# Úřední věstník L 347/2014

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 347 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 573. prosince 2014 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 347

České vydání

Právní předpisy

Svazek 573. prosince 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | | 2014/866/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 21. října 2014 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o spolupráci při uplatňování jejich právních předpisů o hospodářské soutěži | 1 |
| | | Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o spolupráci při uplatňování jejich právních předpisů o hospodářské soutěži | 3 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1280/2014 ze dne 26. listopadu 2014, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu [Bra (CHOP)] | 10 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1281/2014 ze dne 1. prosince 2014, kterým se stanoví zákaz rybolovu platýse evropského v oblastech VIIh, VIIj a VIIk plavidly plujícími pod vlajkou Irska | 11 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1282/2014 ze dne 2. prosince 2014, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 180/2014, pokud jde o maximální množství zpracovaných produktů, která mohou být vyvezena či zaslána ze španělských a francouzských nejvzdálenějších regionů, a o dotčené třetí země | 13 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1283/2014 ze dne 2. prosince 2014 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 | 17 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1284/2014 ze dne 2. prosince 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 38 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1285/2014 ze dne 2. prosince 2014, kterým se stanoví přídělový koeficient pro žádosti o vývozní licence pro některé mléčné výrobky vyvážené do Dominikánské republiky v rámci kvóty uvedené v nařízení (ES) č. 1187/2009 | 40 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | | 2014/867/EU |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru EU-OOP č. 1/2014 ze dne 8. května 2014, kterým se mění čl. 15 odst. 7 protokolu č. 3 k Evropsko-středomořské prozatímní dohodě o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé, týkajícího se definice pojmu původní produkty a metod správní spolupráce | 42 |
| | | 2014/868/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady přidružení EU-Egypt č. 1/2014 ze dne 4. září 2014, kterým se mění čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé týkajícího se definice pojmu původní produkty a metod správní spolupráce | 44 |
| | | 2014/869/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady přidružení EU-Maroko č. 1/2014 ze dne 3. října 2014, kterým se mění čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, týkajícího se definice pojmu původní produkty a metod správní spolupráce | 45 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

2014/866/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 21. října 2014 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o spolupráci při uplatňování jejich právních předpisů o hospodářské soutěži

1

Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o spolupráci při uplatňování jejich právních předpisů o hospodářské soutěži

3

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1280/2014 ze dne 26. listopadu 2014, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu [Bra (CHOP)]

10

*

Nařízení Komise (EU) č. 1281/2014 ze dne 1. prosince 2014, kterým se stanoví zákaz rybolovu platýse evropského v oblastech VIIh, VIIj a VIIk plavidly plujícími pod vlajkou Irska

11

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1282/2014 ze dne 2. prosince 2014, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 180/2014, pokud jde o maximální množství zpracovaných produktů, která mohou být vyvezena či zaslána ze španělských a francouzských nejvzdálenějších regionů, a o dotčené třetí země

13

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1283/2014 ze dne 2. prosince 2014 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

17

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1284/2014 ze dne 2. prosince 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

38

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1285/2014 ze dne 2. prosince 2014, kterým se stanoví přídělový koeficient pro žádosti o vývozní licence pro některé mléčné výrobky vyvážené do Dominikánské republiky v rámci kvóty uvedené v nařízení (ES) č. 1187/2009

40

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

2014/867/EU

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru EU-OOP č. 1/2014 ze dne 8. května 2014, kterým se mění čl. 15 odst. 7 protokolu č. 3 k Evropsko-středomořské prozatímní dohodě o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé, týkajícího se definice pojmu původní produkty a metod správní spolupráce

42

2014/868/EU

*

Rozhodnutí Rady přidružení EU-Egypt č. 1/2014 ze dne 4. září 2014, kterým se mění čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé týkajícího se definice pojmu původní produkty a metod správní spolupráce

44

2014/869/EU

*

Rozhodnutí Rady přidružení EU-Maroko č. 1/2014 ze dne 3. října 2014, kterým se mění čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, týkajícího se definice pojmu původní produkty a metod správní spolupráce

45

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1014/2014 ze dne 22. července 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011, pokud jde o obsah a vytvoření společného systému monitorování a hodnocení pro operace financované v rámci Evropského námořního a rybářského fondu ( Úř. věst. L 283, 27.9.2014 ) | 46 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1014/2014 ze dne 22. července 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011, pokud jde o obsah a vytvoření společného systému monitorování a hodnocení pro operace financované v rámci Evropského námořního a rybářského fondu ( Úř. věst. L 283, 27.9.2014 )

( Úř. věst. L 283, 27.9.2014 )

46

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 3.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/1

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 21. října 2014

o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o spolupráci při uplatňování jejich právních předpisů o hospodářské soutěži

(2014/866/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 103 a 352 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s rozhodnutím Rady 2013/203/EU (1) byla dne 17. května 2013 podepsána Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o spolupráci při uplatňování jejich právních předpisů o hospodářské soutěži s výhradou jejího uzavření. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s rozhodnutím Rady 2013/203/EU (1) byla dne 17. května 2013 podepsána Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o spolupráci při uplatňování jejich právních předpisů o hospodářské soutěži s výhradou jejího uzavření.

| (2) | Tato dohoda by měla být schválena, |
| --- | --- |

(2)

Tato dohoda by měla být schválena,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o spolupráci při uplatňování jejich právních předpisů o hospodářské soutěži se schvaluje jménem Unie.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení uvedené v článku 14 dohody (2).

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 21. října 2014.

Za Radu

předseda

S. GOZI

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2013/203/EU ze dne 22. dubna 2013 o podpisu Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o spolupráci při uplatňování jejich právních předpisů o hospodářské soutěži jménem Evropské unie (Úř. věst. L 117, 27.4.2013, s. 6).

1

(2)  Den vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.

2

Úředním věstníku Evropské unie

---

| 3.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/3

---

DOHODA

mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o spolupráci při uplatňování jejich právních předpisů o hospodářské soutěži

EVROPSKÁ UNIE (dále jen „Unie“)

na jedné straně, a

ŠVÝCARSKÁ KONFEDERACE (dále jen „Švýcarsko“)

na straně druhé,

dále jen „smluvní strana“ nebo „smluvní strany“;

VZHLEDEM k úzkým vztahům mezi Unií a Švýcarskem a uznávajíce, že spolupráce na řešení protisoutěžních jednání bude přispívat ke zlepšení a posílení vzájemných vztahů;

BEROUCE NA VĚDOMÍ skutečnost, že řádné a účinné prosazování právních předpisů o hospodářské soutěži je důležité pro účinné fungování trhů, jakož i pro hospodářský blahobyt spotřebitelů obou smluvních stran a obchod mezi nimi;

MAJÍCÍ NA PAMĚTI, že se systémy pro prosazování právních předpisů o hospodářské soutěži v Unii a ve Švýcarsku zakládají na stejných zásadách a stanoví obdobná pravidla;

BEROUCE NA VĚDOMÍ revidované doporučení Rady Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) ohledně spolupráce mezi členskými státy ve věci postupů narušujících hospodářskou soutěž a ovlivňujících mezinárodní obchod, které bylo přijato ve dnech 27. a 28. července 1995;

UZNÁVAJÍCE, že spolupráce a koordinace, včetně výměny informací, a zejména předávání informací, které byly smluvními stranami získány v průběhu vyšetřování, přispěje k účinnějšímu prosazování právních předpisů o hospodářské soutěži obou smluvních stran.

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Účel

Účelem této dohody je přispět k účinnému prosazování právních předpisů o hospodářské soutěži obou smluvních stran prostřednictvím spolupráce a koordinace mezi orgány pro hospodářskou soutěž smluvních stran, včetně výměny informací, a zabránit sporům mezi smluvními stranami nebo snížit možnost jejich vzniku v souvislosti se všemi otázkami týkajícími se uplatňování předpisů o hospodářské soutěži obou smluvních stran.

Článek 2

Definice

Pro účely této dohody se rozumí:

| 1) | „orgánem pro hospodářskou soutěž“ a „orgány pro hospodářskou soutěž“ smluvních stran:






  a) | v případě Evropské unie, Evropská komise, pokud jde o její povinnosti podle unijních právních předpisů o hospodářské soutěži; a |
| --- | --- | --- |

1)

„orgánem pro hospodářskou soutěž“ a „orgány pro hospodářskou soutěž“ smluvních stran:

a)

v případě Evropské unie, Evropská komise, pokud jde o její povinnosti podle unijních právních předpisů o hospodářské soutěži; a

| b) | v případě Švýcarska, Komise pro hospodářskou soutěž a její sekretariát; |
| --- | --- |

b)

v případě Švýcarska, Komise pro hospodářskou soutěž a její sekretariát;

| 2) | „příslušným orgánem členského státu“ orgán každého členského státu Unie, který je věcně příslušný uplatňovat předpisy o hospodářské soutěži. Po podpisu této dohody oznámí Unie Švýcarsku seznam těchto orgánů. Dojde-li k jakékoliv změně, oznámí Evropská komise orgánu pro hospodářskou soutěž Švýcarska aktualizovaný seznam; |
| --- | --- |

2)

„příslušným orgánem členského státu“ orgán každého členského státu Unie, který je věcně příslušný uplatňovat předpisy o hospodářské soutěži. Po podpisu této dohody oznámí Unie Švýcarsku seznam těchto orgánů. Dojde-li k jakékoliv změně, oznámí Evropská komise orgánu pro hospodářskou soutěž Švýcarska aktualizovaný seznam;

| 3) | „právními předpisy o hospodářské soutěži“:






  a) | v případě Unie články 101, 102 a 105 Smlouvy o fungování Evropské unie, nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (dále jen „nařízení Rady (ES) č. 139/2004“), články 53 a 54 Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), pokud jsou použity ve spojení s články 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie, a prováděcí předpisy k těmto článkům, jakož i všechny změny těchto předpisů; a |
| --- | --- | --- |

3)

„právními předpisy o hospodářské soutěži“:

a)

v případě Unie články 101, 102 a 105 Smlouvy o fungování Evropské unie, nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (dále jen „nařízení Rady (ES) č. 139/2004“), články 53 a 54 Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), pokud jsou použity ve spojení s články 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie, a prováděcí předpisy k těmto článkům, jakož i všechny změny těchto předpisů; a

| b) | v případě Švýcarska, federální zákon o kartelech a jiných omezeních hospodářské soutěže ze dne 6. října 1995 (dále jen „zákon o kartelech“) a prováděcí předpisy k němu, jakož i všechny změny těchto předpisů; |
| --- | --- |

b)

v případě Švýcarska, federální zákon o kartelech a jiných omezeních hospodářské soutěže ze dne 6. října 1995 (dále jen „zákon o kartelech“) a prováděcí předpisy k němu, jakož i všechny změny těchto předpisů;

| 4) | „protisoutěžním jednáním“ jakékoliv jednání, které může podléhat zákazu, sankcím či jinému postihu ukládanému orgány pro hospodářskou soutěž podle právních předpisů o hospodářské soutěži jedné ze smluvních stran nebo obou smluvních stran; |
| --- | --- |

4)

„protisoutěžním jednáním“ jakékoliv jednání, které může podléhat zákazu, sankcím či jinému postihu ukládanému orgány pro hospodářskou soutěž podle právních předpisů o hospodářské soutěži jedné ze smluvních stran nebo obou smluvních stran;

| 5) | „činnostmi k prosazování právních předpisů“ každé použití práva hospodářské soutěže v rámci vyšetřování nebo řízení prováděného orgány pro hospodářskou soutěž smluvní strany; |
| --- | --- |

5)

