiaan ja lykätä lainan myöntämistä sitoumusten III luku (25) kohdassa kuvatun menettelyn nojalla. |
| --- | --- |

24)

Työntekijöihin/johtajiin/osakkeenomistajiin sovellettavien lainanantoperusteiden on oltava yhtä tiukkoja kuin muihin lainanottajiin, jotka eivät ole etuyhteydessä pankkiin, sovellettavien perusteiden. Jos yhden työntekijän/johtajan/osakkeenomistajan kokonaisluottoriski on vakuudellisten lainojen osalta suurempi kuin määrä, joka vastaa [...] kiinteää palkkaa, ja vakuudettomien lainojen osalta suurempi kuin määrä, joka vastaa [...] kiinteää palkkaa, riskistä on ilmoitettava viipymättä toimitsijamiehelle, joka voi puuttua asiaan ja lykätä lainan myöntämistä sitoumusten III luku (25) kohdassa kuvatun menettelyn nojalla.

| 25) | Kaikki pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien lainapyynnöt, jotka ovat suurempia kuin [[...] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä], tai lainat, joihin liittyvä altistuminen yhdelle ryhmälle (joka määritellään yhden luottoriskin muodostavana pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien ryhmänä) on yli [[...] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä], on ilmoitettava toimitsijamiehelle, joka voi, mikäli ehtoja ei ilmeisesti ole asetettu puhtaasti liiketaloudellisin perustein tai mikäli toimitsijamiehelle ei ole toimitettu riittäviä tietoja, lykätä luottosopimuksen tai lainan myöntämistä [...] työpäivällä. Hätätapauksissa tämä aika voidaan lyhentää [...] työpäivään, mikäli toimitsijamiehelle on toimitettu riittävät tiedot. Tämän lykkäyksen avulla toimitsijamies voi ilmoittaa tapauksen komissiolle ja Kreikan rahoitusvakausrahastolle, ennen kuin pankki tekee lopullisen päätöksen. |
| --- | --- |

25)

Kaikki pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien lainapyynnöt, jotka ovat suurempia kuin [[...] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä], tai lainat, joihin liittyvä altistuminen yhdelle ryhmälle (joka määritellään yhden luottoriskin muodostavana pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien ryhmänä) on yli [[...] prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä], on ilmoitettava toimitsijamiehelle, joka voi, mikäli ehtoja ei ilmeisesti ole asetettu puhtaasti liiketaloudellisin perustein tai mikäli toimitsijamiehelle ei ole toimitettu riittäviä tietoja, lykätä luottosopimuksen tai lainan myöntämistä [...] työpäivällä. Hätätapauksissa tämä aika voidaan lyhentää [...] työpäivään, mikäli toimitsijamiehelle on toimitettu riittävät tiedot. Tämän lykkäyksen avulla toimitsijamies voi ilmoittaa tapauksen komissiolle ja Kreikan rahoitusvakausrahastolle, ennen kuin pankki tekee lopullisen päätöksen.

| 26) | Sellaisten lainojen uudelleenjärjestelyssä, joihin liittyy pankkiin etuyhteydessä olevia lainanottajia, on noudatettava samoja vaatimuksia kuin muiden lainanottajien osalta. Lisäksi ongelmallisten omaisuuserien käsittelyä varten käyttöön otettuja puitteita ja toimintalinjoja arvioidaan ja parannetaan tarvittaessa. Tästä huolimatta edellytetään, että pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien uudelleen järjestetyistä lainoista raportoidaan erikseen vähintään lainattujen varojen luokan ja etuyhteydessä olevan lainanottajan tyypin mukaan eriteltyinä. |
| --- | --- |

26)

Sellaisten lainojen uudelleenjärjestelyssä, joihin liittyy pankkiin etuyhteydessä olevia lainanottajia, on noudatettava samoja vaatimuksia kuin muiden lainanottajien osalta. Lisäksi ongelmallisten omaisuuserien käsittelyä varten käyttöön otettuja puitteita ja toimintalinjoja arvioidaan ja parannetaan tarvittaessa. Tästä huolimatta edellytetään, että pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien uudelleen järjestetyistä lainoista raportoidaan erikseen vähintään lainattujen varojen luokan ja etuyhteydessä olevan lainanottajan tyypin mukaan eriteltyinä.

