# Euroopa Liidu C 2/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 2 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide7. jaanuar 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 2

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide7. jaanuar 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 002/01 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,05 % 1. jaanuar 2015 – Euro vahetuskurss | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2015/C 002/01

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,05 % 1. jaanuar 2015 – Euro vahetuskurss

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 002/02 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 2 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 002/03 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 3 |
| 2015/C 002/04 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 7 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2015/C 002/02

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

2

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2015/C 002/03

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

3

2015/C 002/04

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 7.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 2/1

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

0,05 % 1. jaanuar 2015

Euro vahetuskurss (2)

6. jaanuar 2015

(2015/C 2/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1914 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,69 |
| DKK | Taani kroon | 7,4414 |
| GBP | Inglise nael | 0,78420 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4208 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2014 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,1795 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,695 |
| HUF | Ungari forint | 319,32 |
| PLN | Poola zlott | 4,3075 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4990 |
| TRY | Türgi liir | 2,7732 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4640 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4014 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,2376 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5378 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5905 |
| KRW | Korea vonn | 1 311,72 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,9771 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4022 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6740 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 093,06 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2550 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,624 |
| RUB | Vene rubla | 74,9100 |
| THB | Tai baat | 39,221 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,2159 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,7781 |
| INR | India ruupia | 75,7400 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1914

JPY

Jaapani jeen

141,69

DKK

Taani kroon

7,4414

GBP

Inglise nael

0,78420

SEK

Rootsi kroon

9,4208

CHF

Šveitsi frank

1,2014

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,1795

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,695

HUF

Ungari forint

319,32

PLN

Poola zlott

4,3075

RON

Rumeenia leu

4,4990

TRY

Türgi liir

2,7732

AUD

Austraalia dollar

1,4640

CAD

Kanada dollar

1,4014

HKD

Hongkongi dollar

9,2376

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5378

SGD

Singapuri dollar

1,5905

KRW

Korea vonn

1 311,72

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,9771

CNY

Hiina jüaan

7,4022

HRK

Horvaatia kuna

7,6740

IDR

Indoneesia ruupia

15 093,06

MYR

Malaisia ringit

4,2550

PHP

Filipiini peeso

53,624

RUB

Vene rubla

74,9100

THB

Tai baat

39,221

BRL

Brasiilia reaal

3,2159

MXN

Mehhiko peeso

17,7781

INR

India ruupia

75,7400

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 7.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 2/2

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 2/02)

| 1. | 22. detsembril 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Ingram Micro Inc. (edaspidi „Ingram Micro”, USA) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja ANOV Expansion SAS (Prantsusmaa) ja tema tütarettevõtjate üle, välja arvatud tema Hispaania tütarettevõtjad („Anovo”), aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

22. detsembril 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Ingram Micro Inc. (edaspidi „Ingram Micro”, USA) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja ANOV Expansion SAS (Prantsusmaa) ja tema tütarettevõtjate üle, välja arvatud tema Hispaania tütarettevõtjad („Anovo”), aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Ingram Micro: IT- ja muude elektroonikatoodete turustamine ja nendega seotud logistikateenused;
  —   Anovo: mobiilsidetoodetega seotud logistikateenused, olmeelektroonika tooted ja muud elektroonikatooted. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Ingram Micro: IT- ja muude elektroonikatoodete turustamine ja nendega seotud logistikateenused;

—   Anovo: mobiilsidetoodetega seotud logistikateenused, olmeelektroonika tooted ja muud elektroonikatooted.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion):





  Euroopa Komisjon |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion):

Euroopa Komisjon

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 7.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 2/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 2/3

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2015/C 2/03)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„CAPÃO DE FREAMUNDE”

EÜ nr: PT–PGI-0005-0846-10.1.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Capão de Freamunde”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Portugal

3.   Põllumajandustoote või toiduaine kirjeldus

Põllumajandustoote või toiduaine kirjeldus

3.1.   Tooteliik

Tooteliik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toodet „Capão de Freamunde” valmistatakse Gallus domesticuse Atlandi-äärsete aeglase kasvuga tõugude isenditest, kes enne suguküpseks saamist kastreeritakse, keda peetakse ainult kvaliteetse liha tootmiseks ning keda on koorumisest saati kasvatatud järgnevalt määratletud geograafilises piirkonnas ja söödetud vastavalt kirjeldatud söötmisnõuetele.