„činnostmi k prosazování právních předpisů“ každé použití práva hospodářské soutěže v rámci vyšetřování nebo řízení prováděného orgány pro hospodářskou soutěž smluvní strany;

| 6) | „informacemi získanými v rámci vyšetřování“ jakékoli informace získané smluvní stranou na základě jejích formálních vyšetřovacích pravomocí nebo předložené smluvní straně na základě právní povinnosti:






  a) | v případě Unie to znamená informace získané na základě žádostí o informace podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (1) (dále jen „nařízení (ES) č. 1/2003“), ústních odpovědí na dotazování podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 a kontrol provedených Evropskou komisí nebo jejím jménem podle článků 20, 21 a 22 nařízení Rady (ES) č. 1/2003, nebo informace získané v důsledku uplatňování nařízení (ES) č. 139/2004. |
| --- | --- | --- |

6)

„informacemi získanými v rámci vyšetřování“ jakékoli informace získané smluvní stranou na základě jejích formálních vyšetřovacích pravomocí nebo předložené smluvní straně na základě právní povinnosti:

a)

v případě Unie to znamená informace získané na základě žádostí o informace podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (1) (dále jen „nařízení (ES) č. 1/2003“), ústních odpovědí na dotazování podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 a kontrol provedených Evropskou komisí nebo jejím jménem podle článků 20, 21 a 22 nařízení Rady (ES) č. 1/2003, nebo informace získané v důsledku uplatňování nařízení (ES) č. 139/2004.

| b) | v případě Švýcarska to znamená informace získané na základě žádosti o informace podle článku 40 zákona o kartelech, ústních odpovědí podle čl. 42 odst. 1 zákona o kartelech a kontrol prováděných orgány pro hospodářskou soutěž podle čl. 42 odst. 2 zákona o kartelech nebo informace získané v důsledku uplatňování nařízení o kontrole spojování podniků ze dne 17. června 1996; |
| --- | --- |

b)

v případě Švýcarska to znamená informace získané na základě žádosti o informace podle článku 40 zákona o kartelech, ústních odpovědí podle čl. 42 odst. 1 zákona o kartelech a kontrol prováděných orgány pro hospodářskou soutěž podle čl. 42 odst. 2 zákona o kartelech nebo informace získané v důsledku uplatňování nařízení o kontrole spojování podniků ze dne 17. června 1996;

| 7) | „informacemi získanými v řízení o shovívavosti“ se rozumí:






  a) | v případě Unie, informace získané podle oznámení Komise o ochraně před pokutami a snížení pokut v případech kartelů; a |
| --- | --- | --- |

7)

„informacemi získanými v řízení o shovívavosti“ se rozumí:

a)

v případě Unie, informace získané podle oznámení Komise o ochraně před pokutami a snížení pokut v případech kartelů; a

| b) | v případě Švýcarska, informace získané podle čl. 49a odst. 2 zákona o kartelech a článků 8 až 14 nařízení o sankcích za protiprávní omezení hospodářské soutěže ze dne 12. března 2004; |
| --- | --- |

b)

v případě Švýcarska, informace získané podle čl. 49a odst. 2 zákona o kartelech a článků 8 až 14 nařízení o sankcích za protiprávní omezení hospodářské soutěže ze dne 12. března 2004;

| 8) | „informacemi získanými v řízení o narovnání“ se rozumí:






  a) | v případě Uniie informace získané podle článku 10a nařízení Komise (ES) č. 773/2004 ze dne 7. dubna 2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES (1) (dále jen „nařízení (ES) č. 773/2004“); a |
| --- | --- | --- |

8)

„informacemi získanými v řízení o narovnání“ se rozumí:

a)

v případě Uniie informace získané podle článku 10a nařízení Komise (ES) č. 773/2004 ze dne 7. dubna 2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES (1) (dále jen „nařízení (ES) č. 773/2004“); a

| b) | v případě Švýcarska, informace získané podle článku 29 zákona o kartelech. |
| --- | --- |

b)

v případě Švýcarska, informace získané podle článku 29 zákona o kartelech.

Článek 3

Oznámení

1.   Orgán pro hospodářskou soutěž jedné smluvní strany oznámí písemně orgánu pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany ty činnosti k prosazováníní právních předpisů, u nichž oznamující orgán pro hospodářskou soutěž předpokládá, že by mohly ovlivnit důležité zájmy druhé smluvní strany. Oznámení podle tohoto článku mohou být činěna elektronicky.

2.   Mezi opatření k prosazení právních předpisů, která by mohla ovlivnit důležité zájmy druhé smluvní strany, patří zejména:

| a) | činnosti k prosazení právních předpisů týkající se jiných protisoutěžních jednání, než je spojování podniků, proti podniku založenému či organizovanému podle právních předpisů platných na území druhé smluvní strany; |
| --- | --- |

a)

činnosti k prosazení právních předpisů týkající se jiných protisoutěžních jednání, než je spojování podniků, proti podniku založenému či organizovanému podle právních předpisů platných na území druhé smluvní strany;

| b) | činnosti k prosazování právních předpisů týkající se jednání, u kterého se má za to, že bylo podporováno, požadováno či schváleno druhou smluvní stranou; |
| --- | --- |

b)

činnosti k prosazování právních předpisů týkající se jednání, u kterého se má za to, že bylo podporováno, požadováno či schváleno druhou smluvní stranou;

| c) | činnosti k prosazování právních předpisů týkající se spojení podniků, při nichž jeden nebo několik účastníků dané transakce je podnikem založeným či organizovaným podle právních předpisů platných na území druhé smluvní strany; |
| --- | --- |

c)

činnosti k prosazování právních předpisů týkající se spojení podniků, při nichž jeden nebo několik účastníků dané transakce je podnikem založeným či organizovaným podle právních předpisů platných na území druhé smluvní strany;

| d) | činnosti k prosazování právních předpisů týkající se spojení podniků, při nichž podnik kontrolující jedno nebo několik účastníků dané transakce je podnikem založeným či organizovaným podle právních a správních předpisů platných na území druhé smluvní strany; |
| --- | --- |

d)

činnosti k prosazování právních předpisů týkající se spojení podniků, při nichž podnik kontrolující jedno nebo několik účastníků dané transakce je podnikem založeným či organizovaným podle právních a správních předpisů platných na území druhé smluvní strany;

| e) | činnosti k prosazování právních předpisů zaměřené na jináprotisoutěžní jednání, než je spojování podniků, ke kterým dochází nebo došlo z podstatné části na území druhé smluvní strany; a |
| --- | --- |

e)

činnosti k prosazování právních předpisů zaměřené na jináprotisoutěžní jednání, než je spojování podniků, ke kterým dochází nebo došlo z podstatné části na území druhé smluvní strany; a

| f) | činnosti k prosazování právních předpisů týkající se nápravných opatření, jež výslovně požadují či zakazují jednání na území jiné smluvní strany nebo obsahují závazné povinnosti pro podniky na tomto území; |
| --- | --- |

f)

činnosti k prosazování právních předpisů týkající se nápravných opatření, jež výslovně požadují či zakazují jednání na území jiné smluvní strany nebo obsahují závazné povinnosti pro podniky na tomto území;

3.   Oznámení podle odstavce 1, pokud jde o spojování podniků, se podávají:

| a) | v případě Unie při zahájení řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 139/2004; |
| --- | --- |

a)

v případě Unie při zahájení řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 139/2004;

| b) | v případě Švýcarska při zahájení řízení podle článku 33 zákona o kartelech. |
| --- | --- |

b)

v případě Švýcarska při zahájení řízení podle článku 33 zákona o kartelech.

4.   Oznámení podle odstavce 1, pokud jde o jiné otázky, než je spojování podniků, se podává:

| a) | v případě Unie při zahájení řízení podle článku 2 nařízení (ES) č. 773/2004; a |
| --- | --- |

a)

v případě Unie při zahájení řízení podle článku 2 nařízení (ES) č. 773/2004; a

| b) | v případě Švýcarska při zahájení řízení podle článku 27 zákona o kartelech. |
| --- | --- |

b)

v případě Švýcarska při zahájení řízení podle článku 27 zákona o kartelech.

5.   Oznámení musí zejména obsahovat názvy vyšetřovaných subjektů, přezkoumávaná jednání a trhy, jichž se týkají, příslušná právní ustanovení a datum provedení činností k prosazování právních předpisů.

Článek 4

Koordinace činností k prosazování právních předpisů

1.   Pokud orgány pro hospodářskou soutěž obou smluvních stran provádějí činnosti k prosazování právních předpisů týkající se navzájem souvisejících záležitostí, mohou své činnosti k prosazování právních předpisů koordinovat. Mohou zejména koordinovat dobu provádění kontrol.

2.   Při posuzování toho, zda lze konkrétní činnosti k prosazování právních předpisů koordinovat, orgány pro hospodářskou soutěž smluvních stran zohlední zejména tyto faktory:

| a) | vliv takové koordinace na schopnost orgánů pro hospodářskou soutěž obou smluvních stran dosáhnout plánovaných cílů; |
| --- | --- |

a)

vliv takové koordinace na schopnost orgánů pro hospodářskou soutěž obou smluvních stran dosáhnout plánovaných cílů;

| b) | relativní schopnosti orgánů pro hospodářskou soutěž smluvních stran získat informace nezbytné pro provedení daných činností k prosazování právních předpisů; |
| --- | --- |

b)

relativní schopnosti orgánů pro hospodářskou soutěž smluvních stran získat informace nezbytné pro provedení daných činností k prosazování právních předpisů;

| c) | možnost vyloučit protichůdné závazky a zbytečnou zátěž pro podniky, na něž se činnosti k prosazování právních předpisů vztahují; a |
| --- | --- |

c)

možnost vyloučit protichůdné závazky a zbytečnou zátěž pro podniky, na něž se činnosti k prosazování právních předpisů vztahují; a

| d) | možnost účinnějšího využití vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

d)

možnost účinnějšího využití vlastních zdrojů.

3.   Orgán pro hospodářskou soutěž každé ze smluvních stran může kdykoli omezit koordinaci činností k prosazování právních předpisů a postupovat samostatně za předpokladu, že tuto skutečnost řádně oznámí orgánu pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany.

Článek 5

Předcházení sporům (pasivní zdvořilost)

1.   Orgány pro hospodářskou soutěž jedné smluvní strany berou náležitý ohled na důležité zájmy druhé smluvní strany během všech fází provádění činností k prosazování právních předpisů, včetně při rozhodování o zahájení těchto činností, určení jejich rozsahu a stanovení povahy sankcí a nápravných opatření požadovaných v každém jednotlivém případě.

2.   Pokud by konkrétní činnosti k prosazování právních předpisů, které hodlá orgán pro hospodářskou soutěž jedné smluvní strany provést, mohly ovlivnit důležité zájmy druhé smluvní strany, první smluví strana bude, aniž by tím byla dotčena její diskreční pravomoc, usilovat o to, aby:

| a) | orgánu pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany včas oznámila podstatný vývoji týkající se zájmů druhé strany; |
| --- | --- |

a)

orgánu pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany včas oznámila podstatný vývoji týkající se zájmů druhé strany;

| b) | dala orgánu pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany příležitost předložit připomínky, a |
| --- | --- |

b)

dala orgánu pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany příležitost předložit připomínky, a

| c) | vzala v úvahu připomínky orgánu pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany, přičemž je však plně respektována nezávislost orgánu pro hospodářskou soutěž smluvních stan přijmout své vlastní rozhodnutí. |
| --- | --- |

c)

vzala v úvahu připomínky orgánu pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany, přičemž je však plně respektována nezávislost orgánu pro hospodářskou soutěž smluvních stan přijmout své vlastní rozhodnutí.

Tímto odstavcem nejsou dotčeny povinnosti orgánů pro hospodářskou soutěž smluvních stran podle čl. 3 odst. 3 a 4.

3.   Pokud se orgán pro hospodářskou soutěž jedné smluvní strany domnívá, že by jeho činnosti k prosazování právních předpisů mohly nepříznivě ovlivnit důležité zájmy druhé smluvní strany, bude usilovat o to, aby těmto příslušným zájmů bylo náležitě vyhověno. V rámci tohoto úsilí by dotyčný orgán pro hospodářskou soutěž smluvní strany měl kromě všech dalších faktorů, jež mohou být za daných okolností významné, zvážit zejména tyto faktory:

| a) | relativní význam skutečného nebo potenciálního vlivu daných protisoutěžních jednání na důležité zájmy smluvní strany, která provádí činnosti k prosazování právních předpisů, ve srovnání s jejich vlivem na důležité zájmy druhé smluvní strany; |
| --- | --- |

a)

relativní význam skutečného nebo potenciálního vlivu daných protisoutěžních jednání na důležité zájmy smluvní strany, která provádí činnosti k prosazování právních předpisů, ve srovnání s jejich vlivem na důležité zájmy druhé smluvní strany;

| b) | relativní význam daných protisoutěžních jednání nebo protisoutěžních transakcí probíhajících na území jedné smluvní strany ve srovnání s jednáním nebo transakcemi probíhajícími na území druhé smluvní strany; |
| --- | --- |

b)

relativní význam daných protisoutěžních jednání nebo protisoutěžních transakcí probíhajících na území jedné smluvní strany ve srovnání s jednáním nebo transakcemi probíhajícími na území druhé smluvní strany;

| c) | míru, v níž by mohly být dotčeny činnosti k prosazování právních předpisů, které provádí druhá smluvní strana ve vztahu ke stejným podnikům; a |
| --- | --- |

c)

míru, v níž by mohly být dotčeny činnosti k prosazování právních předpisů, které provádí druhá smluvní strana ve vztahu ke stejným podnikům; a

| d) | míru, v jaké budou podniky vystaveny protichůdným požadavkům obou smluvních stran. |
| --- | --- |

d)

míru, v jaké budou podniky vystaveny protichůdným požadavkům obou smluvních stran.

Článek 6

Aktivní zdvořilost

1.   Pokud má orgán pro hospodářskou soutěž jedné smluvní strany za to, že protisoutěžní jednání, ke kterému dochází na území druhé smluvní strany, může nepříznivě ovlivnit důležité zájmy první smluvní strany, může s ohledem na důležitost, jakou má předcházení sporům týkajícím se pravomoci, a s ohledem na to, že orgán pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany může být schopen efektivněji provádět činnosti k prosazování právních předpisů týkající se takovýchto protisoutěžních jednání, požádat, aby orgán pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany zahájil vhodné činnosti k prosazování právních předpisů nebo rozšířil jejich působnost.

2.   Žádost musí být co nejpřesnější, pokud jde o povahu protisoutěžních jednání a jejich skutečných nebo potenciálních vlivů na důležité zájmy smluvní strany, jejíž orgán pro hospodářskou soutěž žádost podal, a měla by zahrnovat nabídku dalších informací a další spolupráce, které je dožadující orgán pro hospodářskou soutěž schopen poskytnout.

3.   Dožádaný úřad pro hospodářskou soutěž řádně posoudí, zda vzhledem k protisoutěžním jednáním uvedeným v žádosti zahájí činnosti k prosazování právních předpisů nebo zda rozšíří působnost již prováděných činností. Dožádaný orgán pro hospodářskou soutěž informuje dožadující orgán pro hospodářskou soutěž o svém rozhodnutí podkud možno co nejdříve. Pokud jsou zahájeny činnosti k prosazování právních předpisů nebo je rozšířena jejich působnost, informuje dožádaný orgán pro hospodářskou soutěž dožadující orgán pro hospodářskou soutěž o jejich výsledku a podle možností i o podstatných skutečnostech dosavadního vývoje.

4.   Ustanovení tohoto článku neomezují diskreční pravomoc dožádaného orgánu pro hospodářskou soutěž podle příslušných právních předpisů o hospodářské soutěži a politiky prosazování práva, pokud jde o provádění činností k prosazování právních předpisů týkajících se protisoutěžního jednání uvedeného v žádosti, ani nebrání dožadujícímu orgánu pro hospodářskou soutěž svou žádost vzít zpět.

Článek 7

Výměna informací

1.   K dosažení účelu této dohody, jak je stanoven v článku 1, orgány pro hospodářskou soutěž smluvních stran mohou sdílet stanoviska a vyměňovat si informace týkající se uplatňování svých příslušných právních předpisů o hospodářské soutěži, jak je stanoveno v tomto článku a v článcích 8, 9 a 10.

2.   Orgány pro hospodářskou soutěž smluvních stran mohou mezi sebou projednávat veškeré informace, včetně informací získaných v rámci vyšetřování, v rozsahu nezbytném k provádění spolupráce a koordinace podle této dohody.

3.   Orgány pro hospodářskou soutěž smluvních stran si mohou navzájem předávat informace, jež mají k dispozici, pokud podnik, který informace poskytl, s tím výslovně písemně vyjádřil souhlas. Pokud jsou v těchto informacích obsaženy osobní údaje, mohou být tyto osobní údaje předány, pouze pokud orgány pro hospodářskou soutěž smluvních stran vyšetřují stejné nebo související jednání nebo transakci. Jinak se použije čl. 9 odst. 3.

4.   Orgán pro hospodářskou soutěž jedné smluvní strany může na žádost a bez souhlasu podle odstavce 3 předat orgánu pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany informace získané v rámci vyšetřování, které má k dispozici, k jejich použití jako důkazní prostředky za těchto podmínek:

| a) | informace získané v rámci vyšetřování mohou být předány, pouze pokud oba orgány pro hospodářskou soutěž vyšetřují stejné nebo související jednání nebo transakci; |
| --- | --- |

a)

informace získané v rámci vyšetřování mohou být předány, pouze pokud oba orgány pro hospodářskou soutěž vyšetřují stejné nebo související jednání nebo transakci;

| b) | žádost o takové informace je písemná a musí obsahovat obecný popis předmětu a povahu vyšetřování nebo řízení, kterého se žádost týká, a příslušná právní ustanovení. Musí rovněž identifikovat podniky, vůči nimž je vedeno vyšetřování nebo řízení, jejichž totožnost je v době podání žádosti k dispozici; a |
| --- | --- |

b)

žádost o takové informace je písemná a musí obsahovat obecný popis předmětu a povahu vyšetřování nebo řízení, kterého se žádost týká, a příslušná právní ustanovení. Musí rovněž identifikovat podniky, vůči nimž je vedeno vyšetřování nebo řízení, jejichž totožnost je v době podání žádosti k dispozici; a

| c) | dožádaný orgán pro hospodářskou soutěž určí po konzultaci s dožadujícím orgánem pro hospodářskou soutěž, jaké informace, které má k dispozici, jsou relevantní a mohou být předány. |
| --- | --- |

c)

dožádaný orgán pro hospodářskou soutěž určí po konzultaci s dožadujícím orgánem pro hospodářskou soutěž, jaké informace, které má k dispozici, jsou relevantní a mohou být předány.

5.   Žádný z orgánů pro hospodářskou soutěž není povinen projednávat nebo předávat informace získané v rámci vyšetřování, zejména pokud by to bylo neslučitelné s jeho důležitými zájmy nebo představovalo nepřiměřenou zátěž.

6.   Orgány pro hospodářskou soutěž smluvních stran nesmí mezi sebou navzájem projednávat ani si vzájemně předávat informace, které získaly v rámci řízení o shovívavosti nebo o narovnání, pokud jim k tomu podnik, který informace poskytl, nedal svůj výslovný písemný souhlas.

7.   Orgány pro hospodářskou soutěž smluvních stran nesmí mezi sebou projednávat, požadovat nebo předávat informace získané v rámci vyšetřování, pokud by použití takových informací bylo zakázáno podle procesních práv a zvláštních práv zaručených v příslušných právních předpisech smluvních stran upravujících jejich činnosti k prosazování právních předpisů, včetně práva na ochranu před sebeobviněním a zvláštních práv obhájců.

8.   Pokud se orgán pro hospodářskou soutěž jedné smluvní strany dozví, že nějaký dokument předaný podle tohoto článku obsahuje nesprávné informace, neprodleně o této skutečnosti informuje orgán pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany, který jej opraví nebo odstraní.

Článek 8

Použití informací

1.   Informace, které orgán pro hospodářskou soutěž jedné smluvní strany projednává s orgánem pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany nebo mu je předává podle této dohody, se použijí pouze pro účely prosazování právních předpisů o hospodářské soutěži druhé smluvní strany jejím orgánem pro hospodářskou soutěž.

2.   Informace získané v rámci vyšetřování, projednávané s orgánem pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany nebo jemu předané podle této dohody použije přijímající orgán pro hospodářskou soutěž pouze pro účely prosazování svých právních předpisů o hospodářské soutěži v souvislosti se stejným nebo souvisejícím jednáním nebo transakcí.

3.   Informace předané podle čl. 7 odst. 4 smí být použity pouze přijímajícím orgánem pro hospodářskou soutěž použije pro účely vymezené v žádosti.

4.   Žádné informace projednávané nebo předané podle této dohody nelze použít k uložení sankcí fyzickým osobám.

5.   Orgán pro hospodářskou soutěž jedné smluvní strany může požadovat, aby informace předané podle této dohody byly použity pouze za jím stanovených podmínek. Přijímající orgán pro hospodářskou soutěž nesmí bez předchozího souhlasu předávajícího orgánu pro hospodářskou soutěž tyto informace použít způsobem, který by byl v rozporu s těmito podmínkami.

Článek 9

Ochrana a důvěrnost informací

1.   Orgány pro hospodářskou soutěž smluvních stran považují skutečnost, že byla podána nebo obdržena žádost o informace, za důvěrnou. U informací získaných podle této dohody zachovává přijímající orgán pro hospodářskou soutěž důvěrnost v souladu se svými příslušnými právními předpisy. Oba orgány pro hospodářskou soutěž zejména odmítnou každou žádost třetí strany nebo jiného orgánu o zpřístupnění obdržených informací. Výše uvedené nebrání zpřístupnění takových informací za účelem:

| a) | získání soudního příkazu k veřejnoprávnímu vymáhání dodržování právních předpisů smluvní strany v oblasti hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

a)

získání soudního příkazu k veřejnoprávnímu vymáhání dodržování právních předpisů smluvní strany v oblasti hospodářské soutěže;

| b) | zpřístupnění podnikům, vůči nimž je vedeno vyšetřování nebo řízení podle právních předpisů smluvní strany o hospodářské soutěži a proti nimž mohou být informace použity, pokud takové zpřístupnění vyžaduje právo smluvní strany přijímající informace; |
| --- | --- |

b)

zpřístupnění podnikům, vůči nimž je vedeno vyšetřování nebo řízení podle právních předpisů smluvní strany o hospodářské soutěži a proti nimž mohou být informace použity, pokud takové zpřístupnění vyžaduje právo smluvní strany přijímající informace;

| c) | zpřístupnění soudům v řízeních o opravných prostředcích; |
| --- | --- |

c)

zpřístupnění soudům v řízeních o opravných prostředcích;

| d) | zpřístupnění informací, pokud a nakolik je nezbytné pro výkon práva na přístup k dokumentům podle právních předpisů smluvní strany. |
| --- | --- |

d)

zpřístupnění informací, pokud a nakolik je nezbytné pro výkon práva na přístup k dokumentům podle právních předpisů smluvní strany.

V těchto případech přijímající orgán pro hospodářskou soutěž zajistí, aby byla plně zaručena ochrana obchodního tajemství.