C jakso

Muut rajoitukset

27)   Osingonjakokielto, kuponkikorkokielto, takaisinostokielto ja osto-oikeuksien hyödyntämiskielto: Ellei komissio erikseen myönnä poikkeusta, Helleenien tasavalta sitoutuu seuraavaan:

| a) | Pankki ei maksa kuponkikorkoja hybridipääomainstrumenteista (eikä muista instrumenteista, joiden osalta kuponkikoron maksaminen on harkinnanvaraista) eikä osinkoa omien varojen instrumenteista tai toissijaisista velkainstrumenteista, ellei sillä lain mukaan ole velvollisuutta siihen. Pankki ei saa purkaa varauksiaan asettaakseen itsensä tällaiseen asemaan. Mikäli tässä sitoumuksessa tarkoitetun laillisen velvoitteen olemassaolosta on epäilyksiä, pankki toimittaa ehdotetun kuponkikoron tai osingon maksun komissiolle hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

a)

Pankki ei maksa kuponkikorkoja hybridipääomainstrumenteista (eikä muista instrumenteista, joiden osalta kuponkikoron maksaminen on harkinnanvaraista) eikä osinkoa omien varojen instrumenteista tai toissijaisista velkainstrumenteista, ellei sillä lain mukaan ole velvollisuutta siihen. Pankki ei saa purkaa varauksiaan asettaakseen itsensä tällaiseen asemaan. Mikäli tässä sitoumuksessa tarkoitetun laillisen velvoitteen olemassaolosta on epäilyksiä, pankki toimittaa ehdotetun kuponkikoron tai osingon maksun komissiolle hyväksyttäväksi.

| b) | Pankki ei osta takaisin omia osakkeitaan eikä hyödynnä osto-oikeuttaan tällaisten omien varojen instrumenttien ja toissijaisten velkainstrumenttien osalta. |
| --- | --- |

b)

Pankki ei osta takaisin omia osakkeitaan eikä hyödynnä osto-oikeuttaan tällaisten omien varojen instrumenttien ja toissijaisten velkainstrumenttien osalta.

| c) | Pankki ei osta takaisin hybridipääomainstrumentteja. |
| --- | --- |

c)

Pankki ei osta takaisin hybridipääomainstrumentteja.

28)   Yritysostokielto: Helleenien tasavalta sitoutuu siihen, että pankki ei hanki omistusosuuksia mistään yrityksestä sen paremmin omaisuuserien kuin osakkeiden siirrolla. Yritysostokieltoa sovelletaan sekä yrityksiin, joilla on yrityksen oikeudellinen asema, että omaisuuseräkokonaisuuksiin, jotka muodostavat yrityksen (6).

i)   Komission ennakkohyväksyntää edellyttävä poikkeus: Kiellosta huolimatta pankki voi komission hyväksynnän saatuaan ja tarvittaessa Kreikan rahoitusvakausrahaston ehdotuksesta hankkia liiketoimintoja ja yrityksiä, jos se on poikkeuksellisissa olosuhteissa välttämätöntä rahoitusvakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi.

ii)   Poikkeus, joka ei edellytä komission ennakkohyväksyntää: Pankki voi hankkia omistusosuuksia yrityksistä edellyttäen, että

| a) | pankin maksama hankintakohtainen ostohinta on alle [...] prosenttia pankin sitoumusten (7) voimaantulopäivän taseesta (8); ja |
| --- | --- |

a)

pankin maksama hankintakohtainen ostohinta on alle [...] prosenttia pankin sitoumusten (7) voimaantulopäivän taseesta (8); ja

| b) | pankin kaikista hankinnoista maksama kumulatiivinen hinta sitoumusten voimaantulosta rakenneuudistusjakson loppuun on alle [...] prosenttia pankin sitoumusten voimaantulopäivän taseesta. |
| --- | --- |

b)

pankin kaikista hankinnoista maksama kumulatiivinen hinta sitoumusten voimaantulosta rakenneuudistusjakson loppuun on alle [...] prosenttia pankin sitoumusten voimaantulopäivän taseesta.

iii)   Toiminnot, jotka eivät kuulu yritysostokiellon piiriin: Yritysostokieltoa ei sovelleta hankintoihin, jotka ovat osa tavanomaista pankkitoimintaa sellaisten vaateiden hallinnan osalta, joita pankilla on vaikeuksissa olevilta yrityksiltä.

29)   Mainostamiskielto: Helleenien tasavalta sitoutuu siihen, että pidättäytyy mainonnasta, jossa viitataan valtiontukeen, ja käyttämästä aggressiivisia kaupallisia strategioita, joita ei käytettäisi ilman Helleenien tasavallan tukea.

IV   LUKU

TOIMITSIJAMIES

| 1) | Helleenien tasavalta sitoutuu siihen, että pankki muuttaa komission hyväksymän ja pankin 22 päivänä helmikuuta 2013 nimittämän toimitsijamiehen toimeksiantoa ja jatkaa sitä rakenneuudistusjakson loppuun asti. Pankki myös laajentaa tätä toimeksiantoa niin, että se kattaa i) rakenneuudistussuunnitelman ja ii) kaikkien tässä luettelossa esitettyjen sitoumusten seurannan. |
| --- | --- |

1)

Helleenien tasavalta sitoutuu siihen, että pankki muuttaa komission hyväksymän ja pankin 22 päivänä helmikuuta 2013 nimittämän toimitsijamiehen toimeksiantoa ja jatkaa sitä rakenneuudistusjakson loppuun asti. Pankki myös laajentaa tätä toimeksiantoa niin, että se kattaa i) rakenneuudistussuunnitelman ja ii) kaikkien tässä luettelossa esitettyjen sitoumusten seurannan.

| 2) | Neljä viikkoa sitoumusten voimaantulon jälkeen Helleenien tasavalta toimittaa komissiolle muutetun toimeksiannon kaikki ehdot, joihin sisältyvät kaikki määräykset, joiden avulla toimitsijamies voi hoitaa näiden sitoumusten mukaiset velvollisuutensa. |
| --- | --- |

2)

Neljä viikkoa sitoumusten voimaantulon jälkeen Helleenien tasavalta toimittaa komissiolle muutetun toimeksiannon kaikki ehdot, joihin sisältyvät kaikki määräykset, joiden avulla toimitsijamies voi hoitaa näiden sitoumusten mukaiset velvollisuutensa.

| 3) | Toimitsijamiestä koskevia lisämääräyksiä annetaan erillisessä asiakirjassa. |
| --- | --- |

3)

Toimitsijamiestä koskevia lisämääräyksiä annetaan erillisessä asiakirjassa.

---

(1)  Tässä sitoumuksessa termiä ”lainat” on tulkittava laajasti kaikenlaiseksi rahoitukseksi, kuten luottojärjestelyksi ja takaukseksi.

(2)  Selvennyksen vuoksi todettakoon, että ”muilla pankeilla” tarkoitetaan mitä tahansa pankkia tai rahoituslaitosta maailmassa.

(3)  Selvennyksen vuoksi todettakoon, että sitoumus koskee kaikkia lainanottajia, pankin yksityisasiakkaat mukaan lukien.

(4)  Selvyyden vuoksi todettakoon, että uusi lainananto kattaa myös lainojen pidentämisen ja olemassa olevien lainojen uudelleenjärjestelyn.

(5)  Selvyyden vuoksi todettakoon, että ”vuotuinen prosenttiosuus vuoden Y–1 lainakannasta” tarkoittaa uutta lainanantoa prosenttiosuutena edellisen vuoden lopun lainakannasta. Riskipainotettujen omaisuuserien määrä on kyseinen määrä vuoden lopussa.

(6)  Selvyyden vuoksi todettakoon, että pankin pääomasijoituksista/riskipääomasta vastaava liiketoiminto ei kuulu tämän sitoumuksen soveltamisalaan. Pankki esittää komissiolle virallisen pyynnön, johon sisältyy kyseisen yksikön liiketoimintasuunnitelma.

(7)  Selvyyden vuoksi todettakoon, että jos komission hyväksyntä yritysostokiellon poistamiselle on saatu III luvun 2 kohdan i alakohdan mukaisesti, sitoumusten voimaantulopäivän tase lasketaan siten, että se sisältää myös hankittujen yksikköjen omaisuuserät tai hankitut omaisuuserät hankintapäivämääränä.

(8)  Selvyyden vuoksi todettakoon, että tässä sitoumuksessa tarkoitettu tase on yhtä kuin pankin kokonaisvarat.

---

Lisäys

KREIKAN KOTIMAANTOIMINTOJA KOSKEVAT MAKROTALOUDELLISET ENNUSTEET

| % vuotuinen kasvu (ellei muuta mainita) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulatiivinen kasvuaste 2013–2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalinen BKT | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Lainojen nimelliskasvu Kreikassa | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| BKT-deflaattori | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Kiinteistöjen hinnat | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Kotitalouksien käytettävissä oleva nimellistulo | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Yksityissektorin talletukset | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Työttömyys (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| EKP:n rahoitusoperaatioiden korko (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Järjestämättömien lainojen muodostumishuippu | | | Vuoden 2014 jälkipuolisko | | | | |
| 3 kuukauden Euribor (keskiarvo, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Pääsy pääomamarkkinoille – repot | | KYLLÄ – Ei ylärajaa | |
| Pääsy pääomamarkkinoille – vakuudellinen/etuoikeutettu vakuudeton | | KYLLÄ – enintään 500 miljoonaa euroa omaisuuserälajia kohti | KYLLÄ – enintään 1 miljardi euroa omaisuuserälajia kohti | KYLLÄ – Ei ylärajaa | |

% vuotuinen kasvu (ellei muuta mainita)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulatiivinen kasvuaste 2013–2017

Reaalinen BKT

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Lainojen nimelliskasvu Kreikassa

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

BKT-deflaattori

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Kiinteistöjen hinnat

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Kotitalouksien käytettävissä oleva nimellistulo

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Yksityissektorin talletukset

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Työttömyys (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

EKP:n rahoitusoperaatioiden korko (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Järjestämättömien lainojen muodostumishuippu

Vuoden 2014 jälkipuolisko

3 kuukauden Euribor (keskiarvo, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Pääsy pääomamarkkinoille – repot

KYLLÄ – Ei ylärajaa

Pääsy pääomamarkkinoille – vakuudellinen/etuoikeutettu vakuudeton

KYLLÄ – enintään 500 miljoonaa euroa omaisuuserälajia kohti

KYLLÄ – enintään 1 miljardi euroa omaisuuserälajia kohti

KYLLÄ – Ei ylärajaa

---