Gallus domesticus

Kasutatakse ainult kanatõuge Redbro (kael sulgedega kaetud) ja Redbro cou nu või Põhja-Portugali piirkonna tüüpilisi tõuge Pedrês Portuguesa, Preta Lusitânica ja Amarela.

Toodet „Capão de Freamunde” turustatakse järgmiselt:

| a) | nõuetekohaselt identifitseeritud elusad kohikuked vanuses 10–11 kuud; |
| --- | --- |

a)

nõuetekohaselt identifitseeritud elusad kohikuked vanuses 10–11 kuud;

| b) | 10–11 kuu vanuste lindude jalgade ja peata, kuid maksa ja puguga (nn rups) rümbad, mis on nõuetekohaselt pakendatud ja märgistatud; |
| --- | --- |

b)

10–11 kuu vanuste lindude jalgade ja peata, kuid maksa ja puguga (nn rups) rümbad, mis on nõuetekohaselt pakendatud ja märgistatud;

| c) | 10–11 kuu vanuste lindude külmutatud rümbad. |
| --- | --- |

c)

10–11 kuu vanuste lindude külmutatud rümbad.

Tootel „Capão de Freamunde” on sõltuvalt geograafilises piirkonnas kasutatavast tootmismeetodist järgmised omadused.

i)   Füüsikalised omadused

Füüsikalised omadused

Eluslinnud: sulestiku värv punane kuni erepunane; hari puudub; lokuti puudub; rind lai ja rikkaliku lihasmassiga; jalgade värv kollane; nahavärv kollane; jooksed soomuselised, suured ja kollased; kintsud hästi arenenud ja lihaselised; kaal 5,0–7,0 kg.

Rümp: värvus kollakas; välimus sile; nahk õhuke, sile, niiske ja märgatavate poorideta; kaal 3,0–4,5 kg

ii)   Organoleptilised omadused

Organoleptilised omadused

Kui toode „Capão de Freamunde” on toores rümp, on selle nahavärv ühtlaselt kollakas, lihaskude punakas ja siserasvaga ning selle tekstuur on veidi pehme. Lihal on kerge toore (kodulinnu)liha lõhn ning peaaegu puudub vere (maksa, või metalli) ja rääsumise lõhn. Toode „Capão de Freamunde” on küpsetatult üsna õrna tekstuuriga, veidi nätske (kummine), selle esialgne mahlakus on märkimisväärne ja suureneb närimise ajal, liha kleepub pisut hammaste külge. Lõhnas on tunda veidi röstimise ja keedetud naha lõhna, rääsunud lõhna ei ole; maitse on mõõdukalt intensiivne, selles on väga kergelt tunda rääsumise, vere (maksa või metalli) või toore (kodulinnu)liha maitset.

iii)   Keemilised omadused (rasvade koostis)

Keemilised omadused (rasvade koostis)

Toote „Capão de Freamunde” monoküllastumata rasvhapete sisaldus on 42–45,50 % ja oleiinhappe sisaldus 35,5–40 %.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

„Capão de Freamunde” tootmiseks kasvatatavate lindude söödana kasutatakse peamiselt kohaliku piirkonna taimi. Kõige suurema osa, mitte vähem kui 60 % söödast moodustavad maisi Zea mays L terved või jahvatatud terad, millele lisanduvad kõrrelised ja metsikult kasvavad taimed, nagu pehme mesihein, Lolium multiflorum ja süstlehine teeleht.

mays

Lolium multiflorum

Kuni kahe kuu vanuseni ja/või kuni eluskaal jõuab ühe kiloni, antakse lindudele peamiselt kooki, mis koosneb maisijahust, hakitud portugali kapsast ning riisi ja/või maisi (tavaliselt kollaste sortide) teradest.