2.   Pokud se orgán pro hospodářskou soutěž jedné smluvní strany dozví, že přes veškeré vynaložené úsilí byly informace náhodně použity nebo zpřístupněny způsobem, který je v rozporu s tímto článkem, oznámí to orgánu pro hospodářskou soutěž druhé smluvní strany. Smluvní strany neprodleně mezi sebou konzultují kroky vedoucí k minimalizaci jakýchkoli škod vyplývajících z takového použití nebo zpřístupnění a kroky zajišťující, aby se takové situace neopakovaly.

3.   Smluvní strany zajistí ochranu osobních údajů v souladu se svými příslušnými právními předpisy.

Článek 10

Informace o orgánech pro hospodářskou soutěž členských států a o Kontrolním úřadu ESVO

1.   Evropská komise může v souladu s unijními právními předpisy o hospodářské soutěži nebo jinými mezinárodními předpisy týkajících se hospodářské soutěže:

| a) | informovat příslušné orgány členského státu, jehož důležité zájmy jsou dotčeny oznámeními, která jí zaslal orgán pro hospodářskou soutěž Švýcarska podle článku 3; |
| --- | --- |

a)

informovat příslušné orgány členského státu, jehož důležité zájmy jsou dotčeny oznámeními, která jí zaslal orgán pro hospodářskou soutěž Švýcarska podle článku 3;

| b) | informovat příslušné orgány členského státu o existenci jakékoliv spolupráce a koordinace při činnostech k prosazování právních předpisů; |
| --- | --- |

b)

informovat příslušné orgány členského státu o existenci jakékoliv spolupráce a koordinace při činnostech k prosazování právních předpisů;

| c) | příslušným orgánům členských států zpřístupnit pouze informace předané jí orgánem pro hospodářskou soutěž Švýcarska podle článku 7 této dohody, aby splnila svou informační povinnost podle článků 11 a 14 nařízení (ES) č. 1/2003 a článku 19 nařízení (ES) č. 139/2004; a |
| --- | --- |

c)

příslušným orgánům členských států zpřístupnit pouze informace předané jí orgánem pro hospodářskou soutěž Švýcarska podle článku 7 této dohody, aby splnila svou informační povinnost podle článků 11 a 14 nařízení (ES) č. 1/2003 a článku 19 nařízení (ES) č. 139/2004; a

| d) | Kontrolnímu úřadu ESVO zpřístupnit pouze informace předané jí orgánem pro hospodářskou soutěž Švýcarska podle článku 7 této dohody, aby splnila svou informační povinnost podle článků 6 a 7 protokolu 23 Dohody o EHP o spolupráci mezi kontrolními úřady. |
| --- | --- |

d)

Kontrolnímu úřadu ESVO zpřístupnit pouze informace předané jí orgánem pro hospodářskou soutěž Švýcarska podle článku 7 této dohody, aby splnila svou informační povinnost podle článků 6 a 7 protokolu 23 Dohody o EHP o spolupráci mezi kontrolními úřady.

2.   Informace sdělené příslušným orgánům členského státu a Kontrolnímu úřadu ESVO podle odstavce 1, které nejsou informacemi veřejně dostupnými, se nesmí použít pro žádný jiný účel, než je prosazování unijních právních předpisů o hospodářské soutěži Evropskou komisí, a nesmí být zpřístupněny.

Článek 11

Konzultace

1.   Smluvní strany vedou na žádost jedné z nich vzájemné konzultace ohledně všech záležitostí, které mohou vzniknout při provádění této dohody. Smluvní strany zváží na žádost jedné z nich přezkum fungování této dohody a prozkoumají možnosti pro rozvoj další spolupráce.

2.   Smluvní strany se co nejdříve vzájemně informují o jakékoli změně svých právních předpisů o hospodářské soutěži, jakož i o jakékoliv změně jiných právních předpisů a o jakékoliv změně v praxi při prosazování právních předpisů jejich orgány pro hospodářskou soutěž, jež by mohly mít vliv na fungování této dohody. Smluvní strany se na žádost jedné z nich vzájemně konzultují za účelem posouzení konkrétních důsledků těchto změn pro tuto dohodu, a zejména za účelem posouzení toho, zda by tato dohoda neměla být pozměněna v souladu s čl. 14 odst. 2.

3.   Orgány pro hospodářskou soutěž smluvních stran se schází na žádost jedné z nich, a to na vhodné úrovni. Při těchto schůzkách:

| a) | se mohou vzájemně informovat o svých aktuálně prováděných činnostech k prosazování právních předpisů a svých současných prioritách, pokud jde o právní předpisy o hospodářské soutěži smluvních stran; |
| --- | --- |

a)

se mohou vzájemně informovat o svých aktuálně prováděných činnostech k prosazování právních předpisů a svých současných prioritách, pokud jde o právní předpisy o hospodářské soutěži smluvních stran;

| b) | si mohou vyměňovat stanoviska o hospodářských odvětvích společného zájmu; |
| --- | --- |

b)

si mohou vyměňovat stanoviska o hospodářských odvětvích společného zájmu;

| c) | mohou projednávat politické otázky, které jsou ve společném zájmu; a |
| --- | --- |

c)

mohou projednávat politické otázky, které jsou ve společném zájmu; a

| d) | mohou projednávat další otázky společného zájmu, které se týkají uplatňování právních předpisů o hospodářské soutěži smluvních stran. |
| --- | --- |

d)

mohou projednávat další otázky společného zájmu, které se týkají uplatňování právních předpisů o hospodářské soutěži smluvních stran.

Článek 12

Komunikace

1.   Není-li mezi smluvními stranami nebo jejich orgány pro ochranu hospodářské soutěže dohodnuto jinak, komunikace podle této dohody se provádí v jazyce anglickém.

2.   V zájmu usnadnění komunikace mezi smluvními stranami o jakékoli záležitosti týkající se provádění dohody určí orgány pro hospodářskou soutěž obou smluvních stran svá kontaktní místa.

Článek 13

Stávající právní předpisy

Žádným ustanovením této dohody není dotčena tvorba nebo prosazování právních předpisů o hospodářské soutěži smluvních stran.

Článek 14

Vstup v platnost, změny a ukončení

1.   Tuto dohodu schválí smluvní strany v souladu se svými vnitřními postupy. Smluvní strany si navzájem oznámí dokončení těchto postupů. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni uložení poslední listiny o schválení.

2.   Smluvní strany se mohou dohodnout na jakýchkoli změnách této dohody. Nedohodnou-li se smluvní strany jinak, změna dohody vstupuje v platnost za použití stejného postupu, jaký je stanoven v odstavci 1.

3.   Kterákoli smluvní strana může kdykoli ukončit platnost této dohody písemným oznámením druhé smluvní straně učiněným prostřednictvím diplomatických kanálů. V takovém případě dohoda pozbývá platnosti šest (6) měsíců ode dne obdržení takového oznámení.

NA DŮKAZ ČEHOŽ níže podepsaní, řádně zplnomocnění zástupci smluvních stran podepsali tuto dohodu.

V Bruselu dne 17. května 2013 ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském.

---

(1)  V souladu s článkem 5 Lisabonské smlouvy byly články 81 a 82 Smlouvy o založení Evropského společenství přečíslovány a staly se články 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie.

1

---

NAŘÍZENÍ

| 3.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1280/2014

ze dne 26. listopadu 2014,

kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu [Bra (CHOP)]

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změn specifikace chráněného označení původu „Bra“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1263/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změn specifikace chráněného označení původu „Bra“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1263/96 (2).

| (2) | Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3).

| (3) | Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena, |
| --- | --- |

(3)

Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Bra“ (CHOP) se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. listopadu 2014.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1263/96 ze dne 1. července 1996, kterým se doplňuje příloha nařízení (ES) č. 1107/96 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení (EHS) č. 2081/92 (Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 19).

2

(3)  Úř. věst. C 205, 2.7.2014, s. 15.

3

---

| 3.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1281/2014

ze dne 1. prosince 2014,

kterým se stanoví zákaz rybolovu platýse evropského v oblastech VIIh, VIIj a VIIk plavidly plujícími pod vlajkou Irska

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) č. 43/2014 (2) stanoví kvóty na rok 2014. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) č. 43/2014 (2) stanoví kvóty na rok 2014.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2014. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2014.

| (3) | Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat, |
| --- | --- |

(3)

Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2014 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zejména zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. prosince 2014.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Lowri EVANS

generální ředitelka pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) č. 43/2014 ze dne 20. ledna 2014, kterým se pro rok 2014 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací (Úř. věst. L 24, 28.1.2014, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Č. | 72/TQ43 |
| --- | --- |
| Členský stát | Irsko |
| Populace | PLE/7HJK. |
| Druh | Platýs evropský (Pleuronectes platessa) |
| Oblast | VIIh, VIIj a VIIk |
| Datum ukončení | 24.10.2014 |

Č.

72/TQ43

Členský stát

Irsko

Populace

PLE/7HJK.

Druh

Platýs evropský (Pleuronectes platessa)

Oblast

VIIh, VIIj a VIIk

Datum ukončení

24.10.2014

---

| 3.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/13

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1282/2014

ze dne 2. prosince 2014,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 180/2014, pokud jde o maximální množství zpracovaných produktů, která mohou být vyvezena či zaslána ze španělských a francouzských nejvzdálenějších regionů, a o dotčené třetí země

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 ze dne 13. března 2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 247/2006 (1), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 15 odst. 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 180/2014 (2) stanoví, že hospodářské subjekty mohou v rámci tradičních obchodních toků nebo regionálního obchodu vyvážet nebo v rámci tradičních obchodních toků zasílat zpracované produkty obsahující suroviny, na které se vztahoval zvláštní režim zásobování uvedený v článku 10 nařízení (EU) č. 228/2013. Zpracovatelé, kteří mají v úmyslu vyvážet nebo zasílat tyto produkty v tomto rámci, tak mohou učinit v rámci ročních množstevních limitů uvedených v přílohách II až V prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014. Seznam třetích zemí, do nichž mohou být tyto produkty vyváženy, je uveden v příloze VI uvedeného prováděcího nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 15 odst. 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 180/2014 (2) stanoví, že hospodářské subjekty mohou v rámci tradičních obchodních toků nebo regionálního obchodu vyvážet nebo v rámci tradičních obchodních toků zasílat zpracované produkty obsahující suroviny, na které se vztahoval zvláštní režim zásobování uvedený v článku 10 nařízení (EU) č. 228/2013. Zpracovatelé, kteří mají v úmyslu vyvážet nebo zasílat tyto produkty v tomto rámci, tak mohou učinit v rámci ročních množstevních limitů uvedených v přílohách II až V prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014. Seznam třetích zemí, do nichž mohou být tyto produkty vyváženy, je uveden v příloze VI uvedeného prováděcího nařízení.

| (2) | Francouzské orgány požádaly Komisi, aby upravila seznam v příloze II prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014, pokud jde o Martinik, změnou maximálního množství zpracovaných produktů odpovídajících kódům KN 0403 10 a KN 1101 00 a zvýšením množství produktů odpovídajících kódům KN 2202, KN 2105 a KN 2007. V případě Guadeloupu požádaly Komisi, aby upravila tento seznam změnou maximálního množství pro produkty kódů KN 1101 00 a 2309 90 a zvýšením množství pro produkty kódů KN 0402 10 a KN 2007, 2008 a 2009. Rovněž požádaly o doplnění nových třetích zemí pro Martinik a Guadeloupe v seznamu v příloze VI uvedeného prováděcího nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Francouzské orgány požádaly Komisi, aby upravila seznam v příloze II prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014, pokud jde o Martinik, změnou maximálního množství zpracovaných produktů odpovídajících kódům KN 0403 10 a KN 1101 00 a zvýšením množství produktů odpovídajících kódům KN 2202, KN 2105 a KN 2007. V případě Guadeloupu požádaly Komisi, aby upravila tento seznam změnou maximálního množství pro produkty kódů KN 1101 00 a 2309 90 a zvýšením množství pro produkty kódů KN 0402 10 a KN 2007, 2008 a 2009. Rovněž požádaly o doplnění nových třetích zemí pro Martinik a Guadeloupe v seznamu v příloze VI uvedeného prováděcího nařízení.

| (3) | Roční maximální množství zpracovaných produktů, která lze vyvézt nebo zaslat z Kanárských ostrovů v rámci tradičních vývozů a tradičního zasílání, jsou stanovena v příloze IV prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014, a množství, která lze vyvézt z Kanárských ostrovů v rámci regionálního obchodu, jsou stanovena v příloze V uvedeného prováděcího nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Roční maximální množství zpracovaných produktů, která lze vyvézt nebo zaslat z Kanárských ostrovů v rámci tradičních vývozů a tradičního zasílání, jsou stanovena v příloze IV prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014, a množství, která lze vyvézt z Kanárských ostrovů v rámci regionálního obchodu, jsou stanovena v příloze V uvedeného prováděcího nařízení.

| (4) | Španělské orgány požádaly Komisi, aby zjednodušila seznamy uvedené v přílohách IV a V prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014 sečtením množství zpracovaných produktů odpovídajících podpoložkám kódů KN 1806 a KN 1905. |
| --- | --- |

(4)

Španělské orgány požádaly Komisi, aby zjednodušila seznamy uvedené v přílohách IV a V prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014 sečtením množství zpracovaných produktů odpovídajících podpoložkám kódů KN 1806 a KN 1905.

| (5) | Prováděcí nařízení (EU) č. 180/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Prováděcí nařízení (EU) č. 180/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro přímé platby, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro přímé platby,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014

Přílohy II, IV, V a VI prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. prosince 2014.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 78, 20.3.2013, s. 23.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 180/2014 ze dne 20. února 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie (Úř. věst. L 63, 4.3.2014, s. 13).

2

---

PŘÍLOHA

Přílohy II, IV, V a VI prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014 se mění takto:

| 1) | V příloze II se tabulky pro Martinik a Guadeloupe nahrazují tímto:

  „Martinik








  [Množství v kilogramech (nebo litrech*)] |
| --- | --- |
| Kód KN | Do EU | Do třetích zemí |
| 0403 10 | — | 77 500 |
| 1101 00 | — | 199 500 |
| 2309 90 | — | 102 000 |
| 2202 | 229 000 | 5 500 |
| 2105 | 146 000 | — |
| 2007 | 1 000 | 500 |

1)

V příloze II se tabulky pro Martinik a Guadeloupe nahrazují tímto:

„Martinik

[Množství v kilogramech (nebo litrech*)]

Kód KN

Do EU

Do třetích zemí

0403 10

—

77 500

1101 00

—

199 500

2309 90

—

102 000

2202

229 000

5 500

2105

146 000

—

2007

1 000

500

Guadeloupe

| [Množství v kilogramech (nebo litrech*)] |
| --- |
| Kód KN | Do EU | Do třetích zemí |
| 0402 10 | 45 000 | — |
| 1101 00 | — | 128 000 |
| 2309 90 | — | 522 000 |
| 2007-2008-2009 | 4 000 | —“ |

[Množství v kilogramech (nebo litrech*)]

Kód KN

Do EU

Do třetích zemí

0402 10

45 000

—

1101 00

—

128 000

2309 90

—

522 000

2007-2008-2009

4 000

—“

| 2) | Příloha IV se mění takto:






  a) | řádky odpovídající podpoložkám 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 a 1806 90 se nahrazují tímto:







  „1806 | 490 500 | 265 000“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Příloha IV se mění takto:

a)

řádky odpovídající podpoložkám 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 a 1806 90 se nahrazují tímto:

„1806

490 500

265 000“

| b) | řádky odpovídající podpoložkám 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1806 32 a 1905 90 se nahrazují tímto:







  „1905 | 916 500 | 878 000“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

řádky odpovídající podpoložkám 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1806 32 a 1905 90 se nahrazují tímto:

„1905

916 500

878 000“

| 3) | Příloha V se mění takto:






  a) | řádky odpovídající podpoložkám 1806 10, 1806 31, 1806 32 a 1806 90 se nahrazují tímto:






  „1806 | 266 000“ |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Příloha V se mění takto:

a)

řádky odpovídající podpoložkám 1806 10, 1806 31, 1806 32 a 1806 90 se nahrazují tímto:

„1806

266 000“

| b) | řádky odpovídající podpoložkám 1905 31 a 1905 32 se nahrazují tímto:






  „1905 | 225 000“ |
| --- | --- | --- |

b)

řádky odpovídající podpoložkám 1905 31 a 1905 32 se nahrazují tímto:

„1905

225 000“

| 4) | Část přílohy VI týkající se francouzských zámořských departementů se nahrazuje tímto:
  „Réunion: Mauricius, Madagaskar a Komory

  Martinik: Malé Antily (1), Surinam a Haiti

  Guadeloupe: Malé Antily, Surinam a Haiti

  Francouzská Guyana: Brazílie, Surinam a Guyana |
| --- | --- |

4)

Část přílohy VI týkající se francouzských zámořských departementů se nahrazuje tímto:

„Réunion: Mauricius, Madagaskar a Komory

Martinik: Malé Antily (1), Surinam a Haiti

Guadeloupe: Malé Antily, Surinam a Haiti

Francouzská Guyana: Brazílie, Surinam a Guyana

---

(1)  Malé Antily: Panenské ostrovy, Svatý Kryštof a Nevis, Antigua a Barbuda, Dominika, Svatá Lucie, Svatý Vincent a Grenadiny, Barbados, Trinidad a Tobago, Sint Maarten, Anguilla.“

---

| 3.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/17

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014

ze dne 2. prosince 2014

o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Platná opatření

| (1) | Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“). |
| --- | --- |

(1)

Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).

| (2) | Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %. |
| --- | --- |

(2)

Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.

| (3) | Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“). |
| --- | --- |

(3)

Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).

1.2   Platná opatření vztahující se na další třetí země

| (4) | Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie
   (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost. |
| --- | --- |

(4)

Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie
   (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.

| (5) | V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11). |
| --- | --- |

(5)

V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).

1.3   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (6) | Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie. |
| --- | --- |

(6)

Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.

| (7) | Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“). |
| --- | --- |

(7)

Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).

| (8) | Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(8)

Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.

| (9) | Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(9)

Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

| (10) | Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie
   (13). |
| --- | --- |

(10)

Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie
   (13).

1.4   Zúčastněné strany

| (11) | Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali. |
| --- | --- |

(11)

Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.

| (12) | Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(12)

Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.4.1.   Výběr vzorku

| (13) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(13)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.

a)   Výběr vzorku výrobců v Unii

| (14) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.

| (15) | Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(15)

Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.

b)   Výběr vzorku dovozců

| (16) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval. |
| --- | --- |

(16)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.

c)   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice

| (17) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(17)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (18) | Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný. |
| --- | --- |

(18)

Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.

d)   Vyvážející výrobci v Malajsii

| (19) | Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku. |
| --- | --- |

(19)

Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.

| (20) | Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(20)

Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

1.4.2.   Odpovědi na dotazník

| (21) | Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům. |
| --- | --- |

(21)

Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.

| (22) | Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie. |
| --- | --- |

(22)

Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.

1.4.3.   Inspekce na místě

| (23) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností: | Výrobci v Unii:







  — | Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo; |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

Výrobci v Unii:

—

Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;

| — | Vallourec Fittings S.A., Francie. |
| --- | --- |

—

Vallourec Fittings S.A., Francie.

| | Vyvážející výrobci v Korejské republice:







  — | TK Corporation, Pusan. |
| --- | --- | --- |

Vyvážející výrobci v Korejské republice:

—

TK Corporation, Pusan.

1.5   Období přezkumného šetření a posuzované období

| (24) | Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). |
| --- | --- |

(24)

Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).

| (25) | Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(25)

Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.6   Zveřejnění informací

| (26) | Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila. |
| --- | --- |

(26)

Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1   Dotčený výrobek

| (27) | Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“) |
| --- | --- |

(27)

Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)

2.2   Obdobný výrobek

| (28) | Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

(28)

Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (29) | Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(29)

Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU

| (30) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(30)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.

3.1   Korejská republika

3.1.1.   Předběžné poznámky

| (31) | Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % – 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena. |
| --- | --- |

(31)

Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % – 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.

3.1.2.   Dumping dovozu během období přezkumného šetření

| (32) | Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(32)

Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.

| (33) | Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace. |
| --- | --- |

(33)

Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.

| (34) | Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní. |
| --- | --- |

(34)

Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.

| (35) | Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní. |
| --- | --- |

(35)

Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.

| (36) | Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(36)

Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.

3.1.3.   Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (37) | Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie. |
| --- | --- |

(37)

Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.

3.1.3.1.   Vývoz z Koreje do jiných destinací

| (38) | Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí. |
| --- | --- |

(38)

Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.

| (39) | Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation. |
| --- | --- |

(39)

Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.

| (40) | Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz. |
| --- | --- |

(40)

Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.

| (41) | Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše). |
| --- | --- |

(41)

Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).

a)   Běžná hodnota

| (42) | V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné. |
| --- | --- |

(42)

V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.

| (43) | U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(43)

U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

| (44) | Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk. |
| --- | --- |

(44)

Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.

b)   Vývozní cena

| (45) | Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí. |
| --- | --- |

(45)

Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.

| (46) | V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní. |
| --- | --- |

(46)

V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.

c)   Srovnání a úpravy

| (47) | Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení. |
| --- | --- |

(47)

Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.

| (48) | Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady. |
| --- | --- |

(48)

Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.

| (49) | Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu. |
| --- | --- |

(49)

Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.

| (50) | TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily. |
| --- | --- |

(50)

TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.

| (51) | Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:






  — | kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku. |
| --- | --- | --- |

(51)

Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:

—

kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.

| — | hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a |
| --- | --- |

—

hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a

| — | údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost. |
| --- | --- |

—

údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.

| (52) | Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích. |
| --- | --- |

(52)

Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.

| (53) | Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí. |
| --- | --- |

(53)

Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.

| (54) | Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu. |
| --- | --- |

(54)

Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.

| (55) | Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti. |
| --- | --- |

(55)

Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.

| (56) | Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost. |
| --- | --- |

(56)

Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.

| (57) | Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(57)

Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.

| (58) | Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné. |
| --- | --- |

(58)

Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.

| (59) | Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti. |
| --- | --- |

(59)

Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.

| (60) | Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut. |
| --- | --- |

(60)

Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.

d)   Dumping během období přezkumného šetření

| (61) | Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval. |
| --- | --- |

(61)

Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.

3.1.3.2.   Výrobní kapacita Koreje

| (62) | Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(62)

Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.

| (63) | Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti. |
| --- | --- |

(63)

Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.

| (64) | Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(64)

Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.

3.1.3.3.   Přitažlivost trhu Unie

| (65) | Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout. |
| --- | --- |

(65)

Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.

| (66) | Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají. |
| --- | --- |

(66)

Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.

| (67) | Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % – 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(67)

Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % – 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.

| (68) | Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje. |
| --- | --- |

(68)

Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.

3.1.3.4.   Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (69) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %. |
| --- | --- |

(69)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.

| (70) | Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(70)

Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.

3.2   Malajsie

3.2.1.   Předběžné poznámky

| (71) | Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem. |
| --- | --- |

(71)

Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.

3.2.2.   Dumping dovozu během období přezkumného šetření

| (72) | Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval. |
| --- | --- |

(72)

Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.

3.2.3.   Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (73) | Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie. |
| --- | --- |

(73)

Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.

3.2.3.1.   Vývoz z Malajsie do jiných destinací

| (74) | Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“. |
| --- | --- |

(74)

Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.

a)   Běžná hodnota

| (75) | Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %. |
| --- | --- |

(75)

Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.

b)   Vývozní cena

| (76) | Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických. |
| --- | --- |

(76)

Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.

c)   Srovnání

| (77) | Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení. |
| --- | --- |

(77)

Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.

| (78) | Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady. |
| --- | --- |

(78)

Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.

d)   Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření

| (79) | Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %. |
| --- | --- |

(79)

Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.

3.2.3.2.   Výrobní kapacita Malajsie

| (80) | Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(80)

Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.

3.2.3.3.   Přitažlivost trhu Unie

| (81) | Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne. |
| --- | --- |

(81)

Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.

| (82) | Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší. |
| --- | --- |

(82)

Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.

3.2.3.4.   Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (83) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %. |
| --- | --- |

(83)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.

| (84) | Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech. |
| --- | --- |

(84)

Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.

3.3   Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (85) | S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(85)

S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.

4.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

4.1   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (86) | Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(86)

Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (87) | Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem. |
| --- | --- |

(87)

Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.

| (88) | Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(88)

Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.

4.2   Spotřeba v Unii

| (89) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6. |
| --- | --- |

(89)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.

| (90) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka č. 1


  Spotřeba v Unii (v tunách) | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | 55 497 | 62 426 | 58 941 | 59 992 |
| Index (2010 = 100) | 100 | 112 | 106 | 108 |
| Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6 |

(90)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka č. 1

Spotřeba v Unii (v tunách)

2010

2011

2012

OPŠ

Celková spotřeba v Unii

55 497

62 426

58 941

59 992

Index (2010 = 100)

100

112

106

108

Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6

| (91) | Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %. |
| --- | --- |

(91)

Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.

4.3   Dovoz z dotčených zemí

4.3.1.   Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu

Korejská republika

| (92) | Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele. |
| --- | --- |

(92)

Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.

| (93) | Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka č. 2


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách) | 301 | 208 | 204 | 18 |
| Index | 100 | 69 | 68 | 6 |
| Podíl na trhu | 0,5 % | 0,3 % | 0,3 % | 0,03 % |
| Index | 100 | 62 | 64 | 6 |
| Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6 |

(93)

Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka č. 2

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2010

2011

2012

OPŠ

Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)

301

208

204

18

Index

100

69

68

6

Podíl na trhu

0,5 %

0,3 %

0,3 %

0,03 %

Index

100

62

64

6

Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6

| (94) | Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(94)

Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.

Malajsie

| (95) | Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele. |
| --- | --- |

(95)

Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.

| (96) | Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka č. 3


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Malajsie (v tunách) | 19,4 | 0,03 | 0,27 | 0,13 |
| Index | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Podíl na trhu | 0,03 % | 0 | 0,0005 % | 0,0002 % |
| Index | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6 |

(96)

Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka č. 3

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2010

2011

2012

OPŠ

Objem dovozu z Malajsie (v tunách)

19,4

0,03

0,27

0,13

Index

100

0

1

1

Podíl na trhu

0,03 %

0

0,0005 %

0,0002 %

Index

100

0

1

1

Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6

| (97) | Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(97)

Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.

4.3.2.   Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení

Korejská republika

| (98) | Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie. |
| --- | --- |

(98)

Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.

| (99) | Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký – viz 32. bod odůvodnění –, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení. |
| --- | --- |

(99)

Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký – viz 32. bod odůvodnění –, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.

| (100) | Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie. |
| --- | --- |

(100)

Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.

| (101) | Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % – 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek. |
| --- | --- |

(101)

Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % – 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.

| (102) | Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku. |
| --- | --- |

(102)

Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.

Malajsie

| (103) | Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení. |
| --- | --- |

(103)

Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.

| (104) | Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek. |
| --- | --- |

(104)

Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.

| (105) | Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %. |
| --- | --- |

(105)

Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.

4.3.3.   Dovoz ze třetích zemí

| (106) | V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.

  Tabulka č. 4


  Dovoz z třetích zemí











  Země | | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Objem v tunách | 5 618 | 5 867 | 6 844 | 6 589 |
| Index | 100 | 104 | 122 | 117 |
| Podíl na trhu | 10 % | 9 % | 12 % | 11 % |
| Průměrná cena | 1 125 | 1 261 | 1 544 | 1 426 |
| Index | 100 | 112 | 137 | 127 |
| Jiné třetí země | Objem v tunách | 11 668 | 12 938 | 11 630 | 12 036 |
| Index | 100 | 111 | 100 | 103 |
| Podíl na trhu | 21 % | 21 % | 20 % | 20 % |
| Průměrná cena | 2 175 | 2 352 | 2 437 | 2 482 |
| Index | 100 | 108 | 112 | 114 |
| Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí | Objem v tunách | 17 286 | 18 805 | 18 474 | 18 625 |
| Index | 100 | 109 | 107 | 108 |
| Podíl na trhu | 31 % | 30,1 % | 31,3 % | 31 % |
| Průměrná cena | 1 834 | 2 011 | 2 106 | 2 108 |
| Index | 100 | 110 | 115 | 115 |
| Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6. |

(106)

V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.

Tabulka č. 4

Dovoz z třetích zemí

Země

2010

2011

2012

OPŠ

Čínská lidová republika

Objem v tunách

5 618

5 867

6 844

6 589

Index

100

104

122

117

Podíl na trhu

10 %

9 %

12 %

11 %

Průměrná cena

1 125

1 261

1 544

1 426

Index

100

112

137

127

Jiné třetí země

Objem v tunách

11 668

12 938

11 630

12 036

Index

100

111

100

103

Podíl na trhu

21 %

21 %

20 %

20 %

Průměrná cena

2 175

2 352

2 437

2 482

Index

100

108

112

114

Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí

Objem v tunách

17 286

18 805

18 474

18 625

Index

100

109

107

108

Podíl na trhu

31 %

30,1 %

31,3 %

31 %

Průměrná cena

1 834

2 011

2 106

2 108

Index

100

110

115

115

Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.

| (107) | Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky – 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření). |
| --- | --- |

(107)

Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky – 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).

| (108) | Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše). |
| --- | --- |

(108)

Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).

4.4   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

| (109) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období. |
| --- | --- |

(109)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.

| (110) | Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(110)

Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (111) | Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(111)

Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (112) | Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost. |
| --- | --- |

(112)

Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (113) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka č. 5


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 48 017 | 52 754 | 55 787 | 57 736 |
| Index | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Výrobní kapacita v tunách | 179 912 | 180 364 | 180 364 | 180 364 |
| Index | 100 | 100,3 | 100,3 | 100,3 |
| Využití kapacity | 26,7 % | 29,2 % | 30,9 % | 32 % |
| Index | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Zdroj: žádost |

(113)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka č. 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2010

2011

2012

OPŠ

Objem výroby (v tunách)

48 017

52 754

55 787

57 736

Index

100

110

116

120

Výrobní kapacita v tunách

179 912

180 364

180 364

180 364

Index

100

100,3

100,3

100,3

Využití kapacity

26,7 %

29,2 %

30,9 %

32 %

Index

100

110

116

120

Zdroj: žádost

| (114) | Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz. |
| --- | --- |

(114)

Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.

| (115) | Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(115)

Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.

| (116) | Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(116)

Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (117) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka č. 6


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (v tunách) | 38 185 | 43 414 | 40 262 | 41 350 |
| Index | 100 | 114 | 105 | 109 |
| Podíl na trhu | 68,8 % | 69,5 % | 68,3 % | 68,9 % |
| Index | 100 | 101 | 99 | 100 |
| Zdroj: žádost |

(117)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka č. 6

Objem prodeje a podíl na trhu

2010

2011

2012

OPŠ

Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)

38 185

43 414

40 262

41 350

Index

100

114

105

109

Podíl na trhu

68,8 %

69,5 %

68,3 %

68,9 %

Index

100

101

99

100

Zdroj: žádost

| (118) | Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(118)

Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.

| (119) | Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil. |
| --- | --- |

(119)

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.

4.4.2.3.   Růst

| (120) | V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %. |
| --- | --- |

(120)

V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.

4.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

| (121) | Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka č. 7


  Zaměstnanost a produktivita | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 1 064 | 1 022 | 979 | 957 |
| Index | 100 | 96 | 92 | 90 |
| Produktivita (v jednotkách na zaměstnance) | 45 | 52 | 57 | 60 |
| Index | 100 | 114 | 126 | 134 |
| Zdroj: žádost |

(121)

Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka č. 7

Zaměstnanost a produktivita

2010

2011

2012

OPŠ

Počet zaměstnanců

1 064

1 022

979

957

Index

100

96

92

90

Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)

45

52

57

60

Index

100

114

126

134

Zdroj: žádost

| (122) | V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %. |
| --- | --- |

(122)

V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (123) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka č. 8


  Prodejní ceny v Unii | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t) | 2 500 – 3 000 | 2 500 – 3 000 | 2 400 – 2 900 | 2 300 – 2 800 |
| Index | 100 | 100 | 98 | 94 |
| Jednotkové výrobní náklady (EUR/t) | 3 500 – 4 000 | 3 300 – 3 800 | 3 400 – 3 900 | 3 300 – 3 800 |
| Index | 100 | 94 | 97 | 94 |
| Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku |

(123)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka č. 8

Prodejní ceny v Unii

2010

2011

2012

OPŠ

Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)

2 500 – 3 000

2 500 – 3 000

2 400 – 2 900

2 300 – 2 800

Index

100

100

98

94

Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)

3 500 – 4 000

3 300 – 3 800

3 400 – 3 900

3 300 – 3 800

Index

100

94

97

94

Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku

| (124) | V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(124)

V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.

| (125) | Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem. |
| --- | --- |

(125)

Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.

4.4.3.2.   Náklady práce

| (126) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka č. 9


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech | 45 000 – 50 000 | 50 000 – 55 000 | 51 000 – 56 000 | 52 000 – 57 000 |
| Index | 100 | 107 | 108 | 110 |
| Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku |

(126)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka č. 9

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2010

2011

2012

OPŠ

Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech

45 000 – 50 000

50 000 – 55 000

51 000 – 56 000

52 000 – 57 000

Index

100

107

108

110

Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku

| (127) | Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %. |
| --- | --- |

(127)

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.

4.4.3.3.   Zásoby

| (128) | Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka č. 10


  Zásoby | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 5 500 – 6 000 | 5 000 – 5 500 | 5 600 – 6 100 | 6 000 – 6 500 |
| Index | 100 | 93 | 104 | 111 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 25 % – 30 % | 20 % – 25 % | 21 % – 26 % | 22 % – 27 % |
| Index | 100 | 79 | 83 | 87 |
| Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku |

(128)

Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka č. 10

Zásoby

2010

2011

2012

OPŠ

Konečný stav zásob (v tunách)

5 500 – 6 000

5 000 – 5 500

5 600 – 6 100

6 000 – 6 500

Index

100

93

104

111

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

25 % – 30 %

20 % – 25 %

21 % – 26 %

22 % – 27 %

Index

100

79

83

87

Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku

| (129) | Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(129)

Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.

4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál

| (130) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka č. 11


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2010 | 2011 | 2012 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb) | – 20 %/– 15 % | – 15 %/– 10 % | – 10 %/– 5 % | – 14 %/– 9 % |
| Index | 100 | 118 | 151 | 133 |
| Peněžní tok (EUR) (index) | 100 | – 10 515 | – 6 086 | – 8 933 |
| Investice (EUR) (index) | 100 | 115 | 112 | 105 |
| Návratnost investic | – 25 %/– 20 % | – 45 %/– 40 % | – 40 %/– 35 % | – 45 %/– 40 % |
| Index | 100 | 81 | 64 | 80 |
| Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku |

(130)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka č. 11

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2010

2011

2012

OPŠ

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)

– 20 %/– 15 %

– 15 %/– 10 %

– 10 %/– 5 %

– 14 %/– 9 %

Index

100

118

151

133

Peněžní tok (EUR) (index)

100

– 10 515

– 6 086

– 8 933

Investice (EUR) (index)

100

115

112

105

Návratnost investic

– 25 %/– 20 %

– 45 %/– 40 %

– 40 %/– 35 %

– 45 %/– 40 %

Index

100

81

64

80

Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku

| (131) | Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů. |
| --- | --- |

(131)

Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.

| (132) | Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu – 20 %/– 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní – 4 %/– 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(132)

Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu – 20 %/– 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní – 4 %/– 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.

| (133) | Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(133)

Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.

| (134) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila – 25 %/– 20 %, poté poklesla na přibližně – 45 %/– 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(134)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila – 25 %/– 20 %, poté poklesla na přibližně – 45 %/– 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.

4.4.3.5.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (135) | Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci. |
| --- | --- |

(135)

Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.

4.5   Závěr k situaci výrobního odvětví Unie

| (136) | V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 – červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008. |
| --- | --- |

(136)

V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 – červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.

| (137) | Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008. |
| --- | --- |

(137)

Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.

| (138) | Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %). |
| --- | --- |

(138)

Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).

| (139) | Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu. |
| --- | --- |

(139)

Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.

| (140) | Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi – 14 % a – 9 %). |
| --- | --- |

(140)

Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi – 14 % a – 9 %).

| (141) | Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(141)

Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.

| (142) | Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14). |
| --- | --- |

(142)

Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).

| (143) | Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo. |
| --- | --- |

(143)

Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.

| (144) | Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření. |
| --- | --- |

(144)

Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.

5.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

5.1   Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření

| (145) | V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(145)

V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.

| (146) | Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku. |
| --- | --- |

(146)

Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.

| (147) | Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(147)

Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (148) | Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(148)

Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.

| (149) | Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází. |
| --- | --- |

(149)

Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.

6.   ZÁJEM UNIE

| (150) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů. |
| --- | --- |

(150)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.

| (151) | Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(151)

Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

| (152) | V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními. |
| --- | --- |

(152)

V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.

| (153) | Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat. |
| --- | --- |

(153)

Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.

6.1   Zájem výrobního odvětví Unie

| (154) | Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy. |
| --- | --- |

(154)

Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.

| (155) | Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(155)

Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.

| (156) | Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(156)

Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.

6.2   Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

| (157) | V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad. |
| --- | --- |

(157)

V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.

6.3   Závěr ohledně zájmu Unie

| (158) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(158)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.

7.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (159) | Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována. |
| --- | --- |

(159)

Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.

| (160) | Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(160)

Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.

| (161) | Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku. |
| --- | --- |

(161)

Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.

| (162) | Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný. |
| --- | --- |

(162)

Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.

| (163) | Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne. |
| --- | --- |

(163)

Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.

| (164) | Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let. |
| --- | --- |

(164)

Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.

| (165) | Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(165)

Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.

| (166) | Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018. |
| --- | --- |

(166)

Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.

| (167) | Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko, |
| --- | --- |

(167)

Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Země | Společnost | Celní sazba (%) | Kódy TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Malajsie | Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan | 59,2 | A324 |
| Pantech Steel Industries Sdn Bhd | 49,9 | A961 |
| Všechny ostatní společnosti | 75,0 | A999 |
| Korejská republika | Všechny společnosti | 44,0 | — |

Země

Společnost

Celní sazba (%)

Kódy TARIC

Malajsie

Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan

59,2

A324

Pantech Steel Industries Sdn Bhd

49,9

A961

Všechny ostatní společnosti

75,0

A999

Korejská republika

Všechny společnosti

44,0

—

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. prosince 2014.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1514/2002 ze dne 19. srpna 2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z České republiky, Malajsie, Ruska, Korejské republiky a Slovenska a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 228, 24.8.2002, s. 1).

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 1001/2008 ze dne 13. října 2008 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 275, 16.10.2008, s. 18).

3

(4)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 363/2010 ze dne 26. dubna 2010, kterým se mění nařízení č. 2001/2008 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Malajsie (Úř. věst. L 107, 29.4.2010, s. 1).

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 803/2009 ze dne 27. srpna 2009 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, ať už jsou prohlášené za pocházející z Tchaj-wanu, či nikoliv, a o zrušení osvobození uděleného společnostem Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (Úř. věst. L 233, 4.9.2009, s. 1).

5

(6)  Tamtéž

6

(7)  Nařízení Rady (ES) č. 2052/2004 ze dne 22. listopadu 2004 o rozšíření konečného antidumpingového cla uloženého nařízením (ES) č. 964/2003 na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli odesílaných z Indonésie, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející z Indonésie či nikoliv (Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 4).

7

(8)  Nařízení Rady (ES) č. 2053/2004 ze dne 22. listopadu 2004 o rozšíření konečného antidumpingového cla uloženého nařízením (ES) č. 964/2003 na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli odesílaných ze Srí Lanky, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející ze Srí Lanky či nikoliv (Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 9).

8

(9)  Nařízení Rady (ES) č. 655/2006 ze dne 27. dubna 2006, kterým se konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 964/2003 z dovozu potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli zasílaných z Filipín, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Filipín (Úř. věst. L 116, 29.4.2006, s. 1).

9

(10)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a rozšířených na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny (Úř. věst. C 295, 3.9.2014, s. 6).

10

(11)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 78/2013 ze dne 17. ledna 2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka (Úř. věst. L 27, 29.1.2013, s. 1).

11

(12)  Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření (Úř. věst. C 36, 8.2.2013, s. 24).

12

(13)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (Úř. věst. C 299, 15.10.2013, s. 4).

13

(14)  Pro podrobnější informace viz nařízení Komise (EU) č. 699/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla (Úř. věst. L 203, 31.7.2012, s. 37).

14

---

| 3.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/38

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1284/2014

ze dne 2. prosince 2014

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. prosince 2014.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 60,4 |
| IL | 114,8 |
| MA | 94,2 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0707 00 05 | AL | 53,8 |
| JO | 206,0 |
| MA | 170,1 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 140,5 |
| 0709 93 10 | MA | 45,2 |
| TR | 126,4 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 10 20 | TR | 74,4 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 46,4 |
| ZW | 27,3 |
| ZZ | 50,1 |
| 0805 20 10 | MA | 78,0 |
| ZZ | 78,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 112,8 |
| TR | 80,2 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 50 10 | AL | 64,4 |
| TR | 81,0 |
| ZZ | 72,7 |
| 0808 10 80 | BA | 27,0 |
| BR | 54,5 |
| CA | 134,8 |
| CL | 82,2 |
| MK | 38,0 |
| NZ | 96,9 |
| US | 113,5 |
| ZA | 172,4 |
| ZZ | 89,9 |
| 0808 30 90 | CN | 81,0 |
| TR | 158,2 |
| US | 163,9 |
| ZZ | 134,4 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

60,4

IL

114,8

MA

94,2

TR

111,9

ZZ

95,3

0707 00 05

AL

53,8

JO

206,0

MA

170,1

TR

132,0

ZZ

140,5

0709 93 10

MA

45,2

TR

126,4

ZZ

85,8

0805 10 20

TR

74,4

UY

52,1

ZA

46,4

ZW

27,3

ZZ

50,1

0805 20 10

MA

78,0

ZZ

78,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

112,8

TR

80,2

ZZ

96,5

0805 50 10

AL

64,4

TR

81,0

ZZ

72,7

0808 10 80

BA

27,0

BR

54,5

CA

134,8

CL

82,2

MK

38,0

NZ

96,9

US

113,5

ZA

172,4

ZZ

89,9

0808 30 90

CN

81,0

TR

158,2

US

163,9

ZZ

134,4

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 3.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/40

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1285/2014

ze dne 2. prosince 2014,

kterým se stanoví přídělový koeficient pro žádosti o vývozní licence pro některé mléčné výrobky vyvážené do Dominikánské republiky v rámci kvóty uvedené v nařízení (ES) č. 1187/2009

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 188 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Oddíl 3 kapitoly III nařízení Komise (ES) č. 1187/2009 (2) stanoví řízení pro přidělování vývozních licencí pro některé mléčné výrobky vyvážené do Dominikánské republiky v rámci kvóty otevřené pro uvedenou zemi. |
| --- | --- |

(1)

Oddíl 3 kapitoly III nařízení Komise (ES) č. 1187/2009 (2) stanoví řízení pro přidělování vývozních licencí pro některé mléčné výrobky vyvážené do Dominikánské republiky v rámci kvóty otevřené pro uvedenou zemi.

| (2) | Článek 29 nařízení (ES) č. 1187/2009 stanoví, že hospodářské subjekty mohou podávat žádosti o vývozní licence od 1. do 10. listopadu, pokud po uplynutí lhůty pro podávání žádostí o licence podle prvního pododstavce uvedeného článku v rámci kvóty zůstane k dispozici jakékoli množství. V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 649/2014 (3) se uvádí, že celkové zbývající množství pro kvótový rok 2014/15 činí 12 358 tun. |
| --- | --- |

(2)

Článek 29 nařízení (ES) č. 1187/2009 stanoví, že hospodářské subjekty mohou podávat žádosti o vývozní licence od 1. do 10. listopadu, pokud po uplynutí lhůty pro podávání žádostí o licence podle prvního pododstavce uvedeného článku v rámci kvóty zůstane k dispozici jakékoli množství. V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 649/2014 (3) se uvádí, že celkové zbývající množství pro kvótový rok 2014/15 činí 12 358 tun.

| (3) | Žádosti podané mezi 1. až 10. listopadem 2014 a týkající se zbývajícího období probíhajícího kvótového roku 2014/15 se vztahují na menší množství, než které je dostupné. Je proto vhodné podle čl. 31 odst. 3 čtvrtého pododstavce nařízení (ES) č. 1187/2009 stanovit, aby bylo zbývající množství rozděleno. Vydání vývozních licencí pro uvedené zbývající množství by se mělo podmínit tím, že dotčený hospodářský subjekt sdělí příslušnému orgánu dodatečné přijaté množství a že žadatelé složí jistotu, |
| --- | --- |

(3)

Žádosti podané mezi 1. až 10. listopadem 2014 a týkající se zbývajícího období probíhajícího kvótového roku 2014/15 se vztahují na menší množství, než které je dostupné. Je proto vhodné podle čl. 31 odst. 3 čtvrtého pododstavce nařízení (ES) č. 1187/2009 stanovit, aby bylo zbývající množství rozděleno. Vydání vývozních licencí pro uvedené zbývající množství by se mělo podmínit tím, že dotčený hospodářský subjekt sdělí příslušnému orgánu dodatečné přijaté množství a že žadatelé složí jistotu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přijímají se žádosti o vývozní licence podané v období od 1. do 10. listopadu 2014 na zbývající období probíhajícího kvótového roku 2014/2015.

Množství, na které se vztahují žádosti o vývozní licence podle prvního pododstavce pro výrobky uvedené v čl. 27 odst. 2 nařízení (ES) č. 1187/2009, se vynásobí přídělovým koeficientem 3,071073.

Vývozní licence pro množství, které přesahuje požadované množství, které jsou přiděleny podle koeficientu stanoveného v druhém pododstavci, se vydávají po přijetí hospodářským subjektem do jednoho týdne od data vyhlášení tohoto nařízení a jsou podmíněny složením odpovídající jistoty.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. prosince 2014.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1187/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (Úř. věst. L 318, 4.12.2009, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 649/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se stanoví přídělový koeficient pro žádosti o vývozní licence pro některé mléčné výrobky vyvážené do Dominikánské republiky v rámci kvóty uvedené v nařízení (ES) č. 1187/2009 (Úř. věst. L 178, 18.6.2014, s. 9).

3

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 3.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/42

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-OOP č. 1/2014

ze dne 8. května 2014,

kterým se mění čl. 15 odst. 7 protokolu č. 3 k Evropsko-středomořské prozatímní dohodě o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé, týkajícího se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce

(2014/867/EU)

SMÍŠENÝ VÝBOR,

s ohledem na Evropsko-středomořskou prozatímní dohodu o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé, a zejména na článek 39 protokolu č. 3 k této dohodě,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 15 odst. 7 protokolu č. 3 k Evropsko-středomořské prozatímní dohodě o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“), ve znění rozhodnutí Smíšeného výboru EU-OOP č. 1/2009 ze dne 24. června 2009 (2), umožňuje do 31. prosince 2009 za určitých podmínek navrácení cla nebo částečné osvobození od cla nebo poplatků s rovnocenným účinkem. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 15 odst. 7 protokolu č. 3 k Evropsko-středomořské prozatímní dohodě o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“), ve znění rozhodnutí Smíšeného výboru EU-OOP č. 1/2009 ze dne 24. června 2009 (2), umožňuje do 31. prosince 2009 za určitých podmínek navrácení cla nebo částečné osvobození od cla nebo poplatků s rovnocenným účinkem.

| (2) | Na základě žádosti OOP navrhla Komise v roce 2010 prodloužení použitelnosti článku 15 protokolu č. 3 k dohodě do 31. prosince 2012. Smíšený výbor EU-OOP však toto rozhodnutí nikdy nepřijal. |
| --- | --- |

(2)

Na základě žádosti OOP navrhla Komise v roce 2010 prodloužení použitelnosti článku 15 protokolu č. 3 k dohodě do 31. prosince 2012. Smíšený výbor EU-OOP však toto rozhodnutí nikdy nepřijal.

| (3) | V zájmu jasnosti, dlouhodobé hospodářské předvídatelnosti a právní jistoty pro hospodářské subjekty, jakož i souladu s obdobnými žádostmi jiných zemí Středomoří a rovněž za účelem právní úpravy období, k němuž se vztahuje návrh Komise, se strany dohody dohodly na prodloužení použitelnosti čl. 15 odst. 7 protokolu č. 3 k dohodě o šest let, a to s účinkem od 1. ledna 2010. |
| --- | --- |

(3)

V zájmu jasnosti, dlouhodobé hospodářské předvídatelnosti a právní jistoty pro hospodářské subjekty, jakož i souladu s obdobnými žádostmi jiných zemí Středomoří a rovněž za účelem právní úpravy období, k němuž se vztahuje návrh Komise, se strany dohody dohodly na prodloužení použitelnosti čl. 15 odst. 7 protokolu č. 3 k dohodě o šest let, a to s účinkem od 1. ledna 2010.

| (4) | Protokol č. 3 k dohodě by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn. |
| --- | --- |

(4)

Protokol č. 3 k dohodě by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.

| (5) | Jelikož použitelnost čl. 15 odst. 7 protokolu č. 3 k dohodě skončila k 31. prosinci 2009, mělo by být toto rozhodnutí použitelné od 1. ledna 2010, |
| --- | --- |

(5)

Jelikož použitelnost čl. 15 odst. 7 protokolu č. 3 k dohodě skončila k 31. prosinci 2009, mělo by být toto rozhodnutí použitelné od 1. ledna 2010,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V čl. 15 odst. 7 protokolu č. 3 k Evropsko-středomořské prozatímní dohodě o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé, týkajícího se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce, se poslední pododstavec nahrazuje tímto:

„Tento odstavec se použije do 31. prosince 2015 a může být přezkoumán na základě společné dohody.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se od 1. ledna 2010.

V Bruselu dne 8. května 2014.

Za Smíšený výbor

předseda

H. MINGARELLI

---

(1)  Úř. věst. L 187, 16.7.1997, s. 3.

1

(2)  Úř. věst. L 298, 13.11.2009, s. 1.

2

---

| 3.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/44

---

ROZHODNUTÍ RADY PŘIDRUŽENÍ EU-EGYPT č. 1/2014

ze dne 4. září 2014,

kterým se mění čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé týkajícího se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce

(2014/868/EU)

RADA PŘIDRUŽENÍ,

s ohledem na Evropsko-středomořskou dohodu zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé, a zejména na článek 39 protokolu č. 4 k této dohodě,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“), ve znění rozhodnutí Rady přidružení EU-Egypt č. 1/2010 ze dne 3. srpna 2010 (2), umožňuje do 31. prosince 2012 za určitých podmínek navrácení cla nebo částečné osvobození od cla nebo poplatků s rovnocenným účinkem. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“), ve znění rozhodnutí Rady přidružení EU-Egypt č. 1/2010 ze dne 3. srpna 2010 (2), umožňuje do 31. prosince 2012 za určitých podmínek navrácení cla nebo částečné osvobození od cla nebo poplatků s rovnocenným účinkem.

| (2) | V zájmu jasnosti, dlouhodobé hospodářské předvídatelnosti a právní jistoty pro hospodářské subjekty se smluvní strany dohody dohodly na prodloužení použitelnosti čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k dohodě o tři roky, a to s účinkem od 1. ledna 2013. |
| --- | --- |

(2)

V zájmu jasnosti, dlouhodobé hospodářské předvídatelnosti a právní jistoty pro hospodářské subjekty se smluvní strany dohody dohodly na prodloužení použitelnosti čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k dohodě o tři roky, a to s účinkem od 1. ledna 2013.

| (3) | Protokol č. 4 k dohodě by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn. |
| --- | --- |

(3)

Protokol č. 4 k dohodě by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.

| (4) | Jelikož použitelnost čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k dohodě skončila k 31. prosinci 2012, mělo by být toto rozhodnutí použitelné od 1. ledna 2013, |
| --- | --- |

(4)

Jelikož použitelnost čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k dohodě skončila k 31. prosinci 2012, mělo by být toto rozhodnutí použitelné od 1. ledna 2013,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé, týkajícího se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce, se poslední pododstavec nahrazuje tímto:

„Tento odstavec se použije do 31. prosince 2015 a může být přezkoumán na základě společné dohody.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se od 1. ledna 2013.

V Bruselu dne 4. září 2014.

Za Radu přidružení

předsedkyně

F. MOGHERINI

---

(1)  Úř. věst. L 304, 30.9.2004, s. 39.

1

(2)  Úř. věst. L 249, 23.9.2010, s. 5.

2

---

| 3.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/45

---

ROZHODNUTÍ RADY PŘIDRUŽENÍ EU-MAROKO č. 1/2014

ze dne 3. října 2014,

kterým se mění čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, týkajícího se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce

(2014/869/EU)

RADA PŘIDRUŽENÍ,

s ohledem na Evropsko-středomořskou dohodu zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, a zejména na článek 39 protokolu č. 4 k této dohodě,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“), ve znění rozhodnutí Rady přidružení EU-Maroko č. 1/2010 ze dne 23. srpna 2010 (2), umožňuje do 31. prosince 2012 za určitých podmínek navrácení cla nebo částečné osvobození od cla nebo poplatků s rovnocenným účinkem. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“), ve znění rozhodnutí Rady přidružení EU-Maroko č. 1/2010 ze dne 23. srpna 2010 (2), umožňuje do 31. prosince 2012 za určitých podmínek navrácení cla nebo částečné osvobození od cla nebo poplatků s rovnocenným účinkem.

| (2) | V zájmu jasnosti, dlouhodobé hospodářské předvídatelnosti a právní jistoty pro hospodářské subjekty se smluvní strany dohody dohodly na prodloužení použitelnosti čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k dohodě o tři roky, a to s účinkem od 1. ledna 2013. |
| --- | --- |

(2)

V zájmu jasnosti, dlouhodobé hospodářské předvídatelnosti a právní jistoty pro hospodářské subjekty se smluvní strany dohody dohodly na prodloužení použitelnosti čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k dohodě o tři roky, a to s účinkem od 1. ledna 2013.

| (3) | Protokol č. 4 k dohodě by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn. |
| --- | --- |

(3)

Protokol č. 4 k dohodě by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.

| (4) | Jelikož použitelnost čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k dohodě skončila k 31. prosinci 2012, mělo by být toto rozhodnutí použitelné od 1. ledna 2013, |
| --- | --- |

(4)

Jelikož použitelnost čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k dohodě skončila k 31. prosinci 2012, mělo by být toto rozhodnutí použitelné od 1. ledna 2013,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V čl. 15 odst. 7 protokolu č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, týkajícího se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce, se poslední pododstavec nahrazuje tímto:

„Tento odstavec se použije do 31. prosince 2015 a může být přezkoumán na základě společné dohody.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se od 1. ledna 2013.

V Bruselu dne 3. října 2014.

Za Radu přidružení

předsedkyně

F. MOGHERINI

---

(1)  Úř. věst. L 70, 18.3.2000, s. 2.

1

(2)  Úř. věst. L 248, 22.9.2010, s. 66.

2

---

Opravy

| 3.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/46

---

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1014/2014 ze dne 22. července 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011, pokud jde o obsah a vytvoření společného systému monitorování a hodnocení pro operace financované v rámci Evropského námořního a rybářského fondu

(
  Úřední věstník Evropské unie L 283 ze dne 27. září 2014
  )

Strana 16, v příloze v části II „Ukazatele výstupů“ oddílu „Priorita Unie č. 4 – Zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti (počet projektů kromě 1)“:

místo:

| „1. | Počet zavedených strategií místního rozvoje“ |
| --- | --- |

„1.

Počet zavedených strategií místního rozvoje“

má být:

| „1. | Počet vybraných strategií místního rozvoje“ |
| --- | --- |

„1.

Počet vybraných strategií místního rozvoje“

strana 17, v příloze v části III „Ukazatele výsledků“ oddílu „Priorita Unie č. 1 – Podpora environmentálně udržitelného, inovativního a konkurenceschopného rybolovu založeného na znalostech“:

místo:

| „5. | Změna účinnosti spotřeby paliva při odlovu (litry paliva/EUR za vyložený úlovek)“ |
| --- | --- |

„5.

Změna účinnosti spotřeby paliva při odlovu (litry paliva/EUR za vyložený úlovek)“

má být:

| „5. | Změna účinnosti spotřeby paliva při odlovu (v litrech paliva/tuny vyloženého úlovku)“ |
| --- | --- |

„5.

Změna účinnosti spotřeby paliva při odlovu (v litrech paliva/tuny vyloženého úlovku)“

strana 19, v příloze v části III „Ukazatele výsledků“ oddílu „Priorita Unie č. 4 – Zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti“:

místo:

| „1. | Vytvořená pracovní místa (v ekvivalentech plného pracovního úvazku) v odvětví akvakultury“ |
| --- | --- |

„1.

Vytvořená pracovní místa (v ekvivalentech plného pracovního úvazku) v odvětví akvakultury“

má být:

| „1. | Vytvořená pracovní místa (v ekvivalentech plného pracovního úvazku)“ |
| --- | --- |

„1.

Vytvořená pracovní místa (v ekvivalentech plného pracovního úvazku)“

strana 19, v příloze v části III „Ukazatele výsledků“ oddílu „Priorita Unie č. 4 – Zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti“:

místo:

| „2. | Udržená pracovní místa (v ekvivalentech plného pracovního úvazku) v odvětví akvakultury“ |
| --- | --- |

„2.

Udržená pracovní místa (v ekvivalentech plného pracovního úvazku) v odvětví akvakultury“

má být:

| „2. | Udržená pracovní místa (v ekvivalentech plného pracovního úvazku)“ |
| --- | --- |

„2.

Udržená pracovní místa (v ekvivalentech plného pracovního úvazku)“

---