# Jurnalul Oficial L 347/2014

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 347 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 573 decembrie 2014 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 347

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 573 decembrie 2014

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | | 2014/866/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 21 octombrie 2014 privind încheierea unui acord între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind cooperarea în domeniul aplicării legislațiilor acestora în domeniul concurenței | 1 |
| | | Acord între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind cooperarea în domeniul aplicării legislațiilor acestora în domeniul concurenței | 3 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1280/2014 al Comisiei din 26 noiembrie 2014 de aprobare a unei modificări care nu este minoră din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Bra (DOP)] | 10 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1281/2014 al Comisiei din 1 decembrie 2014 de interzicere a pescuitului de cambulă de Baltica în zonele VIIh, VIIj și VIIk de către navele care arborează pavilionul Irlandei | 11 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1282/2014 al Comisiei din 2 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 în ceea ce privește cantitățile maxime de produse prelucrate care pot fi exportate sau expediate din regiunile ultraperiferice franceze și spaniole și țările terțe vizate | 13 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1283/2014 al Comisiei din 2 decembrie 2014 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Coreea și din Malaysia în urma unei revizuiri efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului | 17 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1284/2014 al Comisiei din 2 decembrie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 38 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1285/2014 al Comisiei din 2 decembrie 2014 de stabilire a coeficientului de atribuire care urmează să se aplice licențelor de export pentru anumite produse lactate care urmează să fie exportate către Republica Dominicană în cadrul contingentului menționat în Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 | 40 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | | 2014/867/UE |
| | * | Decizia nr. 1/2014 a Comitetului mixt UE-OLP din 8 mai 2014 de modificare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 3 la Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OLP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, referitor la definiția noțiunii de produse originare și la metodele de cooperare administrativă | 42 |
| | | 2014/868/UE |
| | * | Decizia nr. 1/2014 a Consiliului de asociere UE-Egipt din 4 septembrie 2014 de modificare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, referitor la definiția noțiunii de produse originare și la metodele de cooperare administrativă | 44 |
| | | 2014/869/UE |
| | * | Decizia nr. 1/2014 a Consiliului de asociere UE-Maroc din 3 octombrie 2014 de modificare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte, referitor la definiția noțiunii de produse originare și la metodele de cooperare administrativă | 45 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

2014/866/UE

*

Decizia Consiliului din 21 octombrie 2014 privind încheierea unui acord între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind cooperarea în domeniul aplicării legislațiilor acestora în domeniul concurenței

1

Acord între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind cooperarea în domeniul aplicării legislațiilor acestora în domeniul concurenței

3

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1280/2014 al Comisiei din 26 noiembrie 2014 de aprobare a unei modificări care nu este minoră din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Bra (DOP)]

10

*

Regulamentul (UE) nr. 1281/2014 al Comisiei din 1 decembrie 2014 de interzicere a pescuitului de cambulă de Baltica în zonele VIIh, VIIj și VIIk de către navele care arborează pavilionul Irlandei

11

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1282/2014 al Comisiei din 2 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 în ceea ce privește cantitățile maxime de produse prelucrate care pot fi exportate sau expediate din regiunile ultraperiferice franceze și spaniole și țările terțe vizate

13

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1283/2014 al Comisiei din 2 decembrie 2014 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Coreea și din Malaysia în urma unei revizuiri efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

17

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1284/2014 al Comisiei din 2 decembrie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

38

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1285/2014 al Comisiei din 2 decembrie 2014 de stabilire a coeficientului de atribuire care urmează să se aplice licențelor de export pentru anumite produse lactate care urmează să fie exportate către Republica Dominicană în cadrul contingentului menționat în Regulamentul (CE) nr. 1187/2009

40

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

2014/867/UE

*

Decizia nr. 1/2014 a Comitetului mixt UE-OLP din 8 mai 2014 de modificare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 3 la Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OLP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, referitor la definiția noțiunii de produse originare și la metodele de cooperare administrativă

42

2014/868/UE

*

Decizia nr. 1/2014 a Consiliului de asociere UE-Egipt din 4 septembrie 2014 de modificare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, referitor la definiția noțiunii de produse originare și la metodele de cooperare administrativă

44

2014/869/UE

*

Decizia nr. 1/2014 a Consiliului de asociere UE-Maroc din 3 octombrie 2014 de modificare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte, referitor la definiția noțiunii de produse originare și la metodele de cooperare administrativă

45

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul delegat (UE) nr. 1014/2014 al Comisiei din 22 iulie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește conținutul și construcția unui sistem de monitorizare și de evaluare comun pentru operațiunile finanțate din Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime ( JO L 283, 27.9.2014 ) | 46 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul delegat (UE) nr. 1014/2014 al Comisiei din 22 iulie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește conținutul și construcția unui sistem de monitorizare și de evaluare comun pentru operațiunile finanțate din Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime ( JO L 283, 27.9.2014 )

( JO L 283, 27.9.2014 )

46

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 3.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 347/1

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 21 octombrie 2014

privind încheierea unui acord între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind cooperarea în domeniul aplicării legislațiilor acestora în domeniul concurenței

(2014/866/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 103 și 352, coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) punctul (v),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere aprobarea Parlamentului European,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Decizia 2013/203/UE a Consiliului (1), Acordul între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind cooperarea în domeniul aplicării legislațiilor acestora în domeniul concurenței a fost semnat la 17 mai 2013, sub rezerva încheierii sale. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Decizia 2013/203/UE a Consiliului (1), Acordul între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind cooperarea în domeniul aplicării legislațiilor acestora în domeniul concurenței a fost semnat la 17 mai 2013, sub rezerva încheierii sale.

| (2) | Acordul ar trebui să fie aprobat, |
| --- | --- |

(2)

Acordul ar trebui să fie aprobat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta decizie se aprobă, în numele Uniunii, Acordul între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind cooperarea în domeniul aplicării legislațiilor acestora în domeniul concurenței.

Textul acordului se atașează prezentei decizii.

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat, în numele Uniunii, să efectueze notificarea prevăzută la articolul 14 din acord (2).

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 21 octombrie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

S. GOZI

---

(1)  Decizia 2013/203/UE a Consiliului din 22 aprilie 2013 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a unui acord între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind cooperarea în domeniul aplicării legislațiilor acestora în domeniul concurenței (JO L 117, 27.4.2013, p. 6).

1

(2)  Data intrării în vigoare a acordului se va publica în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.

2

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

---

| 3.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 347/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 347/3

---

ACORD

între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind cooperarea în domeniul aplicării legislațiilor acestora în domeniul concurenței

UNIUNEA EUROPEANĂ, denumită în continuare „Uniunea”,

pe de o parte și

CONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂ, denumită în continuare „Elveția”,

pe de altă parte,

denumite în continuare „parte” sau „părți”,

AVÂND ÎN VEDERE relațiile strânse care există între Uniune și Elveția și recunoscând contribuția cooperării în abordarea practicilor anticoncurențiale la îmbunătățirea și consolidarea relației lor,

CONSTATÂND faptul că aplicarea judicioasă și cu eficacitate a legislației în domeniul concurenței reprezintă un aspect important pentru funcționarea eficientă a piețelor relevante ale acestora, precum și pentru bunăstarea economică a consumatorilor ambelor părți și pentru schimburile comerciale dintre ele,

ȚINÂND SEAMA de faptul că sistemele de aplicare a regulilor de concurență ale Uniunii și ale Elveției se bazează pe aceleași principii și prevăd reguli similare,

LUÂND ACT de recomandarea revizuită a Consiliului Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică privind cooperarea între țările membre în ceea ce privește practicile anticoncurențiale care afectează schimburile comerciale internaționale, adoptată la 27 și 28 iulie 1995,

RECUNOSCÂND contribuția cooperării și coordonării, inclusiv a schimbului de informații și, în special, a transmiterii de informații care au fost obținute de către părți în cursul investigațiilor lor, la o punere în aplicare cu mai multă eficacitate a legislațiilor în domeniul concurenței ale celor două părți.

CONVIN CU PRIVIRE LA URMĂTOARELE DISPOZIȚII:

Articolul 1

Obiectul

Prezentul acord urmărește să contribuie la aplicarea cu eficacitate a legislației fiecărei părți în domeniul concurenței prin cooperare și coordonare, inclusiv schimb de informații între autoritățile de concurență ale părților, precum și de a evita conflictele sau de a reduce posibilitatea apariției unor astfel de conflicte între părți în orice chestiune privind aplicarea legislației în domeniul concurenței a fiecărei părți.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului acord, următorii termeni se definesc după cum urmează:

| 1. | „autoritate de concurență” și „autorități de concurență” ale părților înseamnă:






  (a) | în cazul Uniunii, Comisia Europeană, în ceea ce privește competențele care îi sunt conferite în temeiul legislației Uniunii în domeniul concurenței; și |
| --- | --- | --- |

1.

„autoritate de concurență” și „autorități de concurență” ale părților înseamnă:

(a)

în cazul Uniunii, Comisia Europeană, în ceea ce privește competențele care îi sunt conferite în temeiul legislației Uniunii în domeniul concurenței; și

| (b) | în cazul Elveției, Comisia de Concurență și secretariatul acesteia; |
| --- | --- |

(b)

în cazul Elveției, Comisia de Concurență și secretariatul acesteia;

| 2. | „autoritate competentă a unui stat membru” înseamnă autoritatea fiecărui stat membru al Uniunii care răspunde de aplicarea legislației în domeniul concurenței. După semnarea prezentului acord, Uniunea va transmite Elveției o listă cu aceste autorități. Comisia Europeană va transmite autorității de concurență a Elveției o listă actualizată de fiecare dată când are loc o modificare; |
| --- | --- |

2.

„autoritate competentă a unui stat membru” înseamnă autoritatea fiecărui stat membru al Uniunii care răspunde de aplicarea legislației în domeniul concurenței. După semnarea prezentului acord, Uniunea va transmite Elveției o listă cu aceste autorități. Comisia Europeană va transmite autorității de concurență a Elveției o listă actualizată de fiecare dată când are loc o modificare;

| 3. | „legislația în domeniul concurenței” înseamnă:






  (a) | în cazul Uniunii, articolele 101, 102 și 105 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (denumit în continuare „Regulamentul (CE) nr. 139/2004”), articolele 53 și 54 din Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul privind SEE”) atunci când se aplică coroborat cu articolele 101 și 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, regulamentele de punere în aplicare ale acestora, precum și orice modificări ulterioare; și |
| --- | --- | --- |

3.

„legislația în domeniul concurenței” înseamnă:

(a)

în cazul Uniunii, articolele 101, 102 și 105 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (denumit în continuare „Regulamentul (CE) nr. 139/2004”), articolele 53 și 54 din Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul privind SEE”) atunci când se aplică coroborat cu articolele 101 și 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, regulamentele de punere în aplicare ale acestora, precum și orice modificări ulterioare; și

| (b) | în cazul Elveției, Legea federală privind cartelurile și alte restricții ale concurenței din 6 octombrie 1995 (denumită în continuare „Acart”), precum și regulamentele ei de punere în aplicare și orice modificări ulterioare; |
| --- | --- |

(b)

în cazul Elveției, Legea federală privind cartelurile și alte restricții ale concurenței din 6 octombrie 1995 (denumită în continuare „Acart”), precum și regulamentele ei de punere în aplicare și orice modificări ulterioare;

| 4. | „practici anticoncurențiale” înseamnă orice activități care s-ar putea să facă obiectul unei interdicții, al unor sancțiuni sau al altor măsuri corective luate de către autoritățile de concurență în temeiul legislației în domeniul concurenței a oricăreia dintre părți sau a ambelor părți; |
| --- | --- |

4.

„practici anticoncurențiale” înseamnă orice activități care s-ar putea să facă obiectul unei interdicții, al unor sancțiuni sau al altor măsuri corective luate de către autoritățile de concurență în temeiul legislației în domeniul concurenței a oricăreia dintre părți sau a ambelor părți;

| 5. | „măsuri de aplicare” înseamnă orice aplicare a legislației în domeniul concurenței prin investigare sau o procedură efectuată de autoritatea de concurență a oricăreia dintre părți; |
| --- | --- |

5.

„măsuri de aplicare” înseamnă orice aplicare a legislației în domeniul concurenței prin investigare sau o procedură efectuată de autoritatea de concurență a oricăreia dintre părți;

| 6. | „informații obținute prin investigație” înseamnă orice informații obținute de către o parte prin utilizarea drepturilor sale oficiale de investigare sau transmise unei părți în temeiul unei obligații legale:






  (a) | în cazul Uniunii, acestea înseamnă informații obținute prin solicitări de informații efectuate în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a regulilor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (1) [denumit în continuare „Regulamentul (CE) nr. 1/2003”], prin declarații verbale în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 și prin inspecții efectuate de către Comisia Europeană sau în numele Comisiei în conformitate cu articolele 20, 21 și 22 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 sau informații obținute ca urmare a aplicării Regulamentului (CE) nr. 139/2004; |
| --- | --- | --- |

6.

„informații obținute prin investigație” înseamnă orice informații obținute de către o parte prin utilizarea drepturilor sale oficiale de investigare sau transmise unei părți în temeiul unei obligații legale:

(a)

în cazul Uniunii, acestea înseamnă informații obținute prin solicitări de informații efectuate în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a regulilor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (1) [denumit în continuare „Regulamentul (CE) nr. 1/2003”], prin declarații verbale în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 și prin inspecții efectuate de către Comisia Europeană sau în numele Comisiei în conformitate cu articolele 20, 21 și 22 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 sau informații obținute ca urmare a aplicării Regulamentului (CE) nr. 139/2004;

| (b) | în cazul Elveției, acestea înseamnă informații obținute prin solicitări de informații în conformitate cu articolul 40 din Acart, prin declarații verbale în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din Acart și prin inspecții efectuate de către autoritățile de concurență în conformitate cu articolul 42 alineatul (2) din Acart sau informații obținute ca urmare a aplicării Ordonanței din 17 iunie 1996 privind controlul concentrărilor economice ale întreprinderilor; |
| --- | --- |

(b)

în cazul Elveției, acestea înseamnă informații obținute prin solicitări de informații în conformitate cu articolul 40 din Acart, prin declarații verbale în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din Acart și prin inspecții efectuate de către autoritățile de concurență în conformitate cu articolul 42 alineatul (2) din Acart sau informații obținute ca urmare a aplicării Ordonanței din 17 iunie 1996 privind controlul concentrărilor economice ale întreprinderilor;

| 7. | „informații obținute în cadrul procedurii de clemență” înseamnă:






  (a) | în cazul Uniunii, informații obținute în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind imunitatea la amenzi și reducerea cuantumului acestora în cazurile de cartel; și |
| --- | --- | --- |

7.

„informații obținute în cadrul procedurii de clemență” înseamnă:

(a)

în cazul Uniunii, informații obținute în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind imunitatea la amenzi și reducerea cuantumului acestora în cazurile de cartel; și

| (b) | în cazul Elveției, informații obținute în conformitate cu articolul 49a alineatul (2) din Acart și articolele 8-14 din Ordonanța din 12 martie 2004 privind sancțiunile aplicate restricționărilor ilegale ale concurenței; |
| --- | --- |

(b)

în cazul Elveției, informații obținute în conformitate cu articolul 49a alineatul (2) din Acart și articolele 8-14 din Ordonanța din 12 martie 2004 privind sancțiunile aplicate restricționărilor ilegale ale concurenței;

| 8. | „informații obținute în cadrul procedurii de tranzacționare” înseamnă:






  (a) | în cazul Uniunii, informații obținute în conformitate cu articolul 10a din Regulamentul (CE) nr. 773/2004 al Comisiei din 7 aprilie 2004 privind desfășurarea procedurilor puse în aplicare de Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din tratat (1) [denumit în continuare „Regulamentul (CE) nr. 773/2004”]; și |
| --- | --- | --- |

8.

„informații obținute în cadrul procedurii de tranzacționare” înseamnă:

(a)

în cazul Uniunii, informații obținute în conformitate cu articolul 10a din Regulamentul (CE) nr. 773/2004 al Comisiei din 7 aprilie 2004 privind desfășurarea procedurilor puse în aplicare de Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din tratat (1) [denumit în continuare „Regulamentul (CE) nr. 773/2004”]; și

| (b) | în cazul Elveției, informații obținute în conformitate cu articolul 29 din Acart. |
| --- | --- |

(b)

în cazul Elveției, informații obținute în conformitate cu articolul 29 din Acart.

Articolul 3

Notificări

(1)   Autoritatea de concurență a unei părți notifică în scris autorității de concurență a celeilalte părți măsurile de aplicare pe care autoritatea de concurență care face notificarea le consideră susceptibile să afecteze interese importante ale celeilalte părți. Notificările realizate în temeiul prezentului articol pot fi efectuate prin mijloace electronice.

(2)   Printre măsurile de aplicare susceptibile să afecteze interese importante ale celeilalte părți, se numără, în special:

| (a) | măsurile de aplicare privind practicile anticoncurențiale, altele decât concentrările economice, inițiate împotriva unei întreprinderi constituite sau organizate în temeiul actelor cu putere de lege și al normelor administrative aplicabile pe teritoriul celeilalte părți; |
| --- | --- |

(a)

măsurile de aplicare privind practicile anticoncurențiale, altele decât concentrările economice, inițiate împotriva unei întreprinderi constituite sau organizate în temeiul actelor cu putere de lege și al normelor administrative aplicabile pe teritoriul celeilalte părți;

| (b) | măsurile de aplicare ce implică un comportament despre care se crede că este încurajat, cerut sau aprobat de către cealaltă parte; |
| --- | --- |

(b)

măsurile de aplicare ce implică un comportament despre care se crede că este încurajat, cerut sau aprobat de către cealaltă parte;

| (c) | măsurile de aplicare ce implică o concentrare economică în care una sau mai multe părți la tranzacție sunt întreprinderi constituite sau organizate în temeiul actelor cu putere de lege și al normelor administrative aplicabile pe teritoriul celeilalte părți; |
| --- | --- |

(c)

măsurile de aplicare ce implică o concentrare economică în care una sau mai multe părți la tranzacție sunt întreprinderi constituite sau organizate în temeiul actelor cu putere de lege și al normelor administrative aplicabile pe teritoriul celeilalte părți;

| (d) | măsurile de aplicare ce implică o concentrare economică în care o întreprindere care controlează una sau mai multe părți la tranzacție este constituită sau organizată în temeiul actelor cu putere de lege și normelor administrative aplicabile pe teritoriul celeilalte părți; |
| --- | --- |

(d)

măsurile de aplicare ce implică o concentrare economică în care o întreprindere care controlează una sau mai multe părți la tranzacție este constituită sau organizată în temeiul actelor cu putere de lege și normelor administrative aplicabile pe teritoriul celeilalte părți;

| (e) | măsurile de aplicare luate împotriva unor practici anticoncurențiale, altele decât concentrările economice care, de asemenea, au loc sau au avut loc, în mare parte, pe teritoriul celeilalte părți; și |
| --- | --- |

(e)

măsurile de aplicare luate împotriva unor practici anticoncurențiale, altele decât concentrările economice care, de asemenea, au loc sau au avut loc, în mare parte, pe teritoriul celeilalte părți; și

| (f) | măsurile de aplicare ce implică măsuri corective care impun sau interzic în mod expres un comportament pe teritoriul celeilalte părți sau care conțin obligații pentru întreprinderile de pe teritoriul respectiv. |
| --- | --- |

(f)

măsurile de aplicare ce implică măsuri corective care impun sau interzic în mod expres un comportament pe teritoriul celeilalte părți sau care conțin obligații pentru întreprinderile de pe teritoriul respectiv.

(3)   Notificările cu privire la concentrări economice, efectuate în temeiul alineatului (1), se transmit:

| (a) | în cazul Uniunii, la deschiderea unei proceduri în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004; și |
| --- | --- |

(a)

în cazul Uniunii, la deschiderea unei proceduri în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004; și

| (b) | în cazul Elveției, la deschiderea unei proceduri în temeiul articolului 33 din Acart. |
| --- | --- |

(b)

în cazul Elveției, la deschiderea unei proceduri în temeiul articolului 33 din Acart.

(4)   Notificările cu privire la alte chestiuni decât concentrările economice, efectuate în temeiul alineatului (1), se transmit:

| (a) | în cazul Uniunii, la deschidere unei proceduri menționate la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 773/2004; și |
| --- | --- |

(a)

în cazul Uniunii, la deschidere unei proceduri menționate la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 773/2004; și

| (b) | în cazul Elveției, la deschiderea unei proceduri în temeiul articolului 27 din Acart. |
| --- | --- |

(b)

în cazul Elveției, la deschiderea unei proceduri în temeiul articolului 27 din Acart.

(5)   Notificările conțin, în special, numele părților implicate în investigație, activitățile analizate și piețele aferente, dispozițiile legale relevante și data măsurilor de aplicare.

Articolul 4

Coordonarea măsurilor de aplicare

(1)   În cazul în care autoritățile de concurență ale ambelor părți adoptă măsuri de aplicare cu privire la aspecte conexe, acestea pot să își coordoneze măsurile de aplicare în cauză. Acestea pot, în special, să își coordoneze calendarul inspecțiilor.

(2)   Pentru a stabili dacă anumite măsuri de aplicare ar putea fi coordonate, autoritățile de concurență ale părților țin seama, în special, de următoarele elemente:

| (a) | efectul unei astfel de coordonări asupra capacității autorităților de concurență ale ambelor părți de a îndeplini obiectivele măsurilor de aplicare respective; |
| --- | --- |

(a)

efectul unei astfel de coordonări asupra capacității autorităților de concurență ale ambelor părți de a îndeplini obiectivele măsurilor de aplicare respective;

| (b) | capacitatea relativă a autorităților de concurență ale părților de a obține informațiile necesare realizării măsurilor de aplicare; |
| --- | --- |

(b)

capacitatea relativă a autorităților de concurență ale părților de a obține informațiile necesare realizării măsurilor de aplicare;

| (c) | posibilitatea evitării unor obligații conflictuale și a unor sarcini inutile pentru întreprinderile care fac obiectul măsurilor de aplicare; |
| --- | --- |

(c)

posibilitatea evitării unor obligații conflictuale și a unor sarcini inutile pentru întreprinderile care fac obiectul măsurilor de aplicare;

| (d) | oportunitatea unei utilizări mai eficiente a resurselor acestora. |
| --- | --- |

(d)

oportunitatea unei utilizări mai eficiente a resurselor acestora.

(3)   Cu condiția unei notificări corespunzătoare efectuate de autoritatea de concurență a celeilalte părți, autoritatea de concurență a fiecărei părți poate, în orice moment, să limiteze coordonarea măsurilor de aplicare și să continue, în mod independent, o anumită măsură de aplicare.

Articolul 5

Evitarea conflictelor (curtoazia pasivă)

(1)   Autoritățile de concurență ale ambelor părți țin seama, cu precădere, de interesele importante ale celeilalte părți în toate etapele măsurilor de aplicare, inclusiv de deciziile de inițiere a unor măsuri de aplicare, de domeniul de aplicare a măsurilor și de natura sancțiunilor sau de alte măsuri corective impuse în fiecare caz.

(2)   Dacă o anumită măsură de aplicare avută în vedere de o autoritate de concurență a unei părți ar putea afecta interese importante ale celeilalte părți, autoritatea respectivă, fără a se aduce atingere puterii sale de apreciere, depune toate eforturile pentru:

| (a) | a furniza în timp util autorității de concurență a celeilalte părți informații cu privire la evoluțiile semnificative legate de interesele celeilalte părți; |
| --- | --- |

(a)

a furniza în timp util autorității de concurență a celeilalte părți informații cu privire la evoluțiile semnificative legate de interesele celeilalte părți;

| (b) | a oferi autorității de concurență a celeilalte părți posibilitatea de a prezenta observații; și |
| --- | --- |

(b)

a oferi autorității de concurență a celeilalte părți posibilitatea de a prezenta observații; și

| (c) | a ține seama de observațiile autorității de concurență a celeilalte părți, respectând pe deplin, în același timp, independența autorității de concurență a fiecăreia din părți în adoptarea propriilor decizii. |
| --- | --- |

(c)

a ține seama de observațiile autorității de concurență a celeilalte părți, respectând pe deplin, în același timp, independența autorității de concurență a fiecăreia din părți în adoptarea propriilor decizii.

Punerea în aplicare a prezentului alineat nu aduce atingere obligațiilor autorităților de concurență ale părților prevăzute la articolul 3 alineatele (3) și (4).

(3)   În cazul în care autoritatea de concurență a unei părți consideră că măsurile sale de aplicare ar putea avea un efect negativ asupra intereselor importante ale celeilalte părți, aceasta depune toate eforturile pentru a concilia în mod corespunzător interesele respective. În realizarea unei astfel de concilieri, autoritatea de concurență a părții în cauză ar trebui să ia în considerare următoarele elemente, în plus față de orice alt element care ar putea fi relevant în împrejurările respective:

| (a) | importanța relativă a efectelor reale sau potențiale ale practicilor anticoncurențiale asupra intereselor importante ale părții care aplică măsurile în raport cu efectele asupra intereselor importante ale celeilalte părți; |
| --- | --- |

(a)

importanța relativă a efectelor reale sau potențiale ale practicilor anticoncurențiale asupra intereselor importante ale părții care aplică măsurile în raport cu efectele asupra intereselor importante ale celeilalte părți;

| (b) | importanța relativă pentru practicile anticoncurențiale a comportamentului sau a tranzacțiilor care au loc pe teritoriul unei părți în raport cu comportamentul sau tranzacțiile care au loc pe teritoriul celeilalte părți; |
| --- | --- |

(b)

importanța relativă pentru practicile anticoncurențiale a comportamentului sau a tranzacțiilor care au loc pe teritoriul unei părți în raport cu comportamentul sau tranzacțiile care au loc pe teritoriul celeilalte părți;

| (c) | gradul în care ar fi afectate măsurile de aplicare întreprinse de cealaltă parte cu privire la aceleași întreprinderi; și |
| --- | --- |

(c)

gradul în care ar fi afectate măsurile de aplicare întreprinse de cealaltă parte cu privire la aceleași întreprinderi; și

| (d) | gradul în care întreprinderilor le vor fi impuse cerințe contradictorii de către cele două părți. |
| --- | --- |

(d)

gradul în care întreprinderilor le vor fi impuse cerințe contradictorii de către cele două părți.

Articolul 6

Curtoazia activă

(1)   În cazul în care autoritatea de concurență a unei părți consideră că anumite practici anticoncurențiale desfășurate pe teritoriul celeilalte părți ar putea afecta în mod negativ interesele importante ale primei părți, luând în considerare importanța evitării conflictelor de jurisdicție și faptul că autoritatea de concurență a celeilalte părți ar putea fi în poziția de a desfășura cu mai multă eficacitate măsuri de aplicare ce vizează astfel de practici anticoncurențiale, respectiva autoritate de concurență poate cere ca autoritatea de concurență a celeilalte părți să inițieze măsuri de aplicare adecvate sau să le extindă pe cele existente.

(2)   Cererea este formulată cât mai exact posibil în ceea ce privește natura practicilor anticoncurențiale și efectul lor real sau potențial asupra intereselor importante ale părții a cărei autoritatea de concurență formulează cererea și include o ofertă de informații suplimentare și de cooperare de altă natură pe care autoritatea de concurență care formulează cererea o poate asigura.

(3)   Autoritatea de concurență căreia îi este adresată cererea analizează cu atenție posibilitatea inițierii de măsuri de aplicare sau a extinderii măsurilor aflate în derulare care vizează practicile anticoncurențiale menționate în cerere. Autoritatea de concurență căreia îi este adresată cererea informează autoritatea de concurență care a formulat cererea cu privire la deciziile sale cât mai curând posibil din punct de vedere practic. În cazul în care sunt inițiate sau extinse măsuri de aplicare, autoritatea de concurență căreia îi este adresată cererea informează autoritatea de concurență care a formulat cererea cu privire la rezultatul acestor măsuri și, în măsura posibilului, cu privire la evoluțiile intermediare importante.

(4)   Nicio dispoziție a prezentului articol nu limitează opțiunile aflate la dispoziția autorității de concurență a părții căreia îi este adresată cererea, în temeiul legislației și practicii sale în materie de concurență, de a adopta sau nu măsuri de aplicare privind practicile anticoncurențiale menționate în cerere, și nici nu împiedică autoritatea de concurență care a formulat cererea să își retragă solicitarea.

Articolul 7

Schimbul de informații

(1)   Pentru a atinge obiectivul prezentului acord, menționat la articolul 1, autoritățile de concurență ale părților pot să facă schimb de opinii și de informații cu privire la aplicarea legislațiilor proprii în domeniul concurenței, astfel cum se prevede în prezentul articol și la articolele 8, 9 și 10.

(2)   Autoritățile de concurență ale părților pot discuta orice informații, inclusiv informațiile obținute prin investigație, dacă este necesar pentru a realiza cooperarea și coordonarea prevăzute în temeiul prezentului acord.

(3)   Autoritățile de concurență ale părților își pot transmite una alteia informații aflate în posesia lor atunci când întreprinderea care a furnizat informațiile și-a exprimat consimțământul expres în scris. În cazul în care astfel de informații conțin date cu caracter personal, aceste date cu caracter personal pot fi transmise doar dacă autoritățile de concurență ale părților investighează același comportament sau tranzacție sau comportamente sau tranzacții conexe. În orice alte cazuri se aplică articolul 9 alineatul (3).

(4)   În absența consimțământului prevăzut la alineatul (3), autoritatea de concurență a unei părți poate, la cerere, să transmită autorității de concurență a celeilalte părți, pentru a fi utilizate ca elemente de probă, informații obținute prin investigație aflate deja în posesia sa, în următoarele condiții:

| (a) | informațiile obținute prin investigație pot fi transmise numai în cazul în care ambele autorități de concurență analizează același comportament sau tranzacție sau comportamente sau tranzacții conexe; |
| --- | --- |

(a)

informațiile obținute prin investigație pot fi transmise numai în cazul în care ambele autorități de concurență analizează același comportament sau tranzacție sau comportamente sau tranzacții conexe;

| (b) | cererea unor astfel de informații se face în scris și conține o descriere generală a obiectului și a naturii investigației sau a procedurilor la care se referă aceasta, precum și dispozițiile juridice specifice implicate. Aceasta trebuie să identifice, de asemenea, întreprinderile care fac obiectul investigației sau procedurii, a căror identitate este disponibilă la momentul cererii; și |
| --- | --- |

(b)

cererea unor astfel de informații se face în scris și conține o descriere generală a obiectului și a naturii investigației sau a procedurilor la care se referă aceasta, precum și dispozițiile juridice specifice implicate. Aceasta trebuie să identifice, de asemenea, întreprinderile care fac obiectul investigației sau procedurii, a căror identitate este disponibilă la momentul cererii; și

| (c) | autoritatea de concurență care primește cererea stabilește, după consultarea cu autoritatea de concurență care a efectuat cererea, informațiile aflate în posesia sa care sunt relevante și care pot fi transmise. |
| --- | --- |

(c)

autoritatea de concurență care primește cererea stabilește, după consultarea cu autoritatea de concurență care a efectuat cererea, informațiile aflate în posesia sa care sunt relevante și care pot fi transmise.

(5)   Niciuna dintre autoritățile de concurență nu este obligată să discute sau să transmită informații obținute prin investigație celeilalte autorități de concurență, în special în cazul în care acest lucru ar fi incompatibil cu interesele sale importante sau ar fi nejustificat de împovărător.

(6)   Autoritățile de concurență ale părților nu discută și nu își transmit una alteia informațiile obținute în cadrul procedurilor de clemență sau de tranzacționare ale părților, cu excepția cazului în care întreprinderea care a furnizat informațiile și-a exprimat consimțământul expres în scris.

(7)   Autoritățile de concurență ale părților nu discută, nu solicită sau transmit informații obținute prin investigație în cazul în care utilizarea unor astfel de informații ar fi interzisă în temeiul drepturilor procedurale și privilegiilor garantate de legislațiile relevante ale părților aplicabile măsurilor de executare, inclusiv dreptul de a nu contribui la propria incriminare și privilegiul juridic profesional.

(8)   În cazul în care o autoritate de concurență a uneia dintre părți are cunoștință de faptul că un document transmis în temeiul prezentului articol conține informații incorecte, aceasta informează, fără întârziere, autoritatea de concurență a celeilalte părți care le corectează sau le elimină.

Articolul 8

Utilizarea informațiilor

(1)   Informațiile pe care o autoritate de concurență a unei părți le discută cu autoritatea de concurență a celeilalte părți sau le transmite acesteia în temeiul prezentului acord sunt utilizate numai în scopul aplicării legislației în domeniul concurenței a părții respective, de către autoritatea sa de concurență.

(2)   Informațiile obținute prin investigație și discutate cu autoritatea de concurență a celeilalte părți sau transmise acesteia în temeiul prezentului acord nu sunt utilizate de autoritatea de concurență care le primește numai în scopul aplicării legislației sale în domeniul concurenței cu privire la același comportament sau tranzacție sau cu privire la comportamente și tranzacții conexe.

(3)   Informațiile transmise în temeiul articolului 7 alineatul (4) sunt folosite de autoritatea de concurență care le primește doar în scopul stabilit în cerere.

(4)   Nicio informație discutată sau transmisă în temeiul prezentului acord nu este utilizată pentru a aplica sancțiuni persoanelor fizice.

(5)   Autoritatea de concurență a unei părți poate cere ca informațiile transmise în temeiul prezentului acord să fie utilizate doar cu respectarea unor prevederi și condiții pe care aceasta le precizează. Autoritatea de concurență care primește informațiile respective le utilizează într-un mod care nu contravine acestor prevederi și condiții fără consimțământul prealabil al autorității de concurență care le transmite.

Articolul 9

Protecția și confidențialitatea informațiilor

(1)   Autoritățile de concurență ale părților vor considera transmiterea sau primirea unei cereri ca fiind confidențială. Informațiile obținute în temeiul prezentului acord sunt considerate confidențiale de către autoritatea de concurență care le primește în conformitate cu legislația sa relevantă. Ambele autorități de concurență refuză, în special, orice cerere a unei părți terțe sau a unei alte autorități de a divulga informațiile primite. Acest lucru nu împiedică divulgarea unor astfel de informații în scopul:

| (a) | obținerii unei hotărâri judecătorești în ceea ce privește aplicarea de către autoritățile publice a legislației în domeniul concurenței a unei părți; |
| --- | --- |

(a)

obținerii unei hotărâri judecătorești în ceea ce privește aplicarea de către autoritățile publice a legislației în domeniul concurenței a unei părți;

| (b) | divulgării către întreprinderile care fac obiectul unei investigații sau al unei proceduri în temeiul legislației în domeniul concurenței a părților și împotriva cărora informațiile pot fi utilizate, dacă o astfel de divulgare este impusă de legislația părții care primește informațiile; |
| --- | --- |

(b)

divulgării către întreprinderile care fac obiectul unei investigații sau al unei proceduri în temeiul legislației în domeniul concurenței a părților și împotriva cărora informațiile pot fi utilizate, dacă o astfel de divulgare este impusă de legislația părții care primește informațiile;

| (c) | divulgării către instanțe de judecată în cadrul căilor de atac; |
| --- | --- |

(c)

divulgării către instanțe de judecată în cadrul căilor de atac;

| (d) | divulgării în cazul și în măsura în care aceasta este indispensabilă pentru exercitarea dreptului de acces la documente în conformitate cu legislația unei părți. |
| --- | --- |

(d)

divulgării în cazul și în măsura în care aceasta este indispensabilă pentru exercitarea dreptului de acces la documente în conformitate cu legislația unei părți.

În astfel de cazuri, autoritatea de concurență care primește informațiile se asigură că protecția secretelor de afaceri rămâne pe deplin garantată.

(2)   În cazul în care autoritatea de concurență a unei părți are cunoștință de faptul că, în ciuda eforturilor susținute depuse, anumite informații au fost utilizate sau divulgate accidental într-un mod contrar dispozițiilor prezentului articol, aceasta notifică de îndată acest lucru autorității de concurență a celeilalte părți. Părțile se consultă prompt cu privire la măsurile care trebuie luate pentru a reduce la minimum orice prejudiciu care rezultă în urma unei astfel de utilizări sau divulgări și pentru a se asigura că o astfel de situație nu se repetă.

(3)   Părțile asigură protecția datelor cu caracter personal în conformitate cu legislațiile lor relevante.

Articolul 10

Informațiile autorităților de concurență din statele membre și ale Autorității de Supraveghere a AELS

(1)   Comisia Europeană, pe baza legislației Uniunii în domeniul concurenței sau pe baza altor dispoziții de drept internațional referitoare la concurență:

| (a) | poate informa autoritățile competente ale unui stat membru ale cărui interese importante sunt afectate de notificările trimise acesteia de autoritatea de concurență din Elveția în temeiul articolului 3; |
| --- | --- |

(a)

poate informa autoritățile competente ale unui stat membru ale cărui interese importante sunt afectate de notificările trimise acesteia de autoritatea de concurență din Elveția în temeiul articolului 3;

| (b) | poate informa autoritățile competente ale unui stat membru cu privire la existența oricărei cooperări și coordonări a unor măsuri de executare; |
| --- | --- |

(b)

poate informa autoritățile competente ale unui stat membru cu privire la existența oricărei cooperări și coordonări a unor măsuri de executare;

| (c) | poate să divulge autorităților competente ale statelor membre doar informațiile transmise de autoritatea de concurență din Elveția în temeiul articolului 7 din prezentul acord, pentru a-și îndeplini obligațiile de informare prevăzute la articolele 11 și 14 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 și la articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004; și |
| --- | --- |

(c)

poate să divulge autorităților competente ale statelor membre doar informațiile transmise de autoritatea de concurență din Elveția în temeiul articolului 7 din prezentul acord, pentru a-și îndeplini obligațiile de informare prevăzute la articolele 11 și 14 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 și la articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004; și

| (d) | poate divulga Autorității de Supraveghere a AELS numai informațiile transmise de autoritatea de concurență din Elveția în temeiul articolului 7 din prezentul acord, pentru a-și îndeplini obligațiile de informare prevăzute la articolele 6 și 7 ale Protocolului 23 la Acordul privind SEE referitor la cooperarea dintre autoritățile de supraveghere. |
| --- | --- |

(d)

poate divulga Autorității de Supraveghere a AELS numai informațiile transmise de autoritatea de concurență din Elveția în temeiul articolului 7 din prezentul acord, pentru a-și îndeplini obligațiile de informare prevăzute la articolele 6 și 7 ale Protocolului 23 la Acordul privind SEE referitor la cooperarea dintre autoritățile de supraveghere.

(2)   Informațiile, altele decât cele făcute publice, comunicate autorităților competente ale statului membru respectiv și Autorității de Supraveghere a AELS în temeiul alineatului (1) sunt utilizate numai în scopul aplicării de către Comisia Europeană a legislației în domeniul concurenței a Uniunii și nu se divulgă.

Articolul 11

Consultări

(1)   Părțile se consultă reciproc, la cererea oricăreia dintre părți, cu privire la orice chestiune care ar putea interveni în punerea în aplicare a prezentului acord. La cererea oricăreia dintre părți, părțile iau în considerare examinarea funcționării prezentului acord și analizează posibilitatea dezvoltării în continuare a cooperării lor.

(2)   Părțile se informează reciproc, cât mai curând posibil, cu privire la orice modificare a legislațiilor proprii în domeniul concurenței, precum și cu privire la orice modificare a altor acte cu putere de lege și norme administrative, precum și cu privire la orice schimbare în practica de aplicare a autorităților lor de concurență, care ar putea afecta funcționarea prezentului acord. La solicitarea oricăreia dintre părți, părțile inițiază consultări cu scopul de a evalua implicațiile specifice pentru prezentul acord ale unor astfel de modificări sau schimbări și, în special, pentru a stabili dacă prezentul acord ar trebui să fie modificat în temeiul articolului 14 alineatul (2).

(3)   Autoritățile de concurență ale părților se întâlnesc, la nivel corespunzător, la cererea oricăreia dintre autoritățile de concurență. În cadrul respectivelor întâlniri, acestea pot:

| (a) | să se informeze reciproc cu privire la eforturile de aplicare și cu privire la prioritățile aferente legislației în domeniul concurenței a fiecărei părți; |
| --- | --- |

(a)

să se informeze reciproc cu privire la eforturile de aplicare și cu privire la prioritățile aferente legislației în domeniul concurenței a fiecărei părți;

| (b) | să facă schimb de opinii cu privire la sectoarele economice de interes comun; |
| --- | --- |

(b)

să facă schimb de opinii cu privire la sectoarele economice de interes comun;

| (c) | să discute aspecte de interes reciproc privind politicile; și |
| --- | --- |

(c)

să discute aspecte de interes reciproc privind politicile; și

| (d) | să discute alte chestiuni de interes reciproc privind aplicarea legislației în domeniul concurenței a fiecărei părți. |
| --- | --- |

(d)

să discute alte chestiuni de interes reciproc privind aplicarea legislației în domeniul concurenței a fiecărei părți.

Articolul 12

Comunicări

(1)   Cu excepția cazului în care părțile sau autoritățile lor de concurență au convenit altfel, comunicările în temeiul prezentului acord se fac în limba engleză.

(2)   Autoritatea de concurență a fiecărei părți desemnează un punct de contact pentru a facilita comunicarea între părți cu privire la orice chestiune referitoare la punerea în aplicare a prezentului acord.

Articolul 13

Legislația existentă

Nicio dispoziție din prezentul acord nu se interpretează astfel încât să aducă atingere elaborării sau aplicării legislației în domeniul concurenței a uneia sau a alteia dintre părți.

Articolul 14

Intrarea în vigoare, modificarea și denunțarea

(1)   Prezentul acord este aprobat de către părți în conformitate cu procedurile lor interne specifice. Părțile își notifică reciproc îndeplinirea procedurilor respective. Prezentul acord intră în vigoare în prima zi a celei de a doua luni care urmează după data ultimei notificări a aprobării.

(2)   Părțile pot conveni cu privire la orice modificare a prezentului acord. Cu excepția cazului în care s-a convenit altfel, o astfel de modificare intră în vigoare prin îndeplinirea acelorași proceduri stabilite la alineatul (1).

(3)   Oricare dintre părți poate denunța prezentul acord în orice moment prin notificarea acestui lucru celeilalte părți în scris, prin canale diplomatice. În această eventualitate, prezentul acord încetează să mai producă efecte după șase (6) luni de la data primirii unei astfel de notificări.

DREPT CARE, subsemnații, fiind autorizați în mod corespunzător în acest sens de către partea respectivă, au semnat prezentul acord.

Întocmit în dublu exemplar, la Bruxelles, la șaptesprezece mai două mii treisprezece, în limbile bulgară, cehă, daneză, engleză, estoniană, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, neerlandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă și suedeză.

---

(1)  În conformitate cu articolul 5 din Tratatul de la Lisabona, articolele 81 și 82 din Tratatul de instituire a Comunității Europene au fost renumerotate ca articolele 101 și 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

1

---

REGULAMENTE

| 3.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 347/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 347/10

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1280/2014 AL COMISIEI

din 26 noiembrie 2014

de aprobare a unei modificări care nu este minoră din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Bra (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Bra”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1263/96 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Bra”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1263/96 al Comisiei (2).

| (2) | Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Bra” (DOP).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 noiembrie 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1263/96 al Comisiei din 1 iulie 1996 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 1107/96 privind înregistrarea indicațiilor geografice și a denumirilor de origine în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 (JO L 163, 2.7.1996, p. 19).

2

(3)  JO C 205, 2.7.2014, p. 15.

3

---

| 3.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 347/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 347/11

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1281/2014 AL COMISIEI

din 1 decembrie 2014

de interzicere a pescuitului de cambulă de Baltica în zonele VIIh, VIIj și VIIk de către navele care arborează pavilionul Irlandei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 43/2014 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2014. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 43/2014 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2014.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2014. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2014.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2014 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 decembrie 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 43/2014 al Consiliului din 20 ianuarie 2014 de stabilire, pentru anul 2014, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara Uniunii (JO L 24, 28.1.2014, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 72/TQ43 |
| --- | --- |
| Stat membru | Irlanda |
| Stoc | PLE/7HJK. |
| Specie | Cambulă de Baltica (Pleuronectes platessa) |
| Zonă | VIIh, VIIj și VIIk |
| Data încetării activităților | 24.10.2014 |

Nr.

72/TQ43

Stat membru

Irlanda

Stoc

PLE/7HJK.

Specie

Cambulă de Baltica (Pleuronectes platessa)

Zonă

VIIh, VIIj și VIIk

Data încetării activităților

24.10.2014

---

| 3.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 347/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 347/13

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1282/2014 AL COMISIEI

din 2 decembrie 2014

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 în ceea ce privește cantitățile maxime de produse prelucrate care pot fi exportate sau expediate din regiunile ultraperiferice franceze și spaniole și țările terțe vizate

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 228/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 martie 2013 privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 247/2006 al Consiliului (1), în special articolul 14,

întrucât:

| (1) | Articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 al Comisiei (2) prevede posibilitatea ca operatorii economici să exporte, în cadrul fluxurilor comerciale tradiționale sau în cadrul comerțului regional, și să expedieze, în cadrul fluxurilor comerciale tradiționale, produse prelucrate conținând materii prime care au beneficiat de regimul specific de aprovizionare, astfel cum se menționează la articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 228/2013. Prelucrătorii care intenționează să exporte sau să expedieze produsele respective în acest context pot face acest lucru în limitele cantităților anuale indicate în anexele II-V la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014. Lista țărilor terțe către care pot fi exportate aceste produse este stabilită în anexa VI la regulamentul de punere în aplicare respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 al Comisiei (2) prevede posibilitatea ca operatorii economici să exporte, în cadrul fluxurilor comerciale tradiționale sau în cadrul comerțului regional, și să expedieze, în cadrul fluxurilor comerciale tradiționale, produse prelucrate conținând materii prime care au beneficiat de regimul specific de aprovizionare, astfel cum se menționează la articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 228/2013. Prelucrătorii care intenționează să exporte sau să expedieze produsele respective în acest context pot face acest lucru în limitele cantităților anuale indicate în anexele II-V la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014. Lista țărilor terțe către care pot fi exportate aceste produse este stabilită în anexa VI la regulamentul de punere în aplicare respectiv.

| (2) | Autoritățile franceze au solicitat Comisiei să adapteze lista din anexa II la Regulamentul (UE) de punere în aplicare nr. 180/2014 în ceea ce privește Martinica, prin schimbarea cantităților maxime de produse prelucrate care corespund codurilor NC 0403 10 și NC 1101 00 și prin adăugarea cantităților pentru produsele care corespund codurilor NC 2202, NC 2105 și NC 2007. În ceea ce privește Guadelupa, ei au solicitat Comisiei să adapteze această listă prin modificarea cantităților maxime pentru produsele care corespund codurilor NC 1101 00 și NC 2309 90, precum și prin adăugarea cantităților pentru produsele care corespund codurilor NC 0402 10 și NC 2007, 2008 și 2009. De asemenea, autoritățile franceze au solicitat adăugarea de noi țări terțe pentru Martinica și Guadelupa pe lista din anexa VI la regulamentul de punere în aplicare respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Autoritățile franceze au solicitat Comisiei să adapteze lista din anexa II la Regulamentul (UE) de punere în aplicare nr. 180/2014 în ceea ce privește Martinica, prin schimbarea cantităților maxime de produse prelucrate care corespund codurilor NC 0403 10 și NC 1101 00 și prin adăugarea cantităților pentru produsele care corespund codurilor NC 2202, NC 2105 și NC 2007. În ceea ce privește Guadelupa, ei au solicitat Comisiei să adapteze această listă prin modificarea cantităților maxime pentru produsele care corespund codurilor NC 1101 00 și NC 2309 90, precum și prin adăugarea cantităților pentru produsele care corespund codurilor NC 0402 10 și NC 2007, 2008 și 2009. De asemenea, autoritățile franceze au solicitat adăugarea de noi țări terțe pentru Martinica și Guadelupa pe lista din anexa VI la regulamentul de punere în aplicare respectiv.

| (3) | Cantitățile maxime anuale de produse procesate care pot fi exportate sau expediate anual din Insulele Canare în cadrul exporturilor și expedierilor tradiționale sunt stabilite în anexa IV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014, iar cantitățile care pot fi exportate sau expediate din Insulele Canare în cadrul comerțului regional sunt stabilite în anexa V la regulamentul de punere în aplicare respectiv. |
| --- | --- |

(3)

Cantitățile maxime anuale de produse procesate care pot fi exportate sau expediate anual din Insulele Canare în cadrul exporturilor și expedierilor tradiționale sunt stabilite în anexa IV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014, iar cantitățile care pot fi exportate sau expediate din Insulele Canare în cadrul comerțului regional sunt stabilite în anexa V la regulamentul de punere în aplicare respectiv.

| (4) | Autoritățile spaniole au solicitat Comisiei să simplifice listele din anexele IV și V la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014, prin însumarea cantităților de produse prelucrate de la subpozițiile referitoare la codurile NC 1806 și NC 1905. |
| --- | --- |

(4)

Autoritățile spaniole au solicitat Comisiei să simplifice listele din anexele IV și V la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014, prin însumarea cantităților de produse prelucrate de la subpozițiile referitoare la codurile NC 1806 și NC 1905.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a plăților directe, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a plăților directe,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014

Anexele II, IV, V și VI la Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 180/2014 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 78, 20.3.2013, p. 23.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 al Comisiei din 20 februarie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 228/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (JO L 63, 4.3.2014, p. 13).

2

---

ANEXĂ

Anexele II, IV, V și VI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 se modifică după cum urmează:

| 1. | În anexa II, tabelele pentru Martinica și Guadelupa se înlocuiesc cu următorul text:

  „Martinica








  [Cantitate în kilograme (sau în litri*)] |
| --- | --- |
| Codul NC | Către Uniune | Către țări terțe |
| 0403 10 | — | 77 500 |
| 1101 00 | — | 199 500 |
| 2309 90 | — | 102 000 |
| 2202 | 229 000 | 5 500 |
| 2105 | 146 000 | — |
| 2007 | 1 000 | 500 |

1.

În anexa II, tabelele pentru Martinica și Guadelupa se înlocuiesc cu următorul text:

„Martinica

[Cantitate în kilograme (sau în litri*)]

Codul NC

Către Uniune

Către țări terțe

0403 10

—

77 500

1101 00

—

199 500

2309 90

—

102 000

2202

229 000

5 500

2105

146 000

—

2007

1 000

500

Guadelupa

| [Cantitate în kilograme (sau în litri*)] |
| --- |
| Codul NC | Către Uniune | Către țări terțe |
| 0402 10 | 45 000 | — |
| 1101 00 | — | 128 000 |
| 2309 90 | — | 522 000 |
| 2007-2008-2009 | 4 000 | —” |

[Cantitate în kilograme (sau în litri*)]

Codul NC

Către Uniune

Către țări terțe

0402 10

45 000

—

1101 00

—

128 000

2309 90

—

522 000

2007-2008-2009

4 000

—”

| 2. | Anexa IV se modifică după cum urmează:






  (a) | rândurile corespunzătoare de la subpozițiile 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 și 1806 90 se înlocuiesc cu următorul text:







  „1806 | 490 500 | 265 000” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Anexa IV se modifică după cum urmează:

(a)

rândurile corespunzătoare de la subpozițiile 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 și 1806 90 se înlocuiesc cu următorul text:

„1806

490 500

265 000”

| (b) | rândurile corespunzătoare de la subpozițiile 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1905 40 și 1905 90 se înlocuiesc cu următorul text:







  „1905 | 916 500 | 878 000” |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

rândurile corespunzătoare de la subpozițiile 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1905 40 și 1905 90 se înlocuiesc cu următorul text:

„1905

916 500

878 000”

| 3. | Anexa V se modifică după cum urmează:






  (a) | rândurile corespunzătoare de la subpozițiile 1806 10, 1806 31, 1806 32 și 1806 90 se înlocuiesc cu următorul text:






  „1806 | 266 000” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Anexa V se modifică după cum urmează:

(a)

rândurile corespunzătoare de la subpozițiile 1806 10, 1806 31, 1806 32 și 1806 90 se înlocuiesc cu următorul text:

„1806

266 000”

| (b) | rândurile corespunzătoare de la subpozițiile 1905 31 și 1905 32 se înlocuiesc cu următorul text:






  „1905 | 225 000” |
| --- | --- | --- |

(b)

rândurile corespunzătoare de la subpozițiile 1905 31 și 1905 32 se înlocuiesc cu următorul text:

„1905

225 000”

| 4. | Partea din anexa VI privind departamentele franceze de peste mări (DOM) se înlocuiește cu următorul text:
  „Réunion: Mauritius, Madagascar și Comore

  Martinica: Antilele Mici (1), Surinam și Haiti

  Guadelupa: Antilele Mici, Surinam și Haiti

  Guyana Franceză: Brazilia, Surinam și Guyana |
| --- | --- |

4.

Partea din anexa VI privind departamentele franceze de peste mări (DOM) se înlocuiește cu următorul text:

„Réunion: Mauritius, Madagascar și Comore

Martinica: Antilele Mici (1), Surinam și Haiti

Guadelupa: Antilele Mici, Surinam și Haiti

Guyana Franceză: Brazilia, Surinam și Guyana

---

(1)  Antilele Mici: Insulele Virgine, Saint Kitts și Nevis, Antigua și Barbuda, Dominica, Saint Lucia, Saint Vincent și Grenadinele, Barbados, Trinidad și Tobago, Sint-Maarten, Anguilla.”

---

| 3.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 347/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 347/17

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1283/2014 AL COMISIEI

din 2 decembrie 2014

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Coreea și din Malaysia în urma unei revizuiri efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Măsurile aflate în vigoare

| (1) | Măsurile antidumping în vigoare aplicabile importurilor de anumite accesorii de țevărie (denumite în continuare „AT” sau „produsul în cauză”) originare din Republica Coreea și Malaysia (denumite în continuare „țările în cauză”) au fost instituite inițial prin Regulamentul (CE) nr. 1514/2002 al Consiliului (2) (denumite în continuare „măsurile inițiale”). |
| --- | --- |

(1)

Măsurile antidumping în vigoare aplicabile importurilor de anumite accesorii de țevărie (denumite în continuare „AT” sau „produsul în cauză”) originare din Republica Coreea și Malaysia (denumite în continuare „țările în cauză”) au fost instituite inițial prin Regulamentul (CE) nr. 1514/2002 al Consiliului (2) (denumite în continuare „măsurile inițiale”).

| (2) | Taxele antidumping în vigoare pentru Malaysia sunt de 75 %, exceptând societățile Anggerik Laksana Sdn Bhd și Pantech Steel Industries Sdn Bhd, care fac obiectul unei taxe antidumping de 59,2 % și, respectiv, de 49,9 %. În cazul Republicii Coreea, taxa este de 44 % pentru toate societățile. |
| --- | --- |

(2)

Taxele antidumping în vigoare pentru Malaysia sunt de 75 %, exceptând societățile Anggerik Laksana Sdn Bhd și Pantech Steel Industries Sdn Bhd, care fac obiectul unei taxe antidumping de 59,2 % și, respectiv, de 49,9 %. În cazul Republicii Coreea, taxa este de 44 % pentru toate societățile.

| (3) | Măsurile inițiale au fost menținute prin Regulamentul (CE) nr. 1001/2008 al Consiliului (3), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 363/2010 al Consiliului (4) (denumite în continuare „măsurile în vigoare”). |
| --- | --- |

(3)

Măsurile inițiale au fost menținute prin Regulamentul (CE) nr. 1001/2008 al Consiliului (3), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 363/2010 al Consiliului (4) (denumite în continuare „măsurile în vigoare”).

1.2.   Măsurile în vigoare în ceea ce privește alte țări terțe

| (4) | În afara domeniului de aplicare a prezentei proceduri, măsurile antidumping în vigoare la momentul actual pentru produsul în cauză se aplică exporturilor originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda (5). Măsurile pentru produsul în cauză originar din China au fost extinse la importurile acelorași produse expediate din Taiwan (6), Indonezia (7), Sri Lanka (8) și Filipine (9). La 3 septembrie 2014, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază privind importurile de AT din Republica Populară Chineză și a extins-o la Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și Filipine. Ea a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (10). Măsurile antidumping aplicabile exporturilor din Thailanda au expirat. |
| --- | --- |

(4)

În afara domeniului de aplicare a prezentei proceduri, măsurile antidumping în vigoare la momentul actual pentru produsul în cauză se aplică exporturilor originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda (5). Măsurile pentru produsul în cauză originar din China au fost extinse la importurile acelorași produse expediate din Taiwan (6), Indonezia (7), Sri Lanka (8) și Filipine (9). La 3 septembrie 2014, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază privind importurile de AT din Republica Populară Chineză și a extins-o la Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și Filipine. Ea a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (10). Măsurile antidumping aplicabile exporturilor din Thailanda au expirat.

| (5) | În ianuarie 2013, au fost impuse măsuri asupra importurilor produsului în cauză originare din Rusia și din Turcia (11). |
| --- | --- |

(5)

În ianuarie 2013, au fost impuse măsuri asupra importurilor produsului în cauză originare din Rusia și din Turcia (11).

1.3.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping

| (6) | La 8 februarie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a publicat un aviz de expirare iminentă (12) a măsurilor antidumping în vigoare aplicabile accesoriilor de țevărie originare din Republica Coreea și din Malaysia. |
| --- | --- |

(6)

La 8 februarie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a publicat un aviz de expirare iminentă (12) a măsurilor antidumping în vigoare aplicabile accesoriilor de țevărie originare din Republica Coreea și din Malaysia.

| (7) | La 26 iunie 2013, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”). |
| --- | --- |

(7)

La 26 iunie 2013, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”).

| (8) | Cererea a fost prezentată de Comitetul de apărare a industriei de accesorii din oțel sudate cap la cap al Uniunii Europene (denumit în continuare „solicitantul”), în numele producătorilor care reprezentau peste 40 % din producția totală din Uniune a produsului în cauză. |
| --- | --- |

(8)

Cererea a fost prezentată de Comitetul de apărare a industriei de accesorii din oțel sudate cap la cap al Uniunii Europene (denumit în continuare „solicitantul”), în numele producătorilor care reprezentau peste 40 % din producția totală din Uniune a produsului în cauză.

| (9) | Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil reapariția dumpingului și a prejudiciului cauzat industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil reapariția dumpingului și a prejudiciului cauzat industriei Uniunii.

| (10) | La 15 octombrie 2013, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Ea a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (13). |
| --- | --- |

(10)

La 15 octombrie 2013, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Ea a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (13).

1.4.   Părțile interesate

| (11) | Prin intermediul avizului de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să contacteze Comisia pentru a participa la ancheta de reexaminare. Comisia a informat în mod explicit solicitantul, alți producători cunoscuți ai Uniunii, utilizatorii și importatorii, producătorii-exportatori din Republica Coreea și Malaysia, precum și autoritățile coreene și malaysiene cu privire la deschiderea reexaminării, invitându-i să coopereze. |
| --- | --- |

(11)

Prin intermediul avizului de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să contacteze Comisia pentru a participa la ancheta de reexaminare. Comisia a informat în mod explicit solicitantul, alți producători cunoscuți ai Uniunii, utilizatorii și importatorii, producătorii-exportatori din Republica Coreea și Malaysia, precum și autoritățile coreene și malaysiene cu privire la deschiderea reexaminării, invitându-i să coopereze.

| (12) | Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere pe lângă Comisie și/sau consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale. |
| --- | --- |

(12)

Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere pe lângă Comisie și/sau consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale.

1.4.1.   Eșantionare

| (13) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea să includă în eșantion producătorii Uniunii, importatorii și producătorii-exportatori coreeni, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(13)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea să includă în eșantion producătorii Uniunii, importatorii și producătorii-exportatori coreeni, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

(a)   Constituirea eșantionului de producători din Uniune

| (14) | În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune și a invitat părțile interesate să prezinte observații. Eșantionul a fost selectat pe baza volumelor de producție și de vânzări ale produselor similare în cursul perioadei anchetei de reexaminare („PAR”) în Uniune, asigurând totodată o răspândire geografică, și a fost constituit din patru producători sau grupuri de producători din Uniune (cinci societăți individuale) stabiliți în Germania, Franța, Italia, România și Austria. Nu s-au primit observații și societățile selectate provizoriu au fost reținute pentru eșantionul final. |
| --- | --- |

(14)

În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune și a invitat părțile interesate să prezinte observații. Eșantionul a fost selectat pe baza volumelor de producție și de vânzări ale produselor similare în cursul perioadei anchetei de reexaminare („PAR”) în Uniune, asigurând totodată o răspândire geografică, și a fost constituit din patru producători sau grupuri de producători din Uniune (cinci societăți individuale) stabiliți în Germania, Franța, Italia, România și Austria. Nu s-au primit observații și societățile selectate provizoriu au fost reținute pentru eșantionul final.

| (15) | Cu toate acestea, după deschiderea procedurii, Comisia a fost nevoită să excludă din eșantion doi producători din Uniune din cauza lipsei de cooperare. Cele două societăți/grupuri de societăți rămase (trei societăți individuale) reprezintă 49 % din producția Uniunii și 45 % din vânzările Uniunii și au unități de producție în trei țări diferite. Prin urmare, eșantionul modificat a fost considerat, în continuare, reprezentativ pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(15)

Cu toate acestea, după deschiderea procedurii, Comisia a fost nevoită să excludă din eșantion doi producători din Uniune din cauza lipsei de cooperare. Cele două societăți/grupuri de societăți rămase (trei societăți individuale) reprezintă 49 % din producția Uniunii și 45 % din vânzările Uniunii și au unități de producție în trei țări diferite. Prin urmare, eșantionul modificat a fost considerat, în continuare, reprezentativ pentru industria din Uniune.

(b)   Constituirea eșantionului de importatori

| (16) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, niciun importator nu a cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, niciun importator nu a cooperat la anchetă.

(c)   Constituirea eșantionului de producători-exportatori din Republica Coreea

| (17) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Coreea să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Coreea pe lângă UE să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori eventuali care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Coreea să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Coreea pe lângă UE să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori eventuali care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (18) | Doi producători-exportatori din Coreea au furnizat informațiile solicitate, însă numai unul a fost de acord să coopereze și să fie inclus în eșantion. Prin urmare, s-a decis că eșantionarea producătorilor-exportatori coreeni nu este necesară. |
| --- | --- |

(18)

Doi producători-exportatori din Coreea au furnizat informațiile solicitate, însă numai unul a fost de acord să coopereze și să fie inclus în eșantion. Prin urmare, s-a decis că eșantionarea producătorilor-exportatori coreeni nu este necesară.

(d)   Producătorii-exportatori din Malaysia

| (19) | Având în vedere numărul scăzut de producători-exportatori malaysieni cunoscuți, Comisia nu a prevăzut eșantionarea în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(19)

Având în vedere numărul scăzut de producători-exportatori malaysieni cunoscuți, Comisia nu a prevăzut eșantionarea în avizul de deschidere.

| (20) | Comisia a invitat toți producătorii-exportatori să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Malaysia pe lângă UE să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori eventuali care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(20)

Comisia a invitat toți producătorii-exportatori să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Malaysia pe lângă UE să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori eventuali care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

1.4.2.   Răspunsurile la chestionar

| (21) | Comisia a transmis chestionare tuturor societăților din Uniune incluse în eșantion, societății coreene cooperante și tuturor producătorilor-exportatori malaysieni cunoscuți. |
| --- | --- |

(21)

Comisia a transmis chestionare tuturor societăților din Uniune incluse în eșantion, societății coreene cooperante și tuturor producătorilor-exportatori malaysieni cunoscuți.

| (22) | Un producător din Uniune a omis să răspundă la chestionar, în vreme ce un alt producător din Uniune a prezentat doar un răspuns parțial și nu a răspuns scrisorii prin care i se solicita să își completeze răspunsul. În consecință, acești doi producători din Uniune au fost excluși ulterior din eșantion (a se vedea considerentul 15 de mai sus). Un producător-exportator coreean a răspuns la chestionar. Niciun producător-exportator malaysian nu a prezentat un răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(22)

Un producător din Uniune a omis să răspundă la chestionar, în vreme ce un alt producător din Uniune a prezentat doar un răspuns parțial și nu a răspuns scrisorii prin care i se solicita să își completeze răspunsul. În consecință, acești doi producători din Uniune au fost excluși ulterior din eșantion (a se vedea considerentul 15 de mai sus). Un producător-exportator coreean a răspuns la chestionar. Niciun producător-exportator malaysian nu a prezentat un răspuns la chestionar.

1.4.3.   Vizite de verificare

| (23) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și pentru a stabili dacă instituirea de măsuri ar fi contrară interesului Uniunii. Vizitele de verificare prevăzute la articolul 16 din regulamentul de bază au fost efectuate la sediul următoarelor societăți: | Producători din Uniune:







  — | Erne Fittings GmbH, Schlins Austria și societatea afiliată Siekman Fittings, Lohne, Germania; |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și pentru a stabili dacă instituirea de măsuri ar fi contrară interesului Uniunii. Vizitele de verificare prevăzute la articolul 16 din regulamentul de bază au fost efectuate la sediul următoarelor societăți:

Producători din Uniune:

—

Erne Fittings GmbH, Schlins Austria și societatea afiliată Siekman Fittings, Lohne, Germania;

| — | Vallourec Fittings S.A., Franța. |
| --- | --- |

—

Vallourec Fittings S.A., Franța.

| | Producători-exportatori din Republica Coreea:







  — | TK Corporation, Busan. |
| --- | --- | --- |

Producători-exportatori din Republica Coreea:

—

TK Corporation, Busan.

1.5.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (24) | Ancheta privind probabilitatea reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). |
| --- | --- |

(24)

Ancheta privind probabilitatea reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).

| (25) | Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(25)

Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.6.   Comunicarea informațiilor

| (26) | La 12 septembrie 2014, Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționa să mențină măsurile antidumping în vigoare și le-a invitat să formuleze observații. Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate de Comisie și luate în considerare, după caz. |
| --- | --- |

(26)

La 12 septembrie 2014, Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționa să mențină măsurile antidumping în vigoare și le-a invitat să formuleze observații. Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate de Comisie și luate în considerare, după caz.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (27) | Produsele supuse reexaminării sunt accesoriile de țevărie (altele decât accesoriile turnate, flanșele și accesoriile filetate), din fier sau oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), având diametrul exterior de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate pentru sudarea cap la cap sau în alte scopuri, originare din Republica Coreea și din Malaysia, încadrate în prezent la codurile NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 și ex 7307 99 80 (denumite în continuare „produsul în cauză” sau „AT”). |
| --- | --- |

(27)

Produsele supuse reexaminării sunt accesoriile de țevărie (altele decât accesoriile turnate, flanșele și accesoriile filetate), din fier sau oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), având diametrul exterior de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate pentru sudarea cap la cap sau în alte scopuri, originare din Republica Coreea și din Malaysia, încadrate în prezent la codurile NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 și ex 7307 99 80 (denumite în continuare „produsul în cauză” sau „AT”).

2.2.   Produsul similar

| (28) | Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, AT produse în țările în cauză, vândute pe piața internă și/sau exportate către Uniune și/sau către alte piețe de export au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări finale precum produsele vândute în Uniune de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

(28)

Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, AT produse în țările în cauză, vândute pe piața internă și/sau exportate către Uniune și/sau către alte piețe de export au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări finale precum produsele vândute în Uniune de către industria din Uniune.

| (29) | Comisia a decis că acest produs este, prin urmare, un produs similar în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(29)

Comisia a decis că acest produs este, prin urmare, un produs similar în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

| (30) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea duce la o reapariție a dumpingului practicat de țările în cauză. |
| --- | --- |

(30)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea duce la o reapariție a dumpingului practicat de țările în cauză.

3.1.   Republica Coreea

3.1.1.   Observații preliminare

| (31) | Unul dintre cei mai importanți producători coreeni de accesorii de țevărie, TK Corporation, a cooperat în cadrul anchetei. Această societate cooperantă a reprezentat între 25 % și 40 % din exporturile coreene de AT (cifra exactă nu este furnizată din motive de confidențialitate). TK Corporation a furnizat Comisiei un răspuns la chestionar, în care a inclus date referitoare la vânzările pe piața internă și la export și la costul de producție. Comisia a considerat că analiza practicilor de dumping coreene în cursul PAR și anumite părți din analiza probabilității de reapariție a dumpingului ar putea să se bazeze pe datele acestei societăți, dată fiind cota sa din exporturile coreene de AT. Răspunsul TK Corporation a fost verificat. |
| --- | --- |

(31)

Unul dintre cei mai importanți producători coreeni de accesorii de țevărie, TK Corporation, a cooperat în cadrul anchetei. Această societate cooperantă a reprezentat între 25 % și 40 % din exporturile coreene de AT (cifra exactă nu este furnizată din motive de confidențialitate). TK Corporation a furnizat Comisiei un răspuns la chestionar, în care a inclus date referitoare la vânzările pe piața internă și la export și la costul de producție. Comisia a considerat că analiza practicilor de dumping coreene în cursul PAR și anumite părți din analiza probabilității de reapariție a dumpingului ar putea să se bazeze pe datele acestei societăți, dată fiind cota sa din exporturile coreene de AT. Răspunsul TK Corporation a fost verificat.

3.1.2.   Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR

| (32) | În cursul PAR, numai volume neglijabile de AT (sub 50 de tone) au fost importate din Coreea în Uniune. Unele dintre aceste vânzări au fost realizate de către unicul producător-exportator cooperant, TK Corporation. A fost clar că aceste cantități nu sunt reprezentative, întrucât au reprezentat mai puțin de 0,1 % din producția TK Corporation. În plus, nu a fost clar dacă fusese achitată o taxă antidumping pentru importurile provenite de la TK Corporation, ceea ce dă naștere la îndoieli cu privire la intrarea lor reală pe teritoriul vamal al Uniunii. Mai mult decât atât, vânzările respective au vizat trei proiecte specifice cu specificații proprii în ceea ce privește accesoriile (prin urmare, o vânzare nereprezentativă), iar vânzările s-au realizat la „pachet” cu alte accesorii (îndeosebi oțel inoxidabil). Din motivele amintite mai sus, nu s-a putut efectua o analiză valabilă a dumpingului pe baza importurilor de AT de la TK Corporation în Uniune în cursul PAR. |
| --- | --- |

(32)

În cursul PAR, numai volume neglijabile de AT (sub 50 de tone) au fost importate din Coreea în Uniune. Unele dintre aceste vânzări au fost realizate de către unicul producător-exportator cooperant, TK Corporation. A fost clar că aceste cantități nu sunt reprezentative, întrucât au reprezentat mai puțin de 0,1 % din producția TK Corporation. În plus, nu a fost clar dacă fusese achitată o taxă antidumping pentru importurile provenite de la TK Corporation, ceea ce dă naștere la îndoieli cu privire la intrarea lor reală pe teritoriul vamal al Uniunii. Mai mult decât atât, vânzările respective au vizat trei proiecte specifice cu specificații proprii în ceea ce privește accesoriile (prin urmare, o vânzare nereprezentativă), iar vânzările s-au realizat la „pachet” cu alte accesorii (îndeosebi oțel inoxidabil). Din motivele amintite mai sus, nu s-a putut efectua o analiză valabilă a dumpingului pe baza importurilor de AT de la TK Corporation în Uniune în cursul PAR.

| (33) | După comunicarea informațiilor, TK Corporation a afirmat că Comisia ar fi trebui să își bazeze analiza referitoare la dumping pe vânzările la export ale societății către Uniune, din următoarele motive: (i) vânzările sale la export către Uniune în cursul PAR erau semnificative și, prin urmare, reprezentative, întrucât constau în „nu mai puțin de 26 de facturi cu 282 de tranzacții individuale, în pofida taxelor în vigoare”; (ii) în lipsă de claritate în ceea ce privește plata taxei antidumping, unele dintre aceste vânzări (destinate unui proiect offshore) nu ar fi supuse taxei antidumping, în timp ce, în cazul altor vânzări realizate în cursul PAR, taxele antidumping nu au fost întotdeauna plătite de importatori din cauza unei clasificări eronate a produselor respective, în urma căreia importatorii nu și-au dat seama că trebuiau plătite taxe antidumping. În același timp, importatorii au fost informați cu privire la această eroare și de atunci au plătit aceste taxe antidumping retroactiv; și (iii) condițiile pentru vânzările la export către Uniune au fost normale, întrucât nu au fost aplicate termene de livrare mai scurte și prețurile practicate nu au făcut obiectul compensării încrucișate. |
| --- | --- |

(33)

După comunicarea informațiilor, TK Corporation a afirmat că Comisia ar fi trebui să își bazeze analiza referitoare la dumping pe vânzările la export ale societății către Uniune, din următoarele motive: (i) vânzările sale la export către Uniune în cursul PAR erau semnificative și, prin urmare, reprezentative, întrucât constau în „nu mai puțin de 26 de facturi cu 282 de tranzacții individuale, în pofida taxelor în vigoare”; (ii) în lipsă de claritate în ceea ce privește plata taxei antidumping, unele dintre aceste vânzări (destinate unui proiect offshore) nu ar fi supuse taxei antidumping, în timp ce, în cazul altor vânzări realizate în cursul PAR, taxele antidumping nu au fost întotdeauna plătite de importatori din cauza unei clasificări eronate a produselor respective, în urma căreia importatorii nu și-au dat seama că trebuiau plătite taxe antidumping. În același timp, importatorii au fost informați cu privire la această eroare și de atunci au plătit aceste taxe antidumping retroactiv; și (iii) condițiile pentru vânzările la export către Uniune au fost normale, întrucât nu au fost aplicate termene de livrare mai scurte și prețurile practicate nu au făcut obiectul compensării încrucișate.

| (34) | Aceste observații au fost analizate în mod corespunzător. Nivelul scăzut al vânzărilor sale la export către Uniune, atât în termeni absoluți, cât și comparativ cu producția sa totală de produs similar (mai puțin de 0,1 %) nu a fost contestat de TK Corporation. Comisia susține că un volum atât de mic, atât în termeni relativi, cât și absoluți, nu poate fi considerat reprezentativ. |
| --- | --- |

(34)

Aceste observații au fost analizate în mod corespunzător. Nivelul scăzut al vânzărilor sale la export către Uniune, atât în termeni absoluți, cât și comparativ cu producția sa totală de produs similar (mai puțin de 0,1 %) nu a fost contestat de TK Corporation. Comisia susține că un volum atât de mic, atât în termeni relativi, cât și absoluți, nu poate fi considerat reprezentativ.

| (35) | În plus, Comisia nu a fost în măsură să determine, pe baza documentelor furnizate, care parte din vânzările pretinse ale TK Corporation către Uniune a fost, în cele din urmă, clasificată în mod corect și importată; nu a fost posibil să se verifice și, prin urmare, nici să se accepte afirmația conform căreia prețurile nu au fost supuse compensării încrucișate, întrucât documentele justificative au fost furnizate numai după vizita de verificare. În orice caz, în ceea ce privește ambele aspecte, în vederea finalizării analizei expuse în considerentul 34 de mai sus, nu este necesar ca Comisia să realizeze o determinare finală, din moment ce nici volumele totale de vânzări către Uniune raportate de TK Corporation nu pot fi considerate suficient de reprezentative. |
| --- | --- |

(35)

În plus, Comisia nu a fost în măsură să determine, pe baza documentelor furnizate, care parte din vânzările pretinse ale TK Corporation către Uniune a fost, în cele din urmă, clasificată în mod corect și importată; nu a fost posibil să se verifice și, prin urmare, nici să se accepte afirmația conform căreia prețurile nu au fost supuse compensării încrucișate, întrucât documentele justificative au fost furnizate numai după vizita de verificare. În orice caz, în ceea ce privește ambele aspecte, în vederea finalizării analizei expuse în considerentul 34 de mai sus, nu este necesar ca Comisia să realizeze o determinare finală, din moment ce nici volumele totale de vânzări către Uniune raportate de TK Corporation nu pot fi considerate suficient de reprezentative.

| (36) | Prin urmare, Comisia confirmă faptul că vânzările către Uniune ale TK Corporation în cursul PAR nu pot fi utilizate pentru o analiză semnificativă a dumpingului în cadrul prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(36)

Prin urmare, Comisia confirmă faptul că vânzările către Uniune ale TK Corporation în cursul PAR nu pot fi utilizate pentru o analiză semnificativă a dumpingului în cadrul prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

3.1.3.   Dovezi privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (37) | Comisia a verificat dacă există probabilitatea de reapariție a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: prețul de export către alte destinații, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Coreea, precum și atractivitatea pieței din Uniune. |
| --- | --- |

(37)

Comisia a verificat dacă există probabilitatea de reapariție a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: prețul de export către alte destinații, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Coreea, precum și atractivitatea pieței din Uniune.

3.1.3.1.   Exporturile din Coreea către alte destinații

| (38) | Având în vedere volumul mic de importuri de AT din Coreea în Uniune și lipsa fiabilității prețurilor stabilite pentru aceste vânzări (a se vedea considerentele 32-36), Comisia a ajuns la concluzia că datele privind importurile de AT din Coreea către alte țări ar trebui utilizate pentru a se evalua nivelul viitor probabil al prețurilor la export către Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(38)

Având în vedere volumul mic de importuri de AT din Coreea în Uniune și lipsa fiabilității prețurilor stabilite pentru aceste vânzări (a se vedea considerentele 32-36), Comisia a ajuns la concluzia că datele privind importurile de AT din Coreea către alte țări ar trebui utilizate pentru a se evalua nivelul viitor probabil al prețurilor la export către Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (39) | S-a considerat adecvat să se analizeze mai întâi vânzările coreene către Statele Unite ale Americii (denumite în continuare „SUA”), deoarece, spre deosebire de celelalte destinații de export coreene, piața Statelor Unite are o dimensiune similară cu cea a Uniunii, cu mulți producători interni, dar și cu o proporție mare de importuri și cu taxe vamale la import scăzute, ceea ce o face să fie o piață foarte competitivă. Mai mult, SUA este destinația majoră pentru exporturile din Coreea în general și, de asemenea, pentru TK Corporation. |
| --- | --- |

(39)

S-a considerat adecvat să se analizeze mai întâi vânzările coreene către Statele Unite ale Americii (denumite în continuare „SUA”), deoarece, spre deosebire de celelalte destinații de export coreene, piața Statelor Unite are o dimensiune similară cu cea a Uniunii, cu mulți producători interni, dar și cu o proporție mare de importuri și cu taxe vamale la import scăzute, ceea ce o face să fie o piață foarte competitivă. Mai mult, SUA este destinația majoră pentru exporturile din Coreea în general și, de asemenea, pentru TK Corporation.

| (40) | În plus, toate celelalte vânzări la export de AT din Coreea au fost și ele examinate în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(40)

În plus, toate celelalte vânzări la export de AT din Coreea au fost și ele examinate în cadrul anchetei.

| (41) | Au fost efectuate calcule ale dumpingului atât pentru vânzările către SUA, cât și pentru vânzările realizate către toate celelalte destinații de export (cu excepția Uniunii, din motivele menționate în considerentele 32-36 de mai sus). |
| --- | --- |

(41)

Au fost efectuate calcule ale dumpingului atât pentru vânzările către SUA, cât și pentru vânzările realizate către toate celelalte destinații de export (cu excepția Uniunii, din motivele menționate în considerentele 32-36 de mai sus).

(a)   Valoarea normală

| (42) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru TK Corporation s-a bazat pe prețurile plătite sau de plătit, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, de către clienți independenți de pe piața sa internă, atunci când acest lucru a fost posibil. |
| --- | --- |

(42)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru TK Corporation s-a bazat pe prețurile plătite sau de plătit, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, de către clienți independenți de pe piața sa internă, atunci când acest lucru a fost posibil.

| (43) | În ceea ce privește tipurile de produse care nu au permis această metodologie, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(43)

În ceea ce privește tipurile de produse care nu au permis această metodologie, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (44) | Calculul s-a efectuat pe baza costului de producție real al TK Corporation, furnizat în răspunsul la chestionar, și anume costul real de producție plus costurile VAG (de vânzare, administrative și generale) reale și profitul, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(44)

Calculul s-a efectuat pe baza costului de producție real al TK Corporation, furnizat în răspunsul la chestionar, și anume costul real de producție plus costurile VAG (de vânzare, administrative și generale) reale și profitul, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază.

(b)   Prețul de export

| (45) | După cum s-a explicat în considerentele 32-36, vânzările TK Corporation în Uniune nu au putut fi utilizate pentru calcularea dumpingului, motiv pentru care prețurile de export s-au bazat pe exporturile sale către piețele unor țări terțe. |
| --- | --- |

(45)

După cum s-a explicat în considerentele 32-36, vânzările TK Corporation în Uniune nu au putut fi utilizate pentru calcularea dumpingului, motiv pentru care prețurile de export s-au bazat pe exporturile sale către piețele unor țări terțe.

| (46) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, prețul de export al TK Corporation către alte țări a fost preluat și ajustat la un nivel franco fabrică, ținându-se seama, după caz, de costurile de transport și de alte taxe și impozite, printre altele. |
| --- | --- |

(46)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, prețul de export al TK Corporation către alte țări a fost preluat și ajustat la un nivel franco fabrică, ținându-se seama, după caz, de costurile de transport și de alte taxe și impozite, printre altele.

(c)   Comparație și ajustări

| (47) | Valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză s-au comparat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, ambele la nivelul franco fabrică. |
| --- | --- |

(47)

Valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză s-au comparat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, ambele la nivelul franco fabrică.

| (48) | În sensul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama de diferențele constatate în ceea ce privește factorii care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În acest sens, s-au operat ajustări în ceea ce privește costurile cu transportul terestru și maritim, asigurările, manipularea și încărcarea și costurile auxiliare. