# Europos Sąjungos C 11/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 11 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. sausio 15d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 11

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. sausio 15d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2015/C 011/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7369 – Santander / PSA / JVs) (
  1
  ) | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2015/C 011/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7369 – Santander / PSA / JVs) (
  1
  )

1

1

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2015/C 011/02 | Euro kursas | 2 |
| | Audito Rūmai |
| 2015/C 011/03 | Specialioji ataskaita Nr. 19/2014 – ES pasirengimo narystei pagalba Serbijai | 3 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2015/C 011/04 | Italijos Respublikos ekonominės plėtros ministerijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų 3 straipsnio 2 dalį | 4 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA Priežiūros tarnyba |
| 2015/C 011/05 | Kvietimas teikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos futbolo klubui Sandefjord Fotball AS | 6 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2015/C 011/02

Euro kursas

2

Audito Rūmai

2015/C 011/03

Specialioji ataskaita Nr. 19/2014 – ES pasirengimo narystei pagalba Serbijai

3

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2015/C 011/04

Italijos Respublikos ekonominės plėtros ministerijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų 3 straipsnio 2 dalį

4

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

2015/C 011/05

Kvietimas teikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos futbolo klubui Sandefjord Fotball AS

6

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | TEISINĖS PROCEDŪROS |
| | ELPA Teismas |
| 2015/C 011/06 | 2014 m. rugsėjo 4 d.Héraðsdómur Reykjavíkur prašymas ELPA Teismui dėl patariamosios nuomonės byloje Wow air ehf. prieš Samkeppniseftirlitið (Islandijos konkurencijos institucija), Isavia ohf. ir Icelandair ehf. (Byla E-18/14) | 16 |
| 2015/C 011/07 | 2014 m. lapkričio 10 d.DB Schenker ieškinys ELPA priežiūros institucijai (Byla E-22/14) | 17 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2015/C 011/08 | Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 18 |

V   Nuomonės

TEISINĖS PROCEDŪROS

ELPA Teismas

2015/C 011/06

2014 m. rugsėjo 4 d.Héraðsdómur Reykjavíkur prašymas ELPA Teismui dėl patariamosios nuomonės byloje Wow air ehf. prieš Samkeppniseftirlitið (Islandijos konkurencijos institucija), Isavia ohf. ir Icelandair ehf. (Byla E-18/14)

Héraðsdómur Reykjavíkur

Wow air ehf. prieš Samkeppniseftirlitið (Islandijos konkurencijos institucija), Isavia ohf. ir Icelandair ehf.

16

2015/C 011/07

2014 m. lapkričio 10 d.DB Schenker ieškinys ELPA priežiūros institucijai (Byla E-22/14)

DB Schenker

17

KITI AKTAI

Europos Komisija

2015/C 011/08

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 15.1.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.7369 – Santander / PSA / JVs)

(Tekstas svarbus EEE)

(2015/C 11/01)

2014 m. gruodžio 3 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32014M7369. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32014M7369. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 15.1.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/2

---

Euro kursas (1)

2015 m. sausio 14 d.

(2015/C 11/02)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1775 |
| JPY | Japonijos jena | 137,48 |
| DKK | Danijos krona | 7,4386 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,77530 |
| SEK | Švedijos krona | 9,5011 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2010 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 9,0560 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 28,229 |
| HUF | Vengrijos forintas | 319,97 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2863 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,4928 |
| TRY | Turkijos lira | 2,6957 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4473 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4089 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,1301 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,5250 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5724 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 277,86 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 13,5437 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,2968 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,6845 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 863,25 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,2317 |
| PHP | Filipinų pesas | 52,547 |
| RUB | Rusijos rublis | 77,9030 |
| THB | Tailando batas | 38,603 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,0909 |
| MXN | Meksikos pesas | 17,2151 |
| INR | Indijos rupija | 73,2273 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1775

JPY

Japonijos jena

137,48

DKK

Danijos krona

7,4386

GBP

Svaras sterlingas

0,77530

SEK

Švedijos krona

9,5011

CHF

Šveicarijos frankas

1,2010

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

9,0560

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

28,229

HUF

Vengrijos forintas

319,97

PLN

Lenkijos zlotas

4,2863

RON

Rumunijos lėja

4,4928

TRY

Turkijos lira

2,6957

AUD

Australijos doleris

1,4473

CAD

Kanados doleris

1,4089

HKD

Honkongo doleris

9,1301

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,5250

SGD

Singapūro doleris

1,5724

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 277,86

ZAR

Pietų Afrikos randas

13,5437

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,2968

HRK

Kroatijos kuna

7,6845

IDR

Indonezijos rupija

14 863,25

MYR

Malaizijos ringitas

4,2317

PHP

Filipinų pesas

52,547

RUB

Rusijos rublis

77,9030

THB

Tailando batas

38,603

BRL

Brazilijos realas

3,0909

MXN

Meksikos pesas

17,2151

INR

Indijos rupija

73,2273

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

Audito Rūmai

| 15.1.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/3

---

Specialioji ataskaita Nr. 19/2014

„ES pasirengimo narystei pagalba Serbijai“

(2015/C 11/03)

Europos Audito Rūmai šiuo raštu jus informuoja, kad neseniai buvo paskelbta Specialioji ataskaita Nr. 19/2014 „ES pasirengimo narystei pagalba Serbijai“.

Šios ataskaitos pateiktos susipažinti arba parsisiųsti Europos Audito Rūmų interneto svetainėje: http://eca.europa.eu

Jos popierinę versiją galima nemokamai gauti kreipusis į Audito Rūmus adresu:

| Europos Audito Rūmai |
| --- |
| Publications (PUB) |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| El. paštas: eca-info@eca.europa.eu |

Europos Audito Rūmai

Publications (PUB)

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

El. paštas: eca-info@eca.europa.eu

arba užpildžius elektroninio užsakymo formą EU-Bookshop tinklalapyje.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 15.1.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/4

---

Italijos Respublikos ekonominės plėtros ministerijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų 3 straipsnio 2 dalį

(2015/C 11/04)

Ekonominės plėtros ministerija praneša gavusi bendrovės „AleAnna Resources LLC“ paraišką „La Stefanina“ išduoti leidimą tirti angliavandenilius Emilijos-Romanijos regione, visų pirma, Feraros ir Ravenos provincijose esančioje zonoje, kurios ribos žymimos dienovidinių ir lygiagrečių taškais, kurių geografinės koordinatės yra šios:

| Taškai | Geografinės koordinatės |
| --- | --- |
| Vakarų ilguma (Monte Mario) | Šiaurės platuma |
| a | – 0°28′ | 44°40′ |
| b | – 0°24′ | 44°40′ |
| c | – 0°24′ | 44°38′ |
| d | – 0°20′ | 44°38′ |
| e | – 0°20′ | 44°36′ |
| f | – 0°21′ | 44°36′ |
| g | – 0°21′ | 44°33′ |
| h | – 0°17′ | 44°33′ |
| i | – 0°17′ | 44°32′ |
| l | – 0°23′ | 44°32′ |
| m | – 0°23′ | 44°31′ |
| n | – 0°25′ | 44°31′ |
| o | – 0°25′ | 44°32′ |
| p | – 0°27′ | 44°32′ |
| q | – 0°27′ | 44°33′ |
| r | – 0°28′ | 44°33′ |

Taškai

Geografinės koordinatės

Vakarų ilguma (Monte Mario)

Šiaurės platuma

a

– 0°28′

44°40′

b

– 0°24′

44°40′

c

– 0°24′

44°38′

d

– 0°20′

44°38′

e

– 0°20′

44°36′

f

– 0°21′

44°36′

g

– 0°21′

44°33′

h

– 0°17′

44°33′

i

– 0°17′

44°32′

l

– 0°23′

44°32′

m

– 0°23′

44°31′

n

– 0°25′

44°31′

o

– 0°25′

44°32′

p

– 0°27′

44°32′

q

– 0°27′

44°33′

r

– 0°28′

44°33′

Šios koordinatės nustatytos pagal Karinio geografijos instituto (it. Istituto Geografico Militare, I.G.M.) Italijos žemėlapio 89 lapą (mastelis – 1:100 000).

Šitaip apribotos zonos paviršiaus plotas yra lygus 139,72 km2.

Vadovaudamasi minėta direktyva, 1996 m. lapkričio 25 d. įstatymo galią turinčio nutarimo Nr. 625 4 straipsniu, 2011 m. kovo 4 d. ministro nutarimu ir 2011 m. kovo 22 d. direktoriaus nutarimu, Ekonominės plėtros ministerija skelbia pranešimą, kad konkuruojantys suinteresuotieji subjektai galėtų pateikti paraiškas išduoti leidimą tirti angliavandenilius toje pačioje zonoje, kurios ribos žymimos pirmiau nurodytais taškais ir koordinatėmis.

Už atitinkamų leidimų tirti angliavandenilius išdavimą atsakingas organas – Ekonominės plėtros ministerijos Mineralinių ir energijos išteklių generalinio direktorato VI skyrius.

Kalnakasybos leidimų išdavimo tvarka išsamiau išdėstyta šiuose teisės aktuose: 1967 m. liepos 21 d. įstatyme Nr. 613; 1991 m. sausio 9 d. įstatyme Nr. 9; 1996 m. lapkričio 25 d. įstatymo galią turinčiame nutarime Nr. 625; 2011 m. kovo 4 d. ministro nutarime ir 2011 m. kovo 22 d. direktoriaus nutarime.

Paraiškų pateikimo terminas – 3 mėnesiai nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Po nustatyto termino pateiktos paraiškos nebesvarstomos.

Paraiškos turi būti siunčiamos adresu:

| Ministero dello sviluppo economico |
| --- |
| Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche |
| Divisione VI |
| Via Molise 2 |
| 00187 Roma |
| ITALIA |

Ministero dello sviluppo economico

Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche

Divisione VI

Via Molise 2

00187 Roma

ITALIA

Paraišką, kurią sudaro elektronine forma parengti dokumentai, patvirtinti paraišką teikiančios bendrovės teisinio atstovo skaitmeniniu parašu, galima teikti ir patvirtintu elektroniniu paštu (it. Posta elettronica certificata, PEC), adresu ene.rme.div6@pec.sviluppoeconomico.gov.it

Pagal 2010 m. gruodžio 22 d. Ministrų Tarybos Pirmininko nutarimo Nr. 22 A priedo 2 punktą bendra leidimo tirti angliavandenilius suteikimo procedūros trukmė – ne daugiau kaip 180 dienų.

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

| 15.1.2015 | LT EN | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LT EN

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/6

---

Kvietimas teikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos futbolo klubui „Sandefjord Fotball AS“

(2015/C 11/05)

2014 m. spalio 22 d. sprendimu Nr. 444/14/COL, pateiktu originalo kalba po šios santraukos, ELPA priežiūros institucija pradėjo bylos nagrinėjimą pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį. Norvegijos valdžios institucijoms buvo perduota šio sprendimo kopija.

Šiuo pranešimu ELPA priežiūros institucija ragina ELPA valstybes, ES valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl minėtos priemonės per vieną mėnesį nuo šio pranešimo paskelbimo dienos adresu:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Pastabos bus perduotos Norvegijos valdžios institucijoms. Pastabas teikiančiai suinteresuotajai šaliai pateikus pagrįstą raštišką prašymą, jos tapatybė gali būti neatskleidžiama.

SANTRAUKA

Procedūra

Remdamasi keliais skundais ir rinkos informacija, ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) ištyrė įtariamos valstybės pagalbos profesionalų futbolo klubui „Sandefjord Fotball AS“ atvejį. Po to Institucija nusiuntė du prašymus pateikti informaciją ir sulaukė į juos atsakymų iš Norvegijos valdžios institucijų.

Priemonės aprašymas

2006 m. lapkričio 28 d. sutartimi Sandefjordo savivaldybė nemokamai perdavė „Sandefjord Fotball AS“ patronuojamosioms įmonėms du žemės sklypus Pindslės teritorijoje. Tą (žemės ūkio paskirties) žemę savivaldybė buvo anksčiau įsigijusi už 3,7 mln. NOK ir po to pakeitė jos paskirtį – numatė ją stadionui ir verslo reikmėms.

Sutartyje „Sandefjord Fotball AS“ įsipareigojo dalyje žemės pastatyti futbolo stadioną (tam numatyta išleisti apie 110 mln. NOK) – kitą žemės dalį futbolo klubas galėjo parduoti, kad gautų dalį statyboms reikiamų lėšų. Netrukus po to „Sandefjord Fotball AS“ už 40 mln. NOK pardavė savo patronuojamąją įmonę, kuriai priklausė ši antroji žemės dalis, bendrovei „Pindsle Property AS“. Prieš parduodant įmonę nebuvo atlikta jos vertės nustatymo procedūra.

Sutartyje buvo nustatyta ir keletas kitų įsipareigojimų. Visų pirma „Sandefjord Fotball AS“ sutiko stadiono teritorijoje atlikti kelio darbų (už apytiksliai 6,5 mln. NOK) ir padengti išlaidas, susijusias su senojo stadiono naudojimo nutraukimu, įskaitant remonto išlaidas (kartu – apytiksliai 2,6 mln. NOK).

Naujasis stadionas buvo baigtas statyti 2007 m. liepos mėn. – bendros statybos išlaidos sudarė 100 mln. NOK. Be futbolo aikštės ir tribūnų, jame esama ir kitų statinių, įskaitant atletikos taką, kūno rengybos centrą ir posėdžių sales. Šie statiniai nemokamai nuomojami kitoms (daugiausia mėgėjų sporto) organizacijoms.

2009 m. birželio 9 d.„Sandefjord Fotball AS“ įmonę, kuriai priklausė stadionas ir šalia jo esantys komercinės paskirties nekilnojamojo turto objektai, už 15 mln. NOK pardavė bendrovei „Pindsle Property AS“. Kaina buvo nustatyta remiantis eksperto ataskaita, kurios reikėjo, nes keli asmenys buvo ir futbolo klubo, ir bendrovės „Pindsle Property AS“ valdybų nariai ir akcininkai. Po pardavimo „Sandefjord Fotball AS“ už naudojimąsi stadionu kasmet moka 3 mln. NOK nuomos mokestį ir mokestį, sudarantį 30 % parduodamų bilietų vertės. Norvegijos valdžios institucijų teigimu, šis nuomos mokesčio dydis atitinka kitų futbolo klubų Norvegijoje už naudojimąsi stadionais mokamus mokesčius.

Norvegijos valdžios institucijų pastabos

Norvegijos valdžios institucijų teigimu, 2006 m. lapkričio 28 d. sutartimi, kuria buvo perduoti žemės sklypai, „Sandefjord Fotball AS“ buvo įpareigota pastatyti stadioną, ir numatytos statybos išlaidos smarkiai viršijo žemės vertę. Todėl dėl šio žemės perdavimo „Sandefjord Fotball AS“ negalėjo įgyti ekonominio pranašumo.

Dėl dviejų aptariamų žemės sklypų vertės Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad žemė, kurioje yra stadionas, neturi rinkos vertės, nes viena iš šios žemės paskirčių – naudojimas futbolo stadionui. Tai reiškia, kad norint naudoti šią žemę, joje privaloma pastatyti futbolo stadioną, o tam būtinos labai didelės statybos išlaidos. Todėl ši žemė nesudomintų jokio kito pirkėjo, išskyrus futbolo klubą.

Dėl kito sklypo vertės Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad bendrovės „Pindsle Property AS“ sumokėta 40 mln. NOK suma neatitinka rinkos kainos, o greičiau buvo pagrįsta futbolo klubo „Sandefjord Fotball AS“ finansų poreikiu. Bendrovės „Pindsle Property AS“ savininkai buvo futbolo klubo rėmėjai ir norėjo prisidėti prie stadiono statybos. Norvegijos valdžios institucijos pateikė trečiosios šalies eksperto atlikto vertės nustatymo ataskaitą, kurioje nurodyta, kad rinkos kaina yra apie 15 mln. NOK.

Galiausiai Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad iš žemės vertės turėtų būti išskaitytos 2006 m. lapkričio 28 d. sutartyje nustatytų papildomų įsipareigojimų, susijusių su kelio darbais ir senojo stadiono naudojimo nutraukimu, įskaitant remontą, išlaidos.

Valstybės pagalbos buvimas

Kadangi Sandefjordo savivaldybė įsigijo žemės ir vėliau nemokamai perdavė ją futbolo klubui „Sandefjord Fotball AS“, šis atvejis susijęs su EEE susitarimo 61 straipsnyje apibrėžtais valstybės ištekliais.

„Sandefjord Fotball AS“ – profesionalų futbolo klubas, vykdantis ekonominę veiklą keliose rinkose, įskaitant žaidėjų perdavimo, bilietų pardavimo, televizijos transliacijos teisių, klubo suvenyrų ir rėmimo veiklos rinkas. Todėl šis klubas laikytinas įmone. Kadangi gavėjas buvo tik jis, ši priemonė yra atrankioji.

Sandefjordo savivaldybė nesilaikė Institucijos gairėse dėl valstybės pagalbos elementų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus nustatytos tvarkos. Todėl, atsižvelgdama į savivaldybės taikytą procedūrą, Institucija negali atmesti galimybės, kad buvo suteikta valstybės pagalba.

Dėl žemės, kurioje buvo pastatytas stadionas, perdavimo Institucija nėra įsitikinusi, kad dėl įpareigojimo pastatyti futbolo stadioną rinkos kainą galima laikyti nuline. Be to, Norvegijos valdžios institucijos nepagrindė, kodėl žemė buvo parduota už mažesnę sumą nei savivaldybės sumokėta įsigijimo kaina.

Dėl verslo reikmėms numatytos žemės perdavimo Institucija mano, kad žemę parduodantis rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas nebūtų į sutartį įtraukęs sąlygos dėl stadiono statybos ar finansavimo. Be to, šiuo etapu Institucija mano, kad įmonei, kuriai priklausė žemė, bendrovės „Pindsle Property AS“ sumokėta 40 mln. NOK suma patikimiau parodo rinkos vertę nei Norvegijos valdžios institucijų pateikta ex post vertės nustatymo ataskaita.

Dėl papildomų futbolo klubo „Sandefjord Fotball AS“ pagal sutartį patirtų išlaidų, kurios, Norvegijos valdžios institucijų teigimu, turi būti išskaitytos iš rinkos kainos, Institucija kol kas nėra įsitikinusi, kad šios išlaidos atitinka išlaidas, kurias priešingu atveju savivaldybė būtų turėjusi padengti pati.

Galiausiai Institucija mano, kad aptariama priemonė gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį EEE susitarimo šalių tarpusavio prekybai, nes „Sandefjord Fotball AS“ vykdo ekonominę veiklą kelias EEE šalis apimančiose rinkose. Visų pirma klubas vykdo aktyvią veiklą tarptautinėje žaidėjų perdavimo rinkoje – reguliariai samdo žaidėjus, ypač iš kitų EEE šalių.

Todėl Institucija daro preliminarią išvadą, kad, perleidus aptariamą žemę, futbolo klubui „Sandefjord Fotball AS“ buvo suteikta valstybės pagalba.

Pagalbos suderinamumas

Pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą valstybės pagalba sportinei veiklai skatinti, įskaitant pagalbą sporto infrastruktūrai, gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, jei dėl tokios pagalbos prekybos sąlygos ir konkurencija EEE nepaveikiama taip, kad tai prieštarautų bendram interesui.

Tačiau Norvegijos valdžios institucijos kol kas nepateikė jokių argumentų dėl suderinamumo. Todėl Institucija šiuo metu abejoja, ar žemės perdavimas futbolo klubui „Sandefjord Fotball AS“ galėtų būtų laikomas suderinamu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

Išvada

Atsižvelgdama į pirmesnius svarstymus, Institucija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos futbolo klubui „Sandefjord Fotball AS“. Suinteresuotųjų šalių prašoma pateikti savo pastabas per vieną mėnesį nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Pagal 3 protokolo 14 straipsnį visa neteisėta pagalba gali būti susigrąžinta iš gavėjo.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 444/14/COL

of 22 October 2014

opening the formal investigation procedure into aid in favour of Sandefjord Fotball AS

(Norway)

The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’),

HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61,

HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,

HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6(1) of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774). |
| --- | --- |

(1)

Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774).

| (2) | The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518). |
| --- | --- |

(2)

The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518).

2.   The alleged beneficiary

| (3) | Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team. |
| --- | --- |

(3)

Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team.

| (4) | The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league. |
| --- | --- |

(4)

The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league.

| (5) | Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players. |
| --- | --- |

(5)

Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players.

| (6) | Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies. |
| --- | --- |

(6)

Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies.

3.   The complaints and market information

| (7) | The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following. |
| --- | --- |

(7)

The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following.

| (8) | In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot. |
| --- | --- |

(8)

In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot.

| (9) | Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies. |
| --- | --- |

(9)

Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies.

| (10) | The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid. |
| --- | --- |

(10)

The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid.

4.   Description of the measure

4.1.   Background

| (11) | Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest. |
| --- | --- |

(11)

Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest.

4.2.   The construction of the new stadium

| (12) | In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium. |
| --- | --- |

(12)

In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium.

| (13) | The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS. |
| --- | --- |

(13)

The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS.

| (14) | According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(14)

According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS.

| (15) | Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million). |
| --- | --- |

(15)

Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million).

| (16) | Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale. |
| --- | --- |

(16)

Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale.

| (17) | The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations. |
| --- | --- |

(17)

The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations.

4.3.   Subsequent sale of the stadium

| (18) | In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(18)

In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS.

| (19) | The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009. |
| --- | --- |

(19)

The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009.

| (20) | Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use. |
| --- | --- |

(20)

Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use.

5.   Comments by the Norwegian authorities

| (21) | The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid. |
| --- | --- |

(21)

The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid.

| (22) | According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(22)

According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS.

| (23) | Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land. |
| --- | --- |

(23)

Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land.

| (24) | Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2). |
| --- | --- |

(24)

Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2).

| (25) | Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(25)

Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land.

II.   ASSESSMENT

6.   The presence of State aid

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’. |
| --- | --- |

(26)

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.

| (27) | This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition. |
| --- | --- |

(27)

This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition.

6.1.   State resources

| (28) | In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3). |
| --- | --- |

(28)

In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3).

| (29) | The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources. |
| --- | --- |

(29)

The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources.

| (30) | Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4). |
| --- | --- |

(30)

Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4).

6.2.   Undertaking

| (31) | It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6). |
| --- | --- |

(31)

It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6).

| (32) | Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship. |
| --- | --- |

(32)

Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship.

| (33) | The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(33)

The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement.

6.3.   Economic advantage

| (34) | A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price. |
| --- | --- |

(34)

A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price.

| (35) | The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land. |
| --- | --- |

(35)

The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land.

| (36) | In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality. |
| --- | --- |

(36)

In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality.

| (37) | A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test. |
| --- | --- |

(37)

A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test.

6.3.1.   Transfer of plot 152/96

| (38) | At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission. |
| --- | --- |

(38)

At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission.

| (39) | The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’ |
| --- | --- |

(39)

The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’

| (40) | In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality. |
| --- | --- |

(40)

In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality.

| (41) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(41)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.3.2.   Transfer of plot 152/97

| (42) | Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage. |
| --- | --- |

(42)

Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage.

| (43) | The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking. |
| --- | --- |

(43)

The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking.

| (44) | The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10). |
| --- | --- |

(44)

The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10).

| (45) | The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(45)

The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS.

| (46) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(46)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities.

| (47) | The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(47)

The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (48) | The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(48)

The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (49) | Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(49)

Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.4.   Selectivity

| (50) | The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking. |
| --- | --- |

(50)

The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking.

6.5.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

| (51) | According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11). |
| --- | --- |

(51)

According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11).

| (52) | The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12). |
| --- | --- |

(52)

The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12).

| (53) | In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA. |
| --- | --- |

(53)

In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA.

| (54) | The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(54)

The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.

6.6.   Conclusion

| (55) | Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(55)

Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

7.   Compatibility

| (56) | Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13). |
| --- | --- |

(56)

Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13).

| (57) | The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission. |
| --- | --- |

(57)

The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission.

| (58) | However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(58)

However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement.

8.   Conclusion

| (59) | Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(59)

Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (60) | Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(60)

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (61) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision. |
| --- | --- |

(61)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision.

| (62) | The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision. |
| --- | --- |

(62)

The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision.

| (63) | The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(63)

The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately.

| (64) | The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law, |
| --- | --- |

(64)

The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I and Article 4(4) of Part II of Protocol 3 is opened into the potential aid measure implemented by the Norwegian authorities, which is the transfer of land from the municipality of Sandefjord to Sandefjord Fotball AS.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure by 24 November 2014.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide by 24 November, all documents, information and data needed for the assessment of

| — | the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and |
| --- | --- |

—

the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and

| — | the compatibility of the aid measure. |
| --- | --- |

—

the compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English language version of this Decision is authentic.

Decision made in Brussels, on 22 October 2014.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Helga JÓNSDÓTTIR

College Member

---

(1)  Pindsle Eindomsutvikling AS, including its subsidiaries Pindsle Stadion AS and Arena Næring AS. It will be called Pindsle Property AS in the following.

1

(2)  The valuation report estimates the combined value of plots 152/96 and 152/97 at NOK 31 million. The NOK 15 million results from apportioning this estimate according to the respective size of the two plots.

2

(3)  Article 2 of Commission Directive 2006/111/EC on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

3

(4)  Case C-379/98 Preussen Elektra v Schleswag EU:C:2001:160, paragraphs 59-60. See also the Commission’s answer to the parliamentary question P-2491/02 (OJ C 137 E, 12.6.2003, p. 87).

4

Preussen Elektra

Schleswag

(5)  Case C-41/90 Höfner and Elser v Macroton EU:C:1991:161, paragraphs 21-2; Joined Cases C-180/98 to C-180/98 Pavlov and Others EU:C:2000:428; and Case E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v EFTA Surveillance Authority [2008] EFTA Ct. Rep. p. 61, paragraph 78.

5

Höfner and Elser

Macroton

Pavlov and Others

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA Surveillance Authority

(6)  Case C-222/04 Ministero dell’Economica e delle Finanze v Cassa di Risparmio di Firenze SpA EU:C:2006:8, paragraph 108.

6

Ministero dell’Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(7)  Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities, adopted on 17 November 1999. Available at: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

7

(8)  Case C-39/94 SFEI and Others EU:C:1996:285, paragraphs 60-61.

8

SFEI and Others

(9)  I.e. the acquisition costs incurred by the public authority in question.

9

(10)  This is further shown by the absence of an independent expert valuation, which is required under Norwegian company law for transactions between companies in the same group.

10

(11)  Case C-372/97 Italy v Commission EU:C:2004:234, paragraph 44.

11

Italy

Commission

(12)  Case 730/79 Philip Morris Holland BV v Commission EU:C:1980:209, paragraphs 11-12 and Joined Cases E-5/04, E-6/04, E-7/04 Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS v EFTA Surveillance Authority [2005] EFTA Ct. Rep. 117, paragraph 94.

12

Philip Morris Holland BV

Commission

Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS

EFTA Surveillance Authority

(13)  Case C-364/90 Italy v Commission EU:C:1993:157, paragraph 20.

13

Italy

Commission

(14)  Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p. 1), incorporated at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement.

14

(15)  See e.g. Commission Decision in case SA.37109 (2013/N), Football stadiums in Flanders (OJ C 69, 7.3.2014, p. 1-28).

15

Football stadiums in Flanders

---

V Nuomonės

TEISINĖS PROCEDŪROS

ELPA Teismas

| 15.1.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/16

---

2014 m. rugsėjo 4 d.Héraðsdómur Reykjavíkur prašymas ELPA Teismui dėl patariamosios nuomonės byloje Wow air ehf. prieš Samkeppniseftirlitið (Islandijos konkurencijos institucija), Isavia ohf. ir Icelandair ehf.

(Byla E-18/14)

(2015/C 11/06)

2014 m. rugsėjo 4 d. raštu (jį Teismo kanceliarija gavo 2014 m. rugsėjo 4 d.) Héraðsdómur Reykjavíkur (Reikjaviko apylinkės teismas, Islandija) ELPA Teismui pateikė prašymą dėl patariamosios nuomonės byloje Wow air ehf. prieš Samkeppniseftirlitið (Islandijos konkurencijos institucija), Isavia ohf. ir Icelandair ehf. šiais klausimais:

| 1. | Ar pagal 1993 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių valstybės narės privalo užtikrinti, kad, pagal reglamento nuostatas paskirtam koordinatoriui vykdant funkcijas, jam pagal nacionalinės teisės aktus būtų suteikti savarankiški administraciniai įgaliojimai kaip vienam iš valstybės narės vykdomosios valdžios subjektų, ar valstybė narė turi diskreciją nustatyti koordinatoriaus statusą pagal nacionalinės teisės aktus? |
| --- | --- |

1.

Ar pagal 1993 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių valstybės narės privalo užtikrinti, kad, pagal reglamento nuostatas paskirtam koordinatoriui vykdant funkcijas, jam pagal nacionalinės teisės aktus būtų suteikti savarankiški administraciniai įgaliojimai kaip vienam iš valstybės narės vykdomosios valdžios subjektų, ar valstybė narė turi diskreciją nustatyti koordinatoriaus statusą pagal nacionalinės teisės aktus?

| 2. | Ar iš Reglamento (EEB) Nr. 95/93 8 straipsnio 7 ir 8 dalyse išdėstytų nurodymų dėl skundų, susijusių su laiko tarpsnių paskirstymu, nagrinėjimo galima spręsti, kad visiems skundams, įskaitant konkurencijos klausimais grindžiamus skundus, bus taikoma šiuose nurodymuose nustatyta procedūra, ar Reglamento preambulės 15 konstatuojamoji dalis reiškia, jog reglamentas turi būti taikomas nedarant poveikio Sutartyje išdėstytoms konkurencijos taisyklėms, visų pirma 85 ir 86 straipsniams, tokiu būdu, kad konkurencijos klausimais grindžiamų skundų nagrinėjimas priklausytų tik atitinkamos valstybės narės konkurencijos institucijų jurisdikcijai ir todėl jie turėtų būti teikiami tiesiogiai joms? |
| --- | --- |

2.

Ar iš Reglamento (EEB) Nr. 95/93 8 straipsnio 7 ir 8 dalyse išdėstytų nurodymų dėl skundų, susijusių su laiko tarpsnių paskirstymu, nagrinėjimo galima spręsti, kad visiems skundams, įskaitant konkurencijos klausimais grindžiamus skundus, bus taikoma šiuose nurodymuose nustatyta procedūra, ar Reglamento preambulės 15 konstatuojamoji dalis reiškia, jog reglamentas turi būti taikomas nedarant poveikio Sutartyje išdėstytoms konkurencijos taisyklėms, visų pirma 85 ir 86 straipsniams, tokiu būdu, kad konkurencijos klausimais grindžiamų skundų nagrinėjimas priklausytų tik atitinkamos valstybės narės konkurencijos institucijų jurisdikcijai ir todėl jie turėtų būti teikiami tiesiogiai joms?

| 3. | Jei valstybės narės konkurencijos institucija, siekdama skatinti konkurenciją, priima instrukcijas remdamasi konkurencijos srities nacionalinės teisės aktais bei atsižvelgdama į Reglamentą (EEB) Nr. 95/93, ar Reglamente laikoma, kad šios priimtos instrukcijos bus skirtos oro uosto valdymo institucijai ir (arba) kompetentingai valdžios institucijai, ar šios priimtos instrukcijos turėtų būti skirtos koordinatoriui? |
| --- | --- |

3.

Jei valstybės narės konkurencijos institucija, siekdama skatinti konkurenciją, priima instrukcijas remdamasi konkurencijos srities nacionalinės teisės aktais bei atsižvelgdama į Reglamentą (EEB) Nr. 95/93, ar Reglamente laikoma, kad šios priimtos instrukcijos bus skirtos oro uosto valdymo institucijai ir (arba) kompetentingai valdžios institucijai, ar šios priimtos instrukcijos turėtų būti skirtos koordinatoriui?

---

| 15.1.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/17

---

2014 m. lapkričio 10 d.DB Schenker ieškinys ELPA priežiūros institucijai

(Byla E-22/14)

(2015/C 11/07)

2014 m. lapkričio 10 d. įmonės Schenker North AB, Schenker Privpak AB ir Schenker Privpak AS (toliau kartu – DB Schenker), kurioms atstovauja Advokatfirmaet Midthjell AS (Grev Wedels plass 5, N-0151 Oslas, Norvegija) advokatas (advokat) Jonas Midthjellas, ELPA Teisme pareiškė ieškinį ELPA priežiūros institucijai.

Ieškovai prašo ELPA teismo:

| 1. | panaikinti 2014 m. rugsėjo 9 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimą byloje Nr. 75697 (DB Schenker); |
| --- | --- |

1.

panaikinti 2014 m. rugsėjo 9 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimą byloje Nr. 75697 (DB Schenker);

| 2. | nurodyti ELPA priežiūros institucijai ir visoms įstojusioms į bylą šalims padengti bylinėjimosi išlaidas. |
| --- | --- |

2.

nurodyti ELPA priežiūros institucijai ir visoms įstojusioms į bylą šalims padengti bylinėjimosi išlaidas.

Teisinės bei faktinės aplinkybės ir pagrindai, kuriais grindžiamas ieškinys:

| — | Ieškovai Schenker North AB ir Schenker Privpak AB, abu įsisteigę Švedijoje, ir Schenker Privpak AS, įsisteigęs Norvegijoje, yra įmonių grupės DB Schenker dalis. Grupė yra tarptautinio krovinių vežimo ir logistikos įmonė, priklausanti bendrovei Deutsche Bahn AG. |
| --- | --- |

—

Ieškovai Schenker North AB ir Schenker Privpak AB, abu įsisteigę Švedijoje, ir Schenker Privpak AS, įsisteigęs Norvegijoje, yra įmonių grupės DB Schenker dalis. Grupė yra tarptautinio krovinių vežimo ir logistikos įmonė, priklausanti bendrovei Deutsche Bahn AG.

| — | 2014 m. liepos 7 d. sprendimu byloje E-5/13 DB Schenker prieš ELPA priežiūros instituciją ELPA Teismas panaikino 2013 m. sausio 25 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimą ELPA priežiūros institucijos byloje Nr. 73075 (DB Schenker) ta apimtimi, kiek juo atsisakyta pagal 2012 m. Taisyklių dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais 4 straipsnio 4 ir 6 dalis leisti visiškai ar iš dalies susipažinti su bylos dokumentais, dėl kurių ELPA priežiūros institucija priėmė sprendimą Nr. 321/10/COL (Norway Post – lojalumo (diskonto) sistema), taip pat atsisakyta leisti susipažinti su visu ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr. 321/10/COL. |
| --- | --- |

—

2014 m. liepos 7 d. sprendimu byloje E-5/13 DB Schenker prieš ELPA priežiūros instituciją ELPA Teismas panaikino 2013 m. sausio 25 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimą ELPA priežiūros institucijos byloje Nr. 73075 (DB Schenker) ta apimtimi, kiek juo atsisakyta pagal 2012 m. Taisyklių dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais 4 straipsnio 4 ir 6 dalis leisti visiškai ar iš dalies susipažinti su bylos dokumentais, dėl kurių ELPA priežiūros institucija priėmė sprendimą Nr. 321/10/COL (Norway Post – lojalumo (diskonto) sistema), taip pat atsisakyta leisti susipažinti su visu ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr. 321/10/COL.

| — | 2014 m. liepos 17 d.DB Schenker e. paštu gavo ELPA priežiūros institucijos laišką, kuriame jie informuojami, kad ELPA priežiūros institucija iš naujo nusprendė atsisakyti leisti DB Schenker susipažinti su ginčijamais dokumentais. DB Schenker buvo pasiūlyta pateikti kartotinę paraišką, jei jie nori, kad ELPA priežiūros institucija persvarstytų savo poziciją. |
| --- | --- |

—

2014 m. liepos 17 d.DB Schenker e. paštu gavo ELPA priežiūros institucijos laišką, kuriame jie informuojami, kad ELPA priežiūros institucija iš naujo nusprendė atsisakyti leisti DB Schenker susipažinti su ginčijamais dokumentais. DB Schenker buvo pasiūlyta pateikti kartotinę paraišką, jei jie nori, kad ELPA priežiūros institucija persvarstytų savo poziciją.

| — | 2014 m. rugpjūčio 27 d.DB Schenker pateikė ELPA priežiūros institucijai kartotinę paraišką. 2014 m. rugsėjo 9 d. ELPA priežiūros institucija atsiuntė DB Schenker e. laišką kartu su sprendimo kopija; šiuo sprendimu vėl atsisakyta pagal 2012 m. Taisyklių dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais 4 straipsnio 4 ir 6 dalis leisti DB Schenker visiškai ar iš dalies susipažinti su tais pačiais dokumentais, t. y. bylos dokumentais, dėl kurių ELPA priežiūros institucija priėmė sprendimą Nr. 321/10/COL (Norway Post – lojalumo (diskonto) sistema), ir visu ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr. 321/10/COL. Remdamiesi ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 36 straipsniu, DB Schenker prašo panaikinti šį sprendimą. |
| --- | --- |

—

2014 m. rugpjūčio 27 d.DB Schenker pateikė ELPA priežiūros institucijai kartotinę paraišką. 2014 m. rugsėjo 9 d. ELPA priežiūros institucija atsiuntė DB Schenker e. laišką kartu su sprendimo kopija; šiuo sprendimu vėl atsisakyta pagal 2012 m. Taisyklių dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais 4 straipsnio 4 ir 6 dalis leisti DB Schenker visiškai ar iš dalies susipažinti su tais pačiais dokumentais, t. y. bylos dokumentais, dėl kurių ELPA priežiūros institucija priėmė sprendimą Nr. 321/10/COL (Norway Post – lojalumo (diskonto) sistema), ir visu ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr. 321/10/COL. Remdamiesi ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 36 straipsniu, DB Schenker prašo panaikinti šį sprendimą.

Ieškovai tvirtina, kad ELPA priežiūros institucija:

| — | pažeidė 2012 m. Taisyklių dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais 4 straipsnio 4 dalyje nurodytą išimtį, susijusią su komerciniais interesais, ir EEE susitarimo 122 straipsnyje nustatytą įpareigojimą saugoti profesinę paslaptį, ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 14 straipsnio 4 dalį ir šio susitarimo 4 protokolo II skyriaus 28 straipsnio 2 dalį ir taip, pažeisdama 2012 m. Taisyklių dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais 2 straipsnio 1 dalyje įtvirtintą teisę visuomenei susipažinti su dokumentais, neteisėtai neleido susipažinti su ginčijamais dokumentais, |
| --- | --- |

—

pažeidė 2012 m. Taisyklių dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais 4 straipsnio 4 dalyje nurodytą išimtį, susijusią su komerciniais interesais, ir EEE susitarimo 122 straipsnyje nustatytą įpareigojimą saugoti profesinę paslaptį, ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 14 straipsnio 4 dalį ir šio susitarimo 4 protokolo II skyriaus 28 straipsnio 2 dalį ir taip, pažeisdama 2012 m. Taisyklių dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais 2 straipsnio 1 dalyje įtvirtintą teisę visuomenei susipažinti su dokumentais, neteisėtai neleido susipažinti su ginčijamais dokumentais,

| — | pažeidė 2012 m. Taisyklių dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais 4 straipsnio 4 ir 6 dalyse nurodytą išimtį, susijusią su viršesniu viešuoju interesu, ir taip, pažeisdama 2012 m. Taisyklių dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais 2 straipsnio 1 dalyje įtvirtintą teisę visuomenei susipažinti su dokumentais, neteisėtai neleido susipažinti su ginčijamais dokumentais. |
| --- | --- |

—

pažeidė 2012 m. Taisyklių dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais 4 straipsnio 4 ir 6 dalyse nurodytą išimtį, susijusią su viršesniu viešuoju interesu, ir taip, pažeisdama 2012 m. Taisyklių dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais 2 straipsnio 1 dalyje įtvirtintą teisę visuomenei susipažinti su dokumentais, neteisėtai neleido susipažinti su ginčijamais dokumentais.

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 15.1.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/18

---

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2015/C 11/08)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

PAKEITIMO PARAIŠKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (2)

PAKEITIMO PARAIŠKA PAGAL 9 STRAIPSNĮ

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)“

EB Nr. FR-PGI-0105–1000–25.5.2012

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Keičiamos produkto specifikacijos dalys

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Pakeitimo (-ų) pobūdis

—

—

—

—

3.   Pakeitimas (-ai)

Gamintojų grupė pageidavo pakeisti specifikacijos aprašą, visų pirma siekdama paaiškinti ir patikslinti kai kuriuos jo punktus (ypač atsižvelgdama į smulkių ekonominės veiklos vykdytojų padėtį, produktų pateikimo vartotojams būdų pokyčius, pardavimo būdus tradiciniuose nupenėtų paukščių bei jų produktų turguose, kurie geriausiai atspindi Prancūzijos pietvakarių kaimo ir kulinarinę kultūrą), be to, atsižvelgdama į techninę pažangą, pasiektą šiame sektoriuje nuo SGN įregistravimo 2000 m.

3.1.   Produktų aprašymas

Atlikti šie pakeitimai:

| 1. | Į produktų sąrašą įtraukiama visa antis (su kepenėlėmis arba be jų) ir išdarinėta skerdena.
  Įtraukiamos skirtingos visos anties pateikimo formos, kuriomis antis tradiciškai parduodama Prancūzijos pietvakarių nupenėtų paukščių bei jų produktų turguose (turgūs, kuriuose parduodamos nupenėtos antys arba žąsys ir šių paukščių skerdenų dalys).
  Šios pateikimo formos – tai paskersta visa antis, kuri gali būti daugiau arba mažiau išdarinėta ir iš kurios gaunami 2000 m. įregistruotoje specifikacijoje (švieži arba perdirbti produktai) nurodytos skerdenų dalys arba subproduktai.
  Visa antis (su kepenėlėmis arba be jų) ir išdarinėta skerdena parduodamos šviežios, užšaldytos arba sušaldytos.
  Iš vidaus organų arba subproduktų atskirai su SGN žyma galima parduoti tik kepenėles, širdeles ir skilvelius.
  Gamintojų grupė nusprendė palikti galioti įregistruotos SGN specifikacijoje nurodytą mėsos gabalų ir subproduktų sąrašą, atsižvelgdama į tradiciškai Prancūzijos pietvakariuose parduodamus nupenėtų ančių produktus ir jų gerą vardą. Ji nepareiškė pageidavimo, kad į SGN būtų įtrauktos netradicinės skerdenų dalys. |
| --- | --- |

1.

Į produktų sąrašą įtraukiama visa antis (su kepenėlėmis arba be jų) ir išdarinėta skerdena.

Įtraukiamos skirtingos visos anties pateikimo formos, kuriomis antis tradiciškai parduodama Prancūzijos pietvakarių nupenėtų paukščių bei jų produktų turguose (turgūs, kuriuose parduodamos nupenėtos antys arba žąsys ir šių paukščių skerdenų dalys).

Šios pateikimo formos – tai paskersta visa antis, kuri gali būti daugiau arba mažiau išdarinėta ir iš kurios gaunami 2000 m. įregistruotoje specifikacijoje (švieži arba perdirbti produktai) nurodytos skerdenų dalys arba subproduktai.

Visa antis (su kepenėlėmis arba be jų) ir išdarinėta skerdena parduodamos šviežios, užšaldytos arba sušaldytos.

Iš vidaus organų arba subproduktų atskirai su SGN žyma galima parduoti tik kepenėles, širdeles ir skilvelius.

Gamintojų grupė nusprendė palikti galioti įregistruotos SGN specifikacijoje nurodytą mėsos gabalų ir subproduktų sąrašą, atsižvelgdama į tradiciškai Prancūzijos pietvakariuose parduodamus nupenėtų ančių produktus ir jų gerą vardą. Ji nepareiškė pageidavimo, kad į SGN būtų įtrauktos netradicinės skerdenų dalys.

| 2. | Įtrauktas visų produktų, išskyrus visą antį (su kepenėlėmis arba be jų) ir išdarinėtą skerdeną, pateikimas supjausčius smulkesniais gabalais.
  Taip sudaromos sąlygos galutiniam vartotojui produktą parduoti porcijomis.
  Be to, bendrajame dokumente patikslinta, kad produktas gali būti pateikiamas konservuotas, pusiau konservuotas, sušaldytas arba užšaldytas. Šis punktas įtrauktas į galiojančią specifikaciją. |
| --- | --- |

2.

Įtrauktas visų produktų, išskyrus visą antį (su kepenėlėmis arba be jų) ir išdarinėtą skerdeną, pateikimas supjausčius smulkesniais gabalais.

Taip sudaromos sąlygos galutiniam vartotojui produktą parduoti porcijomis.

Be to, bendrajame dokumente patikslinta, kad produktas gali būti pateikiamas konservuotas, pusiau konservuotas, sušaldytas arba užšaldytas. Šis punktas įtrauktas į galiojančią specifikaciją.

| 3. | Įtrauktas produkto pateikimo būdas – termiškai neapdorotos prieskoniais pagardintos riebios kepenėlės.
  Taip siekiama pasiūlyti produktą, kuris būtų jau paruoštas gaminti. Riebios kepenėlės, kurios parduodamos pagardintos prieskoniais, yra tas pats produktas, kuris paruošiamas prieš tolesnį perdirbimą gaminant SGN produktą. Pagardinimas prieskoniais apibūdinamas vienodai abiem atvejais – ir termiškai neapdoroto produkto, ir perdirbti paruošto produkto: „Druska, natrio druska, cukrus, prieskoniai ir aromatinės žolelės, vaisių spiritas, likerinis vynas, vynas, trumai (Tuber melanosporum), askorbo rūgštis arba natrio askorbatas. Pagardai sudaro ne daugiau kaip 4 % paruoštos masės; viename kilograme paruoštos masės turi būti ne daugiau kaip 2 gramai sacharozės.“ |
| --- | --- |

3.

Įtrauktas produkto pateikimo būdas – termiškai neapdorotos prieskoniais pagardintos riebios kepenėlės.

Taip siekiama pasiūlyti produktą, kuris būtų jau paruoštas gaminti. Riebios kepenėlės, kurios parduodamos pagardintos prieskoniais, yra tas pats produktas, kuris paruošiamas prieš tolesnį perdirbimą gaminant SGN produktą. Pagardinimas prieskoniais apibūdinamas vienodai abiem atvejais – ir termiškai neapdoroto produkto, ir perdirbti paruošto produkto: „Druska, natrio druska, cukrus, prieskoniai ir aromatinės žolelės, vaisių spiritas, likerinis vynas, vynas, trumai (Tuber melanosporum), askorbo rūgštis arba natrio askorbatas. Pagardai sudaro ne daugiau kaip 4 % paruoštos masės; viename kilograme paruoštos masės turi būti ne daugiau kaip 2 gramai sacharozės.“

| 4. | Įtraukta galimybė riebias kepenėles pateikti termiškai neapdorotas ir su pašalintomis gyslomis. |
| --- | --- |

4.

Įtraukta galimybė riebias kepenėles pateikti termiškai neapdorotas ir su pašalintomis gyslomis.

| 5. | Apibūdintas krūtinėlės (magret) paruošimas. |
| --- | --- |

5.

Apibūdintas krūtinėlės (magret) paruošimas.

| 6. | Kalbant apie džiovintas ir rūkytas magret, specifikacijoje ir bendrajame dokumente patikslinta, kad kiekviena magret džiovinama, o paskui gali būti ir išrūkoma. |
| --- | --- |

6.

Kalbant apie džiovintas ir rūkytas magret, specifikacijoje ir bendrajame dokumente patikslinta, kad kiekviena magret džiovinama, o paskui gali būti ir išrūkoma.

3.2.   Kilmės įrodymas

Atsižvelgiant į skyrelio „Gamybos būdas“ pakeitimus ir galiojančius teisės aktus, atnaujintos lentelės. Tiksliau nurodytas kai kurių dokumentų turinys.

Pridėtas reikalavimas kiekvienoje įmonėje vesti atskirą žaliavos apskaitą (plg. Europos Komisijos reglamento (EB) Nr. 1898/2006 (3) 6 straipsnio 2 dalį).

Apibrėžta produktų partijos sąvoka.

3.3.   Gamybos būdas

Atsižvelgiant į nacionalinių ir ES SGN specifikacijų pokyčius, šioje dalyje padaryta daug formos ir turinio pakeitimų.

Atlikti šie pakeitimai:

1.   Perėjimas

Parengta nauja su perėjimu susijusių reikalavimų redakcija. Patikslinama, kad naudojamos antys – tai Cairina moschata veislės (vadinamoji muskusinė antis) patinai arba sukryžminus Cairina moschata × Anas Platyrhinchos veisles (muskusinės anties patinas × paprastoji antis) išvestos veislės, vadinamos mulardinės anties, patinai. Tai yra ne pakeitimas, o seniau numatytos nuostatos perkėlimas į specifikaciją.

Nurodyta, kad kryžminimui naudojami patinai turi būti atrenkami laikantis Syndicat des Sélectionneurs Avicoles et Aquacoles Français (SYSAAF) nustatytos tvarkos.

2.   Auginimas

| — | Į specifikaciją įtraukta galimybė perkelti ančių jauniklius iš vieno toje pačioje geografinėje vietovėje esančio ūkio į kitą (iki 42-os dienos arba vėliau). Taip siekiama atsižvelgti į sektoriaus organizavimą ir dabartinę ekonominės veiklos vykdytojų praktiką. Ši auginimo praktika susijusi ne su 1 dienos amžiaus, o su vyresnių ančių jauniklių auginimu. |
| --- | --- |

—

Į specifikaciją įtraukta galimybė perkelti ančių jauniklius iš vieno toje pačioje geografinėje vietovėje esančio ūkio į kitą (iki 42-os dienos arba vėliau). Taip siekiama atsižvelgti į sektoriaus organizavimą ir dabartinę ekonominės veiklos vykdytojų praktiką. Ši auginimo praktika susijusi ne su 1 dienos amžiaus, o su vyresnių ančių jauniklių auginimu.

| — | Išbrauktas reikalavimas, susijęs su skirtingu toje pačioje patalpoje esančių jauniklių tankumu uždaroje patalpoje ir lauko aptvare visu jų auginimo laikotarpiu; jis pakeistas nuostata dėl gyvūnų tankumo uždaroje patalpoje priklausomai nuo jų amžiaus. |
| --- | --- |

—

Išbrauktas reikalavimas, susijęs su skirtingu toje pačioje patalpoje esančių jauniklių tankumu uždaroje patalpoje ir lauko aptvare visu jų auginimo laikotarpiu; jis pakeistas nuostata dėl gyvūnų tankumo uždaroje patalpoje priklausomai nuo jų amžiaus.

| — | Siekiant geresnės šių lauko aptvarų kokybės, kad juose kauptųsi mažiau nešvarumų ir būtų apribotas jų poveikis gyvūnų vystymuisi (pvz., raišumui), įtraukta dalies aptvarų naudojimo sąvoka. Šis dalijimas dalimis apibrėžiamas kaip konkrečiu momentu vienai ančiai skiriamas pusės aptvaro plotas. Šis dalijimas gali būti taikomas kartu su aptvarų rotacija, kurios tikslas – dėl pirmiau minėtų priežasčių leisti naudoti kitą aptvarą. Kartu su šiais pakeitimais keičiamas ir aptvarų nenaudojimo tarp dviejų vienas po kito auginamų paukščių pulkų laikas (12 savaičių). Šis laikas keičiamas bendru 168 dienų per kalendorinius metus laikotarpiu, per kurį aptvarai nenaudojami. |
| --- | --- |

—

Siekiant geresnės šių lauko aptvarų kokybės, kad juose kauptųsi mažiau nešvarumų ir būtų apribotas jų poveikis gyvūnų vystymuisi (pvz., raišumui), įtraukta dalies aptvarų naudojimo sąvoka. Šis dalijimas dalimis apibrėžiamas kaip konkrečiu momentu vienai ančiai skiriamas pusės aptvaro plotas. Šis dalijimas gali būti taikomas kartu su aptvarų rotacija, kurios tikslas – dėl pirmiau minėtų priežasčių leisti naudoti kitą aptvarą. Kartu su šiais pakeitimais keičiamas ir aptvarų nenaudojimo tarp dviejų vienas po kito auginamų paukščių pulkų laikas (12 savaičių). Šis laikas keičiamas bendru 168 dienų per kalendorinius metus laikotarpiu, per kurį aptvarai nenaudojami.

3.   Pašaro sudarymas

Nustatyta pašaro, kuris duodamas gyvūnams iki 42-os dienos, sudėtis ir apribota grūdų antrinių produktų, skiriamų nuo 43-os dienos, procentinė dalis.

Pašarų klasės nustatytos remiantis galiojančių ES teisės aktų terminologija (2013 m. sausio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 68/2013 dėl pašarinių žaliavų katalogo).

4.   Priverstinis penėjimas

Įtraukta keletas naujų elementų:

| — | Šalia vidutinio paukščių, kurie atiduodami priverstinai penėti, svorio nustatytas ir minimalus jų svoris. |
| --- | --- |

—

Šalia vidutinio paukščių, kurie atiduodami priverstinai penėti, svorio nustatytas ir minimalus jų svoris.

| — | Nuolatinis priverstinis penėjimas paukščius auginančių ūkininkų ūkiuose, t. y. skirtingo amžiaus ančių priverstinis penėjimas vienu metu. |
| --- | --- |

—

Nuolatinis priverstinis penėjimas paukščius auginančių ūkininkų ūkiuose, t. y. skirtingo amžiaus ančių priverstinis penėjimas vienu metu.

| — | Sanitariniai priverstinio penėjimo reikalavimai (valymas, dezinfekavimas, tuščių patalpų laikymas). |
| --- | --- |

—

Sanitariniai priverstinio penėjimo reikalavimai (valymas, dezinfekavimas, tuščių patalpų laikymas).

| — | Priverstinio penėjimo trukmė sutrumpinta nuo 12 iki 10 dienų, o mažiausias penėjimų skaičius – nuo 24 iki 20. Šie pokyčiai įmanomi dėl įvairių mokslinių pasiekimų ir pagerėjusių techninių sąlygų atrenkant, auginant ir priverstinai penint paukščius; kepenėlių svoris dėl to nesumažėja. Kokybinis tikslas, visų pirma kalbant apie lydymosi rodiklį, yra 550 gramų svorio kepenėlės. Šį svorį dabar galima pasiekti ar net viršyti per 10–12 dienų. Taigi pageidautina sutrumpinti priverstinio penėjimo trukmę, kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų kontroliuoti kepenėlių dydį. Pakeista tik priverstinio penėjimo trukmė, o auginimo trukmė ir minimalus kepenėlių svoris (350 g) išlieka nepakitę. |
| --- | --- |

—

Priverstinio penėjimo trukmė sutrumpinta nuo 12 iki 10 dienų, o mažiausias penėjimų skaičius – nuo 24 iki 20. Šie pokyčiai įmanomi dėl įvairių mokslinių pasiekimų ir pagerėjusių techninių sąlygų atrenkant, auginant ir priverstinai penint paukščius; kepenėlių svoris dėl to nesumažėja. Kokybinis tikslas, visų pirma kalbant apie lydymosi rodiklį, yra 550 gramų svorio kepenėlės. Šį svorį dabar galima pasiekti ar net viršyti per 10–12 dienų. Taigi pageidautina sutrumpinti priverstinio penėjimo trukmę, kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų kontroliuoti kepenėlių dydį. Pakeista tik priverstinio penėjimo trukmė, o auginimo trukmė ir minimalus kepenėlių svoris (350 g) išlieka nepakitę.

| — | Nurodyta, kokie kukurūzai naudojami priverstiniam penėjimui (kukurūzų grūdai arba sutrintų grūdų tešla). |
| --- | --- |

—

Nurodyta, kokie kukurūzai naudojami priverstiniam penėjimui (kukurūzų grūdai arba sutrintų grūdų tešla).

5.   Skerdimas

Nustatytas minimalus skerdžiamų mulardinių ir muskusinių ančių amžius – atitinkamai 91 ir 92 dienos. Šis patikslinimas susijęs su minimaliu auginimo amžiumi (81 arba 82 dienos) ir minimaliu priverstinio penėjimo amžiumi (10 dienų).

6.   Su skerdenomis susijusios nuostatos

| — | Papildyta informacija apie išdarinėjimą ir patikslinta, kad tulžis pašalinama išdarinėjant ir kad išdarinėjama šiltose arba šaltose patalpose, taip pat apibūdintas gyslų išėmimas. |
| --- | --- |

—

Papildyta informacija apie išdarinėjimą ir patikslinta, kad tulžis pašalinama išdarinėjant ir kad išdarinėjama šiltose arba šaltose patalpose, taip pat apibūdintas gyslų išėmimas.

| — | Be to, patikslinta, kad kepenėlės ir skerdenos laikomos šaltai. |
| --- | --- |

—

Be to, patikslinta, kad kepenėlės ir skerdenos laikomos šaltai.

| — | Atsisakyta laiko tarpo tarp išdarinėjimo ir išpjaustymo (24 val.) ir tarp skerdimo ir sušaldymo arba užšaldymo (48 val.). Vietoj to nustatytos kiekvienam ekonominės veiklos vykdytojui skirtos konkrečios higienos taisyklės. |
| --- | --- |

—

Atsisakyta laiko tarpo tarp išdarinėjimo ir išpjaustymo (24 val.) ir tarp skerdimo ir sušaldymo arba užšaldymo (48 val.). Vietoj to nustatytos kiekvienam ekonominės veiklos vykdytojui skirtos konkrečios higienos taisyklės.

7.   Riebių kepenėlių gardinimas prieskoniais

Nustatyta, kad termiškai neapdorotų riebių kepenėlių prieskonių dalis neturi viršyti 4 % paruoštos masės.

8.   Riebių kepenėlių perdirbimas

| — | Patikslinta, kokia forma gali būti pateikiamos perdirbti skirtos termiškai neapdorotos riebios kepenėlės. Jos gali būti visos, be gyslų, supjaustytos arba pagardintos prieskoniais. |
| --- | --- |

—

Patikslinta, kokia forma gali būti pateikiamos perdirbti skirtos termiškai neapdorotos riebios kepenėlės. Jos gali būti visos, be gyslų, supjaustytos arba pagardintos prieskoniais.

| — | Nustatyti trys konservavimo būdai: atšaldytos, sušaldytos arba užšaldytos kepenėlės. Patikslintos sušaldytų arba užšaldytų kepenėlių perdirbimo sąlygos. |
| --- | --- |

—

Nustatyti trys konservavimo būdai: atšaldytos, sušaldytos arba užšaldytos kepenėlės. Patikslintos sušaldytų arba užšaldytų kepenėlių perdirbimo sąlygos.

| — | Kaip ir termiškai neapdorotų riebių kepenėlių, kurios parduodamos pagardintos prieskoniais, atveju, perdirbti skirtų riebių kepenėlių pagardai neturi viršyti 4 % paruošto mišinio. |
| --- | --- |

—

Kaip ir termiškai neapdorotų riebių kepenėlių, kurios parduodamos pagardintos prieskoniais, atveju, perdirbti skirtų riebių kepenėlių pagardai neturi viršyti 4 % paruošto mišinio.

| — | Riebių kepenėlių virimas jas suvyniojus į audinį, anksčiau laikytas virimu „marškinėliuose“, apibūdintas plačiau, nurodant naudojamą sultinio rūšį, nes tai yra tradicinis virimo būdas. |
| --- | --- |

—

Riebių kepenėlių virimas jas suvyniojus į audinį, anksčiau laikytas virimu „marškinėliuose“, apibūdintas plačiau, nurodant naudojamą sultinio rūšį, nes tai yra tradicinis virimo būdas.

| — | Patikslinti visų riebių kepenėlių (foie gras entier) arba riebių kepenėlių (foie gras) produktams taikomi apibūdinimai: galimybė pakuotėje naudoti tik vieną kepenėlių skiltį, kurios grynoji masė yra 250 g arba mažesnė, ją supančių drebučių sudėtis, minimalus trumų kiekis, kad parduodant produktą juos būtų galima paminėti kaip sudedamąją dalį. |
| --- | --- |

—

Patikslinti visų riebių kepenėlių (foie gras entier) arba riebių kepenėlių (foie gras) produktams taikomi apibūdinimai: galimybė pakuotėje naudoti tik vieną kepenėlių skiltį, kurios grynoji masė yra 250 g arba mažesnė, ją supančių drebučių sudėtis, minimalus trumų kiekis, kad parduodant produktą juos būtų galima paminėti kaip sudedamąją dalį.

| — | Aiškiai nustatyta, kad gaminant smulkintas apdorotas kepenėles (bloc de foie gras) mišinyje galima naudoti ne daugiau kaip 10 % SGN pažymėtų jau perdirbtų ir išvirtų riebių kepenėlių. |
| --- | --- |

—

Aiškiai nustatyta, kad gaminant smulkintas apdorotas kepenėles (bloc de foie gras) mišinyje galima naudoti ne daugiau kaip 10 % SGN pažymėtų jau perdirbtų ir išvirtų riebių kepenėlių.

| — | Patikslintos sąlygos, kurių laikantis produkto etiketėse reikia nurodyti, ar produkte esama kepenėlių gabalėlių, drebučių sudėtį ir minimalų trumų kiekį. |
| --- | --- |

—

Patikslintos sąlygos, kurių laikantis produkto etiketėse reikia nurodyti, ar produkte esama kepenėlių gabalėlių, drebučių sudėtį ir minimalų trumų kiekį.

9.   Mėsos perdirbimas

Nustatytas draudimas sūdyti perdirbamą mėsą sūdyme:

| — | džiovinta ir rūkyta magret:






  — | pateikta papildomos su džiovinimu susijusios informacijos; |
| --- | --- | --- |

—

džiovinta ir rūkyta magret:

—

pateikta papildomos su džiovinimu susijusios informacijos;

| — | draudžiama naudoti kvapiąsias medžiagas; |
| --- | --- |

—

draudžiama naudoti kvapiąsias medžiagas;

| — | rūkomą mėsą draudžiama plauti, mirkyti arba ant jos purkšti skystus dūmus; |
| --- | --- |

—

rūkomą mėsą draudžiama plauti, mirkyti arba ant jos purkšti skystus dūmus;

| — | nustatytas leidžiamų ingredientų sąrašas. |
| --- | --- |

—

nustatytas leidžiamų ingredientų sąrašas.

| — | Savo riebaluose konservuota mėsa (confits):






  — | patikslinta, kad pakuojant į pakuotes, kurios vėliau termiškai neapdorojamos, kad produkto savybės nebekistų, mėsa verdama ilgai, kol visiškai išverda; |
| --- | --- | --- |

—

Savo riebaluose konservuota mėsa (confits):

—

patikslinta, kad pakuojant į pakuotes, kurios vėliau termiškai neapdorojamos, kad produkto savybės nebekistų, mėsa verdama ilgai, kol visiškai išverda;

| — | siekiant, kad produkto savybės nebekistų, termiškai apdorojamos (antras virimas) tik tos pakuotės, kurias techniškai taip įmanoma apdoroti; |
| --- | --- |

—

siekiant, kad produkto savybės nebekistų, termiškai apdorojamos (antras virimas) tik tos pakuotės, kurias techniškai taip įmanoma apdoroti;

| — | priklausomai nuo pakuotėje esančių mėsos gabalėlių patikslintos riebaluose konservuotos mėsos (confits) pavadinimo naudojimo parduodant produktą sąlygos. |
| --- | --- |

—

priklausomai nuo pakuotėje esančių mėsos gabalėlių patikslintos riebaluose konservuotos mėsos (confits) pavadinimo naudojimo parduodant produktą sąlygos.

3.4.   Ženklinimas etiketėmis

Remiantis nacionalinių teisės aktų pokyčiais, SGN etiketėse nebeprivaloma nurodyti sertifikavimo įstaigų pavadinimų, todėl gamintojų grupė nusprendė šį reikalavimą iš specifikacijos išbraukti.

Ženklinimo etiketėmis nuostatos peržiūrėtos, kad būtų suderintos su įregistruoto produkto specifikacija.

Numatyta etiketėse naudoti bendrą informaciją, nustatytas parduoti skirtų produktų etiketėje nurodomo geografinio pavadinimo raidžių dydis.

Etiketėse naudotina bendra informacija nustatyta dokumente, kurį gamintojų grupė perduoda visiems ekonominės veiklos vykdytojams.

3.5.   Nacionaliniai reikalavimai

Atsižvelgiant į nacionalinių įstatymų ir teisės aktų raidą, skyrius „Nacionaliniai reikalavimai“ parengtas kaip lentelė, kurioje nurodyti pagrindiniai kontroliuotini dalykai ir jų vertinimo metodas.

3.6.   Kita

Gamintojų grupės ir sertifikavimo įstaigų adresai

Atnaujintas gamintojų grupės adresas ir pridėti sertifikavimo įstaigų adresai.

Produkto rūšis

Remiantis galiojančiuose ES teisės aktuose vartojamais terminais atnaujinti produkto klasių pavadinimai. Ši dalis perkelta į skyrių „Produktų aprašymas“.

Geografinė vietovė

SGN geografinės vietovės ribos nekeičiamos, tačiau nurodytos kita forma – kantonų sąrašas pakeistas atitinkamų komunų sąrašu.

Specialios pakavimo taisyklės

Nurodyta, kad visi veiksmai – nuo auginimo iki produktų pakavimo – turi būti atliekami geografinėje vietovėje. Todėl reikalavimas pakuoti geografinėje vietovėje aiškiai įtrauktas į specifikacijos skyrių „Geografinė vietovė“.

Dabartinėje specifikacijoje tai jau buvo nurodyta (nors nelabai akivaizdžiai) šiomis nuostatomis:

| — | 34 p., „savo riebaluose konservuota mėsa pakuojama kaip galutinis produktas“; |
| --- | --- |

—

34 p., „savo riebaluose konservuota mėsa pakuojama kaip galutinis produktas“;

| — | 32 ir 34 p. numatyta, kad magret ir riebios kepenėlės pakuojamos į vakuumines pakuotes; |
| --- | --- |

—

32 ir 34 p. numatyta, kad magret ir riebios kepenėlės pakuojamos į vakuumines pakuotes;

| — | 32 p. nurodyta, kad galutinis riebių kepenėlių produktų terminis apdorojimas atliekamas juos supakavus. |
| --- | --- |

—

32 p. nurodyta, kad galutinis riebių kepenėlių produktų terminis apdorojimas atliekamas juos supakavus.

Pakuojant geografinėje vietovėje užtikrinama, kad nebus pažeistos produktams būdingos savybės.

Antiena ir jos subproduktai yra lengvai pažeidžiami produktai, kurie dėl oro poveikio greitai oksiduojasi. Pakuojant geografinėje vietovėje sutrumpėja laikas tarp produkto pagaminimo ir jo supakavimo, todėl šie produktai nesugenda.

Pakavimas yra perdirbtų riebių kepenėlių ir savo riebaluose konservuotų produktų gamybos proceso dalis, nes šie produktai, kad jų savybės toliau nebekistų, galutinai termiškai apdorojami jau supakuoti.

Galiausiai pakavimas geografinėje vietovėje palengvina produktų atsekamumą ir kontrolę.

Redakcinio pobūdžio pakeitimai, visų pirma dalyje „Ryšys su geografine vietove“

Šis skyrius buvo perrašytas, siekiant įrodyti naujų į specifikaciją įtrauktų produktų ryšį su geografine vietove, be to, siekiant, kad jis atitiktų dabartinius redakcinius reikalavimus.

Šis skyrius parengtas iš šių trijų pakeistų skyrių:

| 1. | Skyrius „Geografinės vietovės ypatumai“ perrašytas, informacija išdėstyta kitaip, siekiant:






  — | tiksliau apibrėžti geografinę vietovę, kurios ribos nurodytos atsižvelgiant į ją supančius geografinius arba administracinius vienetus; |
| --- | --- | --- |

1.

Skyrius „Geografinės vietovės ypatumai“ perrašytas, informacija išdėstyta kitaip, siekiant:

—

tiksliau apibrėžti geografinę vietovę, kurios ribos nurodytos atsižvelgiant į ją supančius geografinius arba administracinius vienetus;

| — | aiškiau aprašyti geografinės vietovės gamtos veiksnius: klimato sąlygas, kraštovaizdį ir plačiai paplitusį kukurūzų auginimą. Dirvožemių tipai neaptariami, nes kukurūzų auginimui didžiausią įtaką daro geografinės vietovės klimato sąlygos. Šis punktas papildytais tiksliais duomenimis (skaičiais); |
| --- | --- |

—

aiškiau aprašyti geografinės vietovės gamtos veiksnius: klimato sąlygas, kraštovaizdį ir plačiai paplitusį kukurūzų auginimą. Dirvožemių tipai neaptariami, nes kukurūzų auginimui didžiausią įtaką daro geografinės vietovės klimato sąlygos. Šis punktas papildytais tiksliais duomenimis (skaičiais);

| — | aiškiau aprašyti žmogiškuosius veiksnius, kurie perteikia ančių auginimo Prancūzijos pietvakariuose tradicijas nuo viduramžių ir „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ prekybos plėtojimąsi Prancūzijos pietvakariuose. |
| --- | --- |

—

aiškiau aprašyti žmogiškuosius veiksnius, kurie perteikia ančių auginimo Prancūzijos pietvakariuose tradicijas nuo viduramžių ir „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ prekybos plėtojimąsi Prancūzijos pietvakariuose.

| 2. | Visų produktų, kurie žymimi SGN ženklu, ypatumai nurodyti skyriuje „Produkto ypatumai“. Visų pirma kalbama apie produktų klasės, kuri įtraukta prašymu pakeisti specifikaciją (visa antis (su kepenėlėmis arba be jų) ir išdarinėta skerdena), ypatumus. |
| --- | --- |

2.

Visų produktų, kurie žymimi SGN ženklu, ypatumai nurodyti skyriuje „Produkto ypatumai“. Visų pirma kalbama apie produktų klasės, kuri įtraukta prašymu pakeisti specifikaciją (visa antis (su kepenėlėmis arba be jų) ir išdarinėta skerdena), ypatumus.

| 3. | Skyrius „Priežastinis ryšys“ perrašytas siekiant nurodyti, kad jis daugiausia grindžiamas geru vardu, kuris įrodomas pateikiant tikslesnės informacijos. |
| --- | --- |

3.

Skyrius „Priežastinis ryšys“ perrašytas siekiant nurodyti, kad jis daugiausia grindžiamas geru vardu, kuris įrodomas pateikiant tikslesnės informacijos.

Nepakeista, tačiau kitaip išdėstyta ir patikslinta informacija apie tradicijas – kukurūzų auginimą regione, penimų ančių auginimu pagrįstą agrarinę ekonomiką ir specifines produktų konservavimo technologijas.

Taigi ryšys su geografine vietove grindžiamas tokiais elementais:

| — | geografinėje vietovėje vyraujančios klimato sąlygos palankios kukurūzams auginti; |
| --- | --- |

—

geografinėje vietovėje vyraujančios klimato sąlygos palankios kukurūzams auginti;

| — | kukurūzai šiame regione auginami nuo XVI amžiaus, jie labai greitai tapo pagrindinių naminių paukščių, ypač ančių, pašaru; |
| --- | --- |

—

kukurūzai šiame regione auginami nuo XVI amžiaus, jie labai greitai tapo pagrindinių naminių paukščių, ypač ančių, pašaru;

| — | šių grūdų prieinamumas paskatino augintojus užsiimti nupenėtų ančių auginimu ir sukaupti specifinės praktinės ančių auginimo patirties, pagrįstos prievartiniu, tačiau laipsnišku jų penėjimu (prievartinis penėjimas); |
| --- | --- |

—

šių grūdų prieinamumas paskatino augintojus užsiimti nupenėtų ančių auginimu ir sukaupti specifinės praktinės ančių auginimo patirties, pagrįstos prievartiniu, tačiau laipsnišku jų penėjimu (prievartinis penėjimas);

| — | šis nupenėtų ančių auginimas suteikia joms būdingą ypatumą – antys būna riebios, tačiau su gerai išvystytais raumenimis; |
| --- | --- |

—

šis nupenėtų ančių auginimas suteikia joms būdingą ypatumą – antys būna riebios, tačiau su gerai išvystytais raumenimis;

| — | paplitus šiam auginimo būdui, sukurtos originalios mėsos konservavimo technologijos (mėsos konservavimas savo riebaluose ir sterilizuojant); |
| --- | --- |

—

paplitus šiam auginimo būdui, sukurtos originalios mėsos konservavimo technologijos (mėsos konservavimas savo riebaluose ir sterilizuojant);

| — | šie konservavimo būdai sudarė sąlygas specializuotoms prekybos įmonėms produktus pardavinėti platesniu mastu; |
| --- | --- |

—

šie konservavimo būdai sudarė sąlygas specializuotoms prekybos įmonėms produktus pardavinėti platesniu mastu;

| — | tokių įmonių kūrimasis prisidėjo prie to, kad „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ geras vardas pasklido ne tik tame regione, bet ir visoje Prancūzijoje ir užsienyje. |
| --- | --- |

—

tokių įmonių kūrimasis prisidėjo prie to, kad „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ geras vardas pasklido ne tik tame regione, bet ir visoje Prancūzijoje ir užsienyje.

Tekste padaryta daug redakcinio pobūdžio pakeitimų (tekstas išdėstytas iš naujo, patikslintas, pastraipos sukeistos vietomis, išbrauktos besikartojančios pastraipos).

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (4)

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)“

EB Nr. FR-PGI-0105–1000–25.5.2012

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.1 klasė. Šviežia mėsa (ir subproduktai)

1.2 klasė. Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“ – tai Prancūzijos pietvakariuose auginami muskusinių ančių patinai arba mulardinių ančių patinai, iš kurių gaunamos riebios kepenėlės (foie gras).

foie gras

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“ antys auginamos gryname ore, o sulaukusios 81 dienos (mulardinės antys) arba 82 dienų (muskusinės antys) amžiaus pradedamos priverstinai penėti.

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“ prievarta penimos ne mažiau nei 10 dienų ir ne mažiau kaip 20 kartų.

Vėliau antys skerdžiamos ir, jei reikia, išpjaustomos bei perdirbamos.

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“ oda ir riebalai būna matinės baltos arba geltonos spalvos.

Iš „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest“ gaminami tokie produktai:

| — | Šviežia mėsa ir subproduktai: visa antis (su kepenėlėmis arba be jų) ir išdarinėta skerdena, foie gras (riebios kepenėlės), magret (krūtinėlė), šlaunelės, aiguillette (juostelėmis supjaustyti krūtinėlės raumenys), širdelė, viršutinė sparno dalis, skilvelis.
  Visa antis su kepenėlėmis – tai visa – paskersta, nupešta ir neišdarinėta – antis.
  Visa antis be kepenėlių – tai visa – paskersta, nupešta, neišdarinėta, tačiau su išimtomis kepenėlėmis – antis.
  Išdarinėta skerdena – tai visa – paskersta, nupešta ir visiškai išdarinėta – antis.
  Žalios foie gras – minkštos, vienodos spalvos ir nepažeistos riebios kepenėlės. Jos sveria ne mažiau nei 350 g ir gali būti pateikiamos pagardintos prieskoniais.

  Magret – tai iš krūtinėlės išpjauta filė (neskaitant raumeningos aiguillette dalies). Kiekviena magret sveria ne mažiau kaip 300 g ir pateikiama su oda ir poodiniu riebalų sluoksniu. Riebumo lygis (riebalai + oda/visas svoris) – 25–45 %. Magret pateikiamos visiškai nupeštos ir kruopščiai išpjautos. Jos išpjaustomos taisyklinga vainiko forma, prie mėsos matomas plonas riebalų sluoksnis.
  Šlaunelės – tai visas mėsos gabalas, su oda ir riebalais, kurie dengia šlaunikaulį, blauzdikaulį ir šeivikaulį. Per sąnarius daromi du pjūviai. Šlaunelės turi būti be kraujosruvų ir įbrėžimų. Jos visiškai nupešamos, kruopščiai išpjaunamos, o padaigos tinkamai pašalinamos.

  Aiguillettes – tai prie skerdenos prisitvirtinusio vidinio krūtinės raumens dalys. Jos pateikiamos be kraujosruvų ir vientisos.
  Širdelės pateikiamos visos, neįpjautos ir su išimta aorta.
  Viršutinė sparno dalis pateikiama tvarkingai išpjauta, nesulūžusi, be kaulo gabaliukų ir be kraujosruvų.
  Skilvelis – tai antroji valgoma anties virškinimo trakto dalis, sudaryta iš storo raumens. Skilvelio vidus turi būti kruopščiai išgremžtas, išorės riebalai nuimti, prie jo negali būti likusių stemplės gabaliukų.
  Šie produktai vartotojams gali būti parduodami švieži, užšaldyti arba sušaldyti.
  Jie gali būti pateikiami supjaustyti, išskyrus visą antį ir skerdeną. |
| --- | --- |

—

Šviežia mėsa ir subproduktai: visa antis (su kepenėlėmis arba be jų) ir išdarinėta skerdena, foie gras (riebios kepenėlės), magret (krūtinėlė), šlaunelės, aiguillette (juostelėmis supjaustyti krūtinėlės raumenys), širdelė, viršutinė sparno dalis, skilvelis.

foie gras

magret

aiguillette

Visa antis su kepenėlėmis – tai visa – paskersta, nupešta ir neišdarinėta – antis.

Visa antis be kepenėlių – tai visa – paskersta, nupešta, neišdarinėta, tačiau su išimtomis kepenėlėmis – antis.

Išdarinėta skerdena – tai visa – paskersta, nupešta ir visiškai išdarinėta – antis.

Žalios foie gras – minkštos, vienodos spalvos ir nepažeistos riebios kepenėlės. Jos sveria ne mažiau nei 350 g ir gali būti pateikiamos pagardintos prieskoniais.

foie gras

Magret – tai iš krūtinėlės išpjauta filė (neskaitant raumeningos aiguillette dalies). Kiekviena magret sveria ne mažiau kaip 300 g ir pateikiama su oda ir poodiniu riebalų sluoksniu. Riebumo lygis (riebalai + oda/visas svoris) – 25–45 %. Magret pateikiamos visiškai nupeštos ir kruopščiai išpjautos. Jos išpjaustomos taisyklinga vainiko forma, prie mėsos matomas plonas riebalų sluoksnis.

Magret

aiguillette

magret

Magret

Šlaunelės – tai visas mėsos gabalas, su oda ir riebalais, kurie dengia šlaunikaulį, blauzdikaulį ir šeivikaulį. Per sąnarius daromi du pjūviai. Šlaunelės turi būti be kraujosruvų ir įbrėžimų. Jos visiškai nupešamos, kruopščiai išpjaunamos, o padaigos tinkamai pašalinamos.

Aiguillettes – tai prie skerdenos prisitvirtinusio vidinio krūtinės raumens dalys. Jos pateikiamos be kraujosruvų ir vientisos.

Aiguillettes

Širdelės pateikiamos visos, neįpjautos ir su išimta aorta.

Viršutinė sparno dalis pateikiama tvarkingai išpjauta, nesulūžusi, be kaulo gabaliukų ir be kraujosruvų.

Skilvelis – tai antroji valgoma anties virškinimo trakto dalis, sudaryta iš storo raumens. Skilvelio vidus turi būti kruopščiai išgremžtas, išorės riebalai nuimti, prie jo negali būti likusių stemplės gabaliukų.

Šie produktai vartotojams gali būti parduodami švieži, užšaldyti arba sušaldyti.

Jie gali būti pateikiami supjaustyti, išskyrus visą antį ir skerdeną.

| — | Mėsos produktai: foie gras entier (visos riebios kepenėlės) foie gras (riebios kepenėlės), bloc de foie gras (smulkintos apdorotos riebios kepenėlės, su gabalėliais arba be jų), džiovinta magret (arba džiovinta ir rūkyta), confit (savo riebaluose konservuota mėsa: sparnai, šlaunelės, magret, viršutinės sparnų dalys, skilveliai).

  Foie gras entier – tai nesmulkintos riebios kepenėlės arba viena ar kelios riebių kepenėlių skiltys, pagardintos prieskoniais.

  Foie gras – į vieną sujungti riebių kepenėlių skilčių gabalėliai, pagardinti prieskoniais (riebių kepenėlių skilčių gabalėliai galutiniame produkte turi būti ne mažesnio nei 20 g svorio).

  Bloc de foie gras (su gabalėliais arba be jų) – apdorotos riebios kepenėlės su prieskoniais. Į atkurto produkto mišinį gali būti pridedama kepenėlių gabalėlių.
  Džiovinta (arba džiovinta ir rūkyta) magret gaminama iš magret, kuri sūdoma sausa druska ir džiovinama (arba džiovinama ir rūkoma) ir prie kurios gali būti pridedama kitų sudedamųjų dalių.

  Confits ruošiami tik anties riebaluose verdant sausa druska pasūdytus anties mėsos gabalėlius. Gali būti naudojamos tik šios anties dalys: šlaunelės, sparnai (magret kartu su viršutine sparno dalimi), magret, viršutinė sparno dalis ir skilvelis.
  Šie produktai vartotojams gali būti parduodami konservuoti, pusiau konservuoti (arba pusiau virti), užšaldyti arba sušaldyti. Jie gali būti pateikiami supjaustyti smulkesniais gabalėliais. |
| --- | --- |

—

Mėsos produktai: foie gras entier (visos riebios kepenėlės) foie gras (riebios kepenėlės), bloc de foie gras (smulkintos apdorotos riebios kepenėlės, su gabalėliais arba be jų), džiovinta magret (arba džiovinta ir rūkyta), confit (savo riebaluose konservuota mėsa: sparnai, šlaunelės, magret, viršutinės sparnų dalys, skilveliai).

foie gras entier

foie gras

bloc de foie gras

magret

confit

magret

Foie gras entier – tai nesmulkintos riebios kepenėlės arba viena ar kelios riebių kepenėlių skiltys, pagardintos prieskoniais.

Foie gras entier

Foie gras – į vieną sujungti riebių kepenėlių skilčių gabalėliai, pagardinti prieskoniais (riebių kepenėlių skilčių gabalėliai galutiniame produkte turi būti ne mažesnio nei 20 g svorio).

Foie gras

Bloc de foie gras (su gabalėliais arba be jų) – apdorotos riebios kepenėlės su prieskoniais. Į atkurto produkto mišinį gali būti pridedama kepenėlių gabalėlių.

Bloc de foie gras

Džiovinta (arba džiovinta ir rūkyta) magret gaminama iš magret, kuri sūdoma sausa druska ir džiovinama (arba džiovinama ir rūkoma) ir prie kurios gali būti pridedama kitų sudedamųjų dalių.

magret

magret

Confits ruošiami tik anties riebaluose verdant sausa druska pasūdytus anties mėsos gabalėlius. Gali būti naudojamos tik šios anties dalys: šlaunelės, sparnai (magret kartu su viršutine sparno dalimi), magret, viršutinė sparno dalis ir skilvelis.

Confits

magret

magret

Šie produktai vartotojams gali būti parduodami konservuoti, pusiau konservuoti (arba pusiau virti), užšaldyti arba sušaldyti. Jie gali būti pateikiami supjaustyti smulkesniais gabalėliais.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Iš riebių kepenėlių gaminamiems pusgaminiams (foie gras entier, foie gras, bloc de foie gras (su gabalėliais arba be jų)) gali būti naudojamos tik SGN pažymėtos riebios kepenėlės.

foie gras entier

foie gras

bloc de foie gras

Džiovinta (arba džiovinta ir rūkyta) magret gaminama tik iš SGN pažymėtų magret.

magret

magret

Confits ruošiami iš SGN pažymėtų mėsos gabalėlių, kurie pirma sūdomi sausa druska, o paskui verdami anties riebaluose.

Confits

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

Iki 42 dienų amžiaus auginamų ančių pašarai sudaryti iš ne mažiau kaip 50 % grūdų arba jų išvestinių produktų ir ankštinių augalų sėklų. Vėliau, iki priverstinio penėjimo pradžios, pašarus sudaro ne mažiau kaip 70 % grūdų arba jų išvestinių produktų ir ankštinių augalų sėklų, tarp kurių turi būti ne mažiau kaip 15 % kukurūzų ir ne daugiau kaip 40 % javų.

Priverstinio penėjimo porciją sudaro kukurūzai, kurių ne mažiau nei 95 % užauginta Prancūzijos pietvakarių geografinėje vietovėje. Antys prievarta penimos ne mažiau kaip 10 dienų ir ne mažiau kaip 20 kartų per dieną kukurūzų grūdais arba susmulkintais kukurūzų grūdais.

Šis būdas naudojamas nuo senų laikų. Prancūzijos pietvakariuose pradėjus auginti kukurūzus, pradėti auginti ir priverstinai lesinami plėvaleteniai paukščiai, nes kukurūzais lesinami naminiai paukščiai nupenimi greičiau.

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Riebių kepenėlių gamybai skirtos Prancūzijos pietvakarių antys auginamos, priverstinai penimos, skerdžiamos ir, jei reikia, išpjaustomos bei perdirbamos geografinėje vietovėje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Pakuojant geografinėje vietovėje užtikrinama, kad nebus pažeistos produktams būdingos savybės.

Antiena ir jos subproduktai yra lengvai pažeidžiami produktai, kurie dėl oro poveikio greitai oksiduojasi. Pakuojant geografinėje vietovėje sutrumpėja laikas tarp produkto pagaminimo ir jo supakavimo, todėl produktai nesugenda.

Pakavimas yra perdirbtų riebių kepenėlių ir savo riebaluose konservuotų produktų gamybos proceso dalis, nes šie produktai, kad jų savybės toliau nebekistų, galutinai termiškai apdorojami jau supakuoti.

Galiausiai pakavimas geografinėje vietovėje palengvina produktų atsekamumą ir kontrolę.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Parduoti skirto produkto etiketėje nurodoma:

| — | pavadinimas „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)“; |
| --- | --- |

—

pavadinimas „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)“;

| — | produktas nurodomas pridedant vieną iš šių geografinių terminų: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord arba Quercy, jei galutinis produktas pagamintas iš ančių, kurios augintos, priverstinai lesintos, skerstos, išpjaustytos, perdirbtos ir supakuotos minėtose gamybos vietose, |
| --- | --- |

—

produktas nurodomas pridedant vieną iš šių geografinių terminų: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord arba Quercy, jei galutinis produktas pagamintas iš ančių, kurios augintos, priverstinai lesintos, skerstos, išpjaustytos, perdirbtos ir supakuotos minėtose gamybos vietose,

Sud-Ouest

Chalosse

Gascogne

Gers

Landes

Périgord

Quercy

| — | gamintojų grupė nustato ir visiems ekonominės veiklos vykdytojams perduoda galiojantį bendrą dokumentą su jame nurodyta bendrai naudotina ženklinimo etiketėmis informacija. Apie visus pakeitimus pranešama visiems ekonominės veiklos vykdytojams, kontrolės įstaigai ir kompetentingoms kontrolės institucijoms. |
| --- | --- |

—

gamintojų grupė nustato ir visiems ekonominės veiklos vykdytojams perduoda galiojantį bendrą dokumentą su jame nurodyta bendrai naudotina ženklinimo etiketėmis informacija. Apie visus pakeitimus pranešama visiems ekonominės veiklos vykdytojams, kontrolės įstaigai ir kompetentingoms kontrolės institucijoms.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinę vietovę sudaro šie regionai, departamentai ir (arba) kantonai:

AKVITANIJA (Dordonė, Žironda, Landai, Lo ir Garona, Atlanto Pirėnai),

PIETŪS–PIRĖNAI (Lo, Tarnas ir Garona, Žeras, Aukštutiniai Pirėnai, Aukštutinė Garona, Arježas, Tarnas, Averonas),

LIMUZENAS: Korezas ir gretimi Aukštutinio Vjeno kantonai: Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche; Odas: pietų ir šiaurės Kastelnodari kantonai, Salles, Belpech, Fanjeaux.

Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche

Salles, Belpech, Fanjeaux

ŠALOSĘ sudaro šie Landų kantonai: Pouillon, Montfort, Amou, Hagetmau, Saint-Sever.

Pouillon, Montfort, Amou, Hagetmau, Saint-Sever

GASKONĘ sudaro Žero, Landų ir Aukštutinių Pirėnų departamentai bei Saint-Gaudens apygarda (Aukštutinė Garona).

Saint-Gaudens

ŽERAS atitinka administracinį Žero departamentą.

LANDAI atitinka administracinį Landų departamentą.

PERIGORĄ sudaro Dordonės departamentas, kaimyniniai Aukštutinio Vjeno kantonai (Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche), Korezo kantonai (Lubersac, Juillac, Ayen, Larche, Brive-la-Gaillarde), Lo kantonai (Souillac, Payrac, Gourdon, Salviac, Cazals, Puy-l’Évêque) ir Lo ir Garonos kantonai (Fumel, Monflanquin, Villereal, Castillonnes, Lauzun, Duras).

Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche

Lubersac, Juillac, Ayen, Larche, Brive-la-Gaillarde

Souillac, Payrac, Gourdon, Salviac, Cazals, Puy-l’Évêque

Fumel, Monflanquin, Villereal, Castillonnes, Lauzun, Duras

KERSI sudaro Lo departamentas ir šie Tarno ir Garonos kantonai: Montaigu-de-Quercy, Bourg-de-Visa, Moissac, Lauzerte, Molières, Lafrançaise, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Caussade, Négrepelisse, Monclar-de-Quercy, Villebrumier, Caylus ir Saint-Antonin-Noble-Val.

Montaigu-de-Quercy, Bourg-de-Visa, Moissac, Lauzerte, Molières, Lafrançaise, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Caussade, Négrepelisse, Monclar-de-Quercy, Villebrumier, Caylus

Saint-Antonin-Noble-Val

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Geografinės vietovės ypatumai

a)   Gamtos veiksniai

Gamtos veiksniai

Geografinė vietovė iš esmės atitinka Akvitanijos baseino geologines ribas. Tai Mezozojaus eroje iš nuosėdinių uolienų sudarytas baseinas, užimantis didžiąją dalį Prancūzijos pietvakarių. Vakaruose geografinė vietovė ribojasi su Atlanto vandenynu, pietuose – su Pirėnų kalnais, rytuose – su Centrinį masyvą ir Kastelnodari miestą skiriančia linija, o šiaurėje – su Puatu–Šarantos regiono administracinėmis ribomis.

Jai būdinga lygumų ir dirbamų kalvų kaita ir švelnus pusiau vandenyninis klimatas.

Temperatūra būna aukšta, vasarą iškrenta daug kritulių. Vidutinis kritulių kiekis geografinėje vietovėje būna didesnis nei 900 mm. (Šaltinis – 1981–2000 m. Météo France duomenys).

Météo France

Dėl klimato sąlygų geografinė vietovė nuo seno palanki kukurūzams auginti: „Antra iš auginamų javų rūšių – kukurūzai, nes jiems vandens reikia mažiau. Pietvakarių regionas palankiausias šiems grūdams [...]. Iš tiesų tik šioje vietovėje susidaro kukurūzams [...] reikalingos šilumos ir drėgmės sąlygos“ (DE LAVERGNE, M.L. (1860 m.), leidinys Economie rurale de la France depuis 1789, Paryžius, leidykla Guillaumin et Cie et Librairie agricole de la maison rustique).

Antra iš auginamų javų rūšių – kukurūzai, nes jiems vandens reikia mažiau. Pietvakarių regionas palankiausias šiems grūdams [...]. Iš tiesų tik šioje vietovėje susidaro kukurūzams [...] reikalingos šilumos ir drėgmės sąlygos

Economie rurale de la France depuis 1789

Guillaumin et Cie

b)   Žmogiškieji veiksniai

Žmogiškieji veiksniai

„Canard à foie gras du Sud-Ouest“ auginimo tradicijos geografinėje vietovėje

Prancūzijos pietvakariuose nuo Viduramžių kūrėsi daug smulkių ūkių ir ūkininkauta pusininkystės būdu. Nupenėti skirti plėvaleteniai paukščiai jau tais laikais buvo auginami Prancūzijos pietvakarių naminių paukščių ūkiuose.

Plėvaletenių paukščių auginimas buvo svarbus ūkininkų šeimų maisto šaltinis. Be to, nuo XVI amžiaus šis auginimas susiejamas su kukurūzų auginimu. Kukurūzai, Prancūzijos pietvakariuose pradėti auginti XVI a., greitai pakeitė gyvūnų pašarams, o vėliau ir žmonių maistui naudotas įvairių rūšių soras.

Iki XVII a. pabaigos antys penėdavosi pačios, iki valios lesdamos tamsioje patalpoje subertus kukurūzų grūdus. XVIII a. pabaigoje sukūrus priverstinio penėjimo technologiją pakito ančių penėjimo būdas, nes jas imta intensyviau šerti žalių arba virtų kukurūzų miltais arba kukuliais.

„Canard à foie gras du Sud-Ouest“ ir iš jų pagamintų produktų prekyba nuo senų laikų

Kartu su šiuo auginimo būdu nuo XVII amžiaus Prancūzijos pietvakarių fermose paplinta ypatingas antienos gabalėlių ir subproduktų konservavimo būdas juos išverdant anties riebaluose, vadinamas confit. Iš „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ pagaminti produktai dar labiau išpopuliarėja XVIII a. pabaigoje, Nicolasui Appertui išradus sterilizavimo būdą, kurį taikant racionalizuojama prekyba perdirbtais anties produktais (visų pirma riebiomis kepenėlėmis ir confit), šiuos produktus konservuojant ir pasiekiant tolesnes nei Prancūzijos pietvakarių rinkas.

confit

confit

Nuo XVIII a. pabaigos visos arba išdarinėtos nupenėtos antys ir riebios kepenėlės parduodamos nupenėtų paukščių ir jų produktų turguose, kur nuo rudens pabaigos iki pavasario pradžios vyksta tiesioginė prekyba šiais produktais.

Dar ir šiandien šie nupenėtų paukščių bei jų produktų turgūs vyksta daugelyje Prancūzijos pietvakarių miestų, kaip antai Samatan (Žeras), Seissan (Žeras), Périgueux (Perigoras), Mont de Marsan (Landai), Cahors (Kersi) arba Monfort-en-Chalosse (Šalosas). Šiuose tradiciniuose turguose gamintojai gali tiesiogiai parduoti visas antis (su kepenėlėmis arba be jų), išdarinėtas skerdenas ir kitus ančių skerdenų gabalus bei subproduktus, pvz., termiškai neapdorotas riebias kepenėles, skilvelius ir širdeles.

Samatan

Seissan

Périgueux

Mont de Marsan

Cahors

Monfort-en-Chalosse

5.2.   Produkto ypatumai

Produkto ypatumai

Pagrindinis „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ ypatumas – ančių nupenėjimas, kuris įmanomas dėl jų auginimo būdo ir specifinių pašarų, kuriais grindžiamas laipsniškas paukščių nupenėjimas.

Ilgai (ne trumpiau kaip 81 dieną) auginamos lauko aptvaruose, vėliau „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ laipsniškai penimos ne trumpiau kaip 10 dienų pašarais, kurių ne mažesnę nei 95 % dalį sudaro kukurūzai.

Taip tradiciškai nupenėtų ančių skerdenų oda ir riebalai yra baltos matinės arba geltonos spalvos ir antys būna labai riebios; riebalai matomi ant visų anties dalių, pvz., riebalai sudaro 25–45 % viso magret svorio; be to, dėl gero mėsingumo išpjaustytų ančių dalys būna gana didelio svorio, pvz., minimalus magret svoris – 300 g, o riebių kepenėlių – 350 g.

magret

magret

Nuo XVIII a. virėjai ėmė suvokti plėvaletenių paukščių riebių kepenėlių išskirtinumą, o tai labiausiai prisidėjo prie gero riebių kepenėlių vardo paplitimo.

„Canard à foie gras du Sud-Ouest“ geras vardas, įgytas nuo senų laikų, žinomas toli už Prancūzijos pietvakarių ir pačios Prancūzijos ribų.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

„Canard à foie gras du Sud-Ouest“ ryšys su geografine vietove pirmiausia pagrįstas geru „Canard à foie gras du Sud-Ouest“ ir iš jų gaminamų produktų vardu.

Geras vardas daugiausia susijęs su vietiniu ir tradiciniu kukurūzų naudojimu plėvaletenių paukščių pašarui.

Dėl palankių klimato sąlygų kukurūzai geografinėje vietovėje auginami nuo XVI a. ir labai greitai tapo pagrindine antims penėti naudojama javų rūšimi. Beje, daugybėje leidinių nurodomas šios penėjimo praktikos ir produkto gero vardo ryšys: „Ančių kepenys, puikiai žinomos visoje Europoje, savo geras savybes įgijo tik dėl šių grūdų“ (PARMENTIER, M. (1785 m.), Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux. Išleista Bordeaux: Arnaud-Antoine PALLANDRE). Savo traktate apie žemės ūkį (1787 m.) vienuolis Rozier taip pat mini šį ryšį: „Visokių rūšių naminiai paukščiai [...] labai nutunka, o jų mėsa įgyja malonų ir švelnų skonį; labiausiai vertinami paukščiai, išauginti vietovėse, kur plačiai auginami ir kukurūzai“.

„Ančių kepenys, puikiai žinomos visoje Europoje, savo geras savybes įgijo tik dėl šių grūdų“

Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux

„Visokių rūšių naminiai paukščiai [...] labai nutunka, o jų mėsa įgyja malonų ir švelnų skonį; labiausiai vertinami paukščiai, išauginti vietovėse, kur plačiai auginami ir kukurūzai“

Kukurūzų auginimas sudarė sąlygas augintojams specializuotis auginant nupenėtus plėvaletenius paukščius ir sukaupti praktinės patirties, susijusios su šių grūdų naudojimu pašarams ir laipsnišku paukščių nupenėjimu. Ši praktinė patirtis, kartu su paukščių auginimu lauke, kuris įmanomas dėl švelnaus klimato ir aukštų temperatūrų visus metus, sudaro sąlygas užauginti puikiai išsivysčiusius ir gana riebius paukščius. Dėl penėjimo laikotarpiu paukščiams duodamų kukurūzų ančių oda ir riebalai nuo kukurūzų (baltų arba geltonų) įgauna atitinkamą spalvą.

„Canard à foie gras du Sud-Ouest“ ir iš šių ančių gaunamų produktų geras vardas išplito dėl originalių produktų konservavimo technologijų (konservavimas savo riebaluose ir sterilizavimas), dėl kurių produktus įmanoma parduoti už Prancūzijos pietvakarių ribų ir sukurti regioninių bei nacionalinių pardavimų tinklus.

Geras foie gras vardas nuo seno patvirtintas daugelyje leidinių, kaip antai 1787 m. d’Aussy paskelbtame veikale L’histoire de la vie privée des français, kuriame teigiama, kad Tulūza garsėja riebiomis ančių kepenėlėmis, arba 1926 m. veikale Larousse Ménager, kuriame nurodoma, kad „riebios kepenėlės daugiausia naudojamos paštetams ir žlėgtainiams, kurie yra tipiški kai kurių regionų patiekalai, gaminti. [...] Tulūzos paštetai, gaminami iš riebių anties kepenėlių, konkuruoja su Strasbūro paštetais“.

foie gras

L’histoire de la vie privée des français

Larousse Ménager

„riebios kepenėlės daugiausia naudojamos paštetams ir žlėgtainiams, kurie yra tipiški kai kurių regionų patiekalai, gaminti. [...] Tulūzos paštetai, gaminami iš riebių anties kepenėlių, konkuruoja su Strasbūro paštetais“

Be to, nuo XVIII a. pabaigos geografinėje vietovėje pradeda veikti nupenėtų paukščių bei jų produktų turgūs, kurie rengiami ir mūsų dienomis; jie yra puikiausias įrodymas, kad ši gamyba ir prekyba giliai įsišaknijusi ir susijusi su visais produktais, pradedant visa antimi, skirta gaminti namuose, baigiant skerdenų gabalėliais ir jau paruoštais subproduktais.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 (5) 5 straipsnio 7 dalis)

5

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPCanardafoiegrasduSudOuestV3.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

2

(3)  OL L 369, 2006 12 23, p. 1. Pakeistas 2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 taikymo taisyklės.

3

(4)  Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

4

(5)  Žr. 4 išnašą.

5

---