Alates viiendast elunädalast on lindudel päevasel ajal pidev juurdepääs taimkattega alale vabas õhus ning neil on vaba voli olla väljas päikesetõusust kuni loojanguni. Vabas õhus taimkattega ala pindala peab olema vähemalt 2 m2 kana või 4 m2 kohikuke kohta, ala kattev rohi peab olema keskmine kuni poolkõrge (6–15 cm), see peab olema ühtlaselt jaotunud ning alad, kus rohu tihedus on keskmisest väiksem, ei tohi hõlmata rohkem kui 30 % kogupinnast.

2

2

Pärast kastreerimist 3–4 kuu vanuselt kuni tapmiseni või elusate lindude müügini, peab kohikukkedele antav sööt sisaldama vähemalt 80 % ulatuses kas kollast või valget maisi, kas jahvatatult või tervelt, ja ülejäänud osa võib koosneda küpsetusjahu jääkidest, portugali kapsast, looduslikest taimedest ja teraviljaseemnetest.

Kaubanduslikku sööta tohib anda ainult täiendsöödana loodusliku sööda ajutise puuduse korral ja see peab koosnema vähemalt 80 % ulatuses teraviljast. Igal juhul ei tohi kaubanduslik sööt moodustada rohkem kui 20 % lindude söödast kogu nende eluea jooksul.

Kaubandusliku sööda kasutamisel tuleb selle andmine lõpetada viis päeva enne tapmist.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Capão de Freamunde” tootmiseks vajalikke linde kasvatatakse tibust saati ainult määratletud geograafilises piirkonnas asuvates põllumajandusettevõtetes, kus kohikukkede kasvatamise traditsioon ja lindude kastreerimise oskusteave tagavad toote autentsuse. Põllumajandusettevõtetesse toodud tibud ei pea olema pärit määratletud geograafilisest piirkonnast.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Toodete külmutamine toimub ainult tellimuse korral ja ekspordiks ette nähtud toodete puhul.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Erieeskirjad märgistamise kohta

Märgistus peab sisaldama sõnu „Capão de Freamunde IGP” ja järgnevalt kujutatud toote logo.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Capão de Freamunde” tootmiseks kasutatakse ainult geograafilise piirkonna põllumajandusettevõtetes kasvatatud linde. Kõnealune piirkond hõlmab järgmiste maakondade (concelhos) ja valdade (freguesias) territooriumi: Paços de Ferreira maakonna kõik vallad; Lousada maakonna järgmised vallad: Boim, Casais, Covas, Cristelos, Figueiras, Lodares, Lustosa, Nespereira, Nevogilde, Nogueira, Meinedo, St. Estêvão, Silvares, Sousela, Ordem ja Pias; Paredes’i maakonna järgmised vallad: Beire, Duas Igrejas, Vilela, Lordelo, Sobrosa, Cristelo ja Louredo.

concelhos

freguesias

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Geograafiline tootmispiirkond hõlmab niisutatavaid alasid, mis asuvad Paços de Ferreira maakonna piiriks olevate vooluveekogude ääres. Seega on piirkond valgala, mille veed voolavad sisemaa suunas ja moodustavad Ferreira jõe. Lisaks nimetatud jõele endale hõlmab selle valgala määratletud geograafilises piirkonnas ka lisajõgesid Carvalhosa, Eiriz ja Taio. Niisutatava ala pinnamood on astmeline ja selle kõrgus merepinnast ulatub 150–600 meetrini. Tootmispiirkonna kuu keskmine õhutemperatuur on umbes 15 °C ning kõige külmema ja kõige soojema kuu keskmine temperatuur on vastavalt 12 °C ja 18 °C, seega on temperatuuride vahe märkimisväärne.

Mahe kliima on väga sobilik lindude optimaalseks arenguks, sest soodustab mitmesuguste kõrreliste ja metsikult kasvavate taimede kasvu (looduslik taimestik – pehme mesihein, Lolium multiflorum ja süstlehine teeleht), mis sobivad kohikukkede söödaks.

Lolium multiflorum

Lisaks toetuvad linnukasvatajad sajanditevanustele traditsioonidele, mille kohaselt on lindudele päevasel ajal tagatud pidev juurdepääs loodusliku taimkattega aladele vabas õhus. See, et kohikuked hoitakse pärast kastreerimist muudest lindudest eraldi ning igas põllumajandusettevõttes on ainult sama päritolu, liiki ja tõugu linnud, kes on kõik ühevanused, tagab lindudele tasakaalustatud ja stressivaba elu, sest alates viiendast elunädalast on neil päevasel ajal pidev juurdepääs väikese loomkoormusega loodusliku taimestikuga aladele looduslikus keskkonnas ja vabas õhus. Alates viiendast elunädalast on lindudel päevasel ajal pidev juurdepääs taimkattega alale vabas õhus ning neil on vaba voli olla väljas päikesetõusust kuni loojanguni.

Määratletud geograafiline piirkond on sajandeid olnud Portugali oluline maisikasvatuspiirkond, seepärast moodustab see teravili suurema osa (vähemalt 60 %) kohikukkede söödaratsioonist.

Kohalik tootmismeetod on välja töötatud mitme põlvkonna jooksul ja see on kasutusel veel tänapäeval, mis annab tunnistust inimeste oskusteabe ja piirkonna omapära vahelistest seostest. Ajalooliste andmete kohaselt oli kohikukkede kasvatamine Freamunde piirkonnale iseloomulik juba roomlaste ajal. Selle tegevuse majanduslikule tähtsusele osutab asjaolu, et XII sajandil oli lubatud kümnist maksta kohikukkedes. Keskajal (V–XV saj.) tasuti kohalikele feodaalidele ja kirikule makse kohikukkedes, mis olid seega piisavalt väärtuslikud.

Iga aasta 13. detsembril toimub Feira dos Capões (kohikukkede laat), millele pandi ametlikult alus kuningas João V korraldusega 1719. aasta 3. oktoobril.

Mõnes uurimustöös on osutatud, et tegemist on keskajast pärit traditsiooniga, millele on osutatud XV sajandi dokumentides, kus kirjeldatakse Salvador de Friamunde piirkonnas levinud kommet linde kastreerida ja neid müüa.

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Toote „Capão de Freamunde” valmistamiseks kasutatakse eranditult aeglase kasvuga tõugudesse kuuluvaid linde, kes on hoolikalt kastreeritud, keda kasvatatakse vabapidamisel ning kelle sööt koosneb suures osas looduslikel rohumaadel leiduvast, mida täiendatakse teraviljaga, peamiselt maisiga. Kohikukkede elutsükli eesmärk on saavutada täisküpsus pisut enne jõule.

Võrreldes tavapärasel viisil kasvatatud lindude rümpadega on toote „Capão de Freamunde” rümpade kaal suurem, värvus intensiivsem, rind laiem ja selle lihaskude rikkalikum, nende nahk õhuke, sile ja niiske. Ka pärast küpsetamist eristub „Capão de Freamunde” selgelt oma omadustelt, selle mõõdukalt pehme tekstuur on kergelt nätske, liha on väga mahlane ja sellel puudub igasugune kõrvaline lõhn.

Teine eripära on rasvade tasakaalustatud koostis: monoküllastumata rasvhapete sisaldus on oluliselt suurem kui muude kodulindude lihas ning küllastunud rasvade hulk väiksem.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Toote ja geograafilise piirkonna seotus põhineb geoloogilistel ja kliimatingimustel ning inimfaktoril. Mahe kliima on väga sobilik lindude optimaalseks arenguks, sest soodustab mitmesuguste kõrreliste ja metsikult kasvavate taimede kasvu (looduslik taimestik), mis sobivad kohikukkede söödaks. Samuti on kliima sobilik maisi- ja muude taimede kasvatamiseks, mida kasutatakse söödana kogu lindude elutsükli jooksul. Lisaks saavad linnud viibida suurema osa ajast vabas õhus, kus on piisavalt ruumi, et linnud kasvaksid aeglaselt ja stressivabalt.

Sajanditevanuste linnukasvatusmeetoditega tagatakse, et kohikuked on rasvased ja suurekaalulised, nende liha on õrn, kuid tihke ning maitsvam ja mahlakam kui muudel lindudel.

Lindude looduslik toiduvalik ning avarad kasvutingimused tagavad lihas sisalduvate rasvade tasakaalustatud koostise: monoküllastumata rasvhapete ja oleiinhappe sisaldus on oluliselt suurem kui muude kodulindude lihas.

Kohikukk on Porto piirkonna Paços de Ferreira maakonna suure rahvaarvuga ja arenenud Freamunde valla traditsiooniline toode. Noorte kukkede kastreerimine, et nende liha oleks rasvasem ja õrnem, on selles vallas ja piirkonnas väga ammune tava. On teada, et lindude kastreerimine ja nende müük on väga vana tava, mille juured ulatuvad keskaega, mil see oli omane piirkonnale nimega Salvadori de Friamunde.

Toode „Capão de Freamunde” on ka tänapäeval tuntud ja laata Feira dos Capões külastab palju turiste. Seda laata, mis oli kuulus juba XV sajandil, peetakse samal päeval, mil katoliku kirikus pühitsetakse pimedate kaitsepühaku püha Lucia päeva.

Toodet „Capão de Freamunde” on traditsiooniliselt tarbitud talvekuudel (november–jaanuar), see on tootmispiirkonnas tavapärane toit, mida kõige rohkem süüakse jõulude ajal. Jõulude ajal võib seda ka kinkida, mis tõendab, et piirkonna inimeste jaoks on tootel oluline sümboolne väärtus.

Kuna toode „Capão de Freamunde” on äratuntavalt eriline ja omapärane, valmistatakse sellest toite, millel on tähtis roll piirkonna toidukultuuris. Selliste toitude pakkumine on kohalike restoranide jaoks prestiiži küsimus, mis suurendab toote „Capão de Freamunde” kuulsust veelgi. Freamunde kohikuke traditsiooniline ja kuulus küpsetusviis (küpsetatud kohikukk, täidetud rupsi, kohaliku vorsti ja singiga) toob esile toote erakordse maitse. Igal aastal suurendab toote kuulsust ka Freamundes 12. detsembril toimuv kokandusvõistlus, millel osalevad restoranid nii Paços de Ferreira maakonnast kui ka kaugemalt.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

3

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_capao.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

2

(3)  Vt joonealune allmärkus 2.

3

---

| 7.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 2/7

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 2/04)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„GLÜCKSTÄDTER MATJES”

EÜ nr: DE-PGI-0005-01112 – 17.5.2013

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Glückstädter Matjes”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Glückstädter Matjes” tähistatakse traditsiooniliselt käsitsi valmistatud, enamasti fileeritud, aga vahel ka fileerimata heeringat (Clupea harengus), mis on kergsoolatud ja luude küljes laagerdunud tänu kalas sisalduvatele ensüümidele. Fileed on rasvaselt läikivad helehallikaspruunid – ülaosal naha tõttu hõbeja ning alumisel küljel luude laagerdumisest tingitult punaka värvusega. Toorainena kasutatud heeringa suurusest ja kaalust olenevalt on fileede kaal 30–50 g ja pikkus 14–17 cm. Toodet „Glückstädter Matjes” süüakse enamasti külmroana, see on hammustades pehme ja õrn. Matjes on ebatüüpilise, kergelt soolase nüansiga ning kergsoolaheeringale iseloomuliku aromaatse maitsega, mis meenutab külma, värsket, aga mitte toorest kala. Toodet „Glückstädter Matjes” müüakse tarbijatele, toitlustusettevõtjatele ja kaubandusele värskelt jahutatud fileedena. Fileerimata toodet „Glückstädter Matjes” ostavad kalakaupmehed ja toitlustusettevõtjad selleks, et ise kala töödelda.

Clupea harengus

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „Glückstädter Matjes” valmistatakse eranditult heeringast (Clupea harengus). Toote „Glückstädter Matjes” valmistamiseks toorainena kasutatavaid heeringaid püütakse tavapäraselt Põhjamere kesk- ja põhjaosas. Töötlemata heeringad sügavkülmutatakse vahetult pärast püüki.

Clupea harengus

Matjese tootmiseks valitakse välja ajavahemikul mai lõpust juuli alguseni püütud kalad, mis tänu loomulikule elutsüklile on piisava rasvakihiga, kuid veel ilma väliselt nähtava niisa või marjata.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Heeringate rookimine ja laagerdamine ning järgnev töötlemine fileedeks toimub eranditult määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Erieeskirjad märgistamise kohta

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Glückstadti linna halduspiirkond Schleswig-Holsteini liidumaal.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Glückstadt on Schleswig-Holsteini liidumaal Elbe jõe alamjooksul asuv sadamalinn.

„Glückstädter Matjes” on toode, mille valmistamise traditsioon on kestnud pikka aega. Käsitsi valmistamise meetod (luude küljes laagerdamine üksnes soola ja kalale omaste ensüümidega, kalanaha ja kalaluu eemaldamine ning fileede viimistlemine) tuleneb Glückstadti matjese tootmise tänapäevani säilinud traditsioonist ning on toote „Glückstädter Matjes” omaduste kujunemise eeltingimus.

Matjese valmistamise traditsioonile pandi alus 1893. aastal koos Glückstadti heeringapüügi algusega, kui linnale kuuluv esimene heeringapüügilüüger „Tümmler” jõudis 15. juulil 1894 pärast kaheksa nädalat kestnud püügireisi Glückstadti tagasi – trümmis esimest korda 150 tünni matjest (Detjens, Willy: Unserem lieben Professor Detlefsen zum Gedächtnis (Meie armsa õpetaja Detlefseni mälestuseks), kogumikus: 64. Jahresbericht der Vereinigung ehemaliger Primaner des Gymnasiums zu Glückstadt von 1887, (Glückstadti gümnaasiumi endiste gümnasistide ühenduse 64. aastakogumik), Glückstadt 1957, lk 4, rida 52 jj). Sellest traditsioonist annab tunnistust ka tünnitäie toote „Glückstädter Matjes” üleandmine 21. juunil 1957 tol ajal ametis olnud Saksamaa Liitvabariigi kantsler Theodor Heussile Glückstadtis toimunud Saksa heeringapüügile pühendatud festivali „Matjestag” (matjesepäev) raames (Kaufholz, Heinz: „Ein Fässchen „Glückstädter Matjes” für Heuss” (Heussile tünnike toodet „Glückstädter Matjes”), väljaandes: Glückstädter Monatsspiegel, juunikuu number 2008, lk 15).

Unserem lieben Professor Detlefsen zum Gedächtnis

64. Jahresbericht der Vereinigung ehemaliger Primaner des Gymnasiums zu Glückstadt von 1887

„Ein Fässchen „Glückstädter Matjes” für Heuss”

Glückstädter Monatsspiegel

Erilise traditsioonilise käsitsitöö säilimine ning asjaolu, et toote laagerdamisel, värvuse ja maitse kujundamisel või konservimisel on loobutud masinate kasutamisest, tagavad Glückstadtis toodetava matjese erikvaliteedi.

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Toode „Glückstädter Matjes” valmib käsitsitööna üksnes soolast ja heeringast, millest on eemaldatud ensümaatilise laagerdumise jaoks ebaoluline sisikond; laagerdumise soodustamiseks ei kasutata ühtegi lisaainet. Rookimata heeringad sügavkülmutatakse igal aastal vaid mõni nädal kestva püügiperioodi jooksul ja nii on Glückstadti kohalikel tootjatel võimalik sellist kala kogu aasta vältel töödelda värskeks fileeks. Pärast ülessulatamist eemaldatakse sisikond lahtilõigatud kurgualuse kaudu või koos peaga sellisel viisil, et soole ja lukutiripiku ümbruses säilivad kõhunääre ja selle ensüümid. Roogitud ja soolatud heeringad pannakse tünnidesse, kus nad laagerduvad tänu kalale omastele ensüümidele ja kalasse jäetud luudele. Heeringast luude eemaldamine ja filee valmistamine toimub käsitsi. Toode „Glückstädter Matjes” erineb tööstuslikult toodetud matjesest ja sellelaadsetest toodetest eelkõige maitse ja konsistentsi poolest. Toode „Glückstädter Matjes” on kergsoolaheeringale iseloomuliku aromaatse ja mahedalt soolaka maitsega. Hammustamisel on kalaliha eriti pehme ja õrn, ilma et see oleks seejuures puderjas. Luude küljes laagerdumise tõttu on fileede alumine külg punakas. Matjesefileed „Glückstädter Matjes” süüakse nii kukli- kui musta leiva kattena ning taldrikul serveeritava roana, mille juurde kuuluvad eri lisandid ja kastmed.

Toode „Glückstädter Matjes” on vähemalt Põhja-Saksamaal tuntud ja erilise mainega, mis põhineb heeringa päritolul ja Glückstadtis tänaseni kasutataval töötlemisviisil. Toote eriline tuntus põhineb määratletud geograafilises piirkonnas aastakümneid kestnud matjesetootmise traditsioonil. Glückstadti linnapea dr Manfred Bruhn algatas 1968. aastal iga aasta juunis toimuva festivali „Glückstädter Matjeswochen” (Kaufholz, Heinz jt, ning „Heringsfang, harte Knochenarbeit” (Heeringapüük – ränk töö), väljaandes: Glückstädter Monatsspiegel, juunikuu number 2005, lk 7). Tänu sellele neli päeva kestvale, matjesele pühendatud rahvapeole on „Glückstädter Matjes” saanud väga populaarseks ja toote tuntus aina kasvab. Festivali „Glückstädter Matjeswochen” avamispidustustele saabuvad tavapäraselt külalised Schleswig-Holsteini, Hamburgi ja Alam-Saksi liidumaalt, aga ka selle toote andunud austajad Saksamaa muudest osadest. Tänu festivalil „Glückstädter Matjeswochen” algatatud retseptivõistlustele on välja nuputatud suur hulk roogi ja retsepte, mille puhul kasutatakse või töödeldakse toodet „Glückstädter Matjes”.

Heringsfang, harte Knochenarbeit

Glückstädter Monatsspiegel

Toodet „Glückstädter Matjes” turustatakse piirkondliku eriroana peamiselt Schleswig-Holsteini, Hamburgi ja Alam-Saksi liidumaa toidukaubanduses. Seda erirooga saadetakse postimüügi kaudu kogu aasta vältel üha enam ka toitlustusettevõtjatele ja kodudesse. Toote „Glückstädter Matjes” laialdane tuntus ja suurepärane maine leidsid kinnitust 2008. aastal tehtud esinduslikus tarbijaküsitluses (dr Adriano Profeta: Gutachten zur Schutzwürdigkeit der Bezeichnung „Glückstädter Matjes” gemäß der Verordnung (EG) Nr. 510/06 als g.g.A., (Arvamus toote „Glückstädter Matjes” kui kaitstud geograafilise tähise kaitse kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 510/2006), Freising 2008). Glückstadti linna ja toote „Glückstädter Matjes” tuntus on omavahel tugevasti seotud.

Gutachten zur Schutzwürdigkeit der Bezeichnung „Glückstädter Matjes” gemäß der Verordnung (EG) Nr. 510/06 als g.g.A.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Filee „Glückstädter Matjes” maitse, konsistents ja välimus põhineb Glückstadtis tänase päevani kasutataval traditsioonilisel valmistamismeetodil. Toote suurepärane maine on tingitud asjaolust, et Glückstadtis ei kasutata matjese tootmisel tööstuslikku, lihtsustatud töötlemis- ja laagerdamisviisi. Tarbijad oskavad ka seda hinnata, et toote „Glückstädter Matjes” käsitsi valmistamisele kulub oluliselt rohkem aega. Lisaks sellele on Glückstadti linn ja matjesetootjad aastakümnete vältel populariseerinud selle traditsioonilise toote eripära. Tarbijate hulgas väga nõutud toode „Glückstädter Matjes” on sügavalt juurdunud Glückstadti linna kultuurielus. Nii on see toode muutunud piirkondliku söögikultuuri osaks ning on eriroana saavutanud piirkondliku ja rahvusvahelise tuntuse.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

3

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/40833

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

2

(3)  Vt joonealune märkus 2.

3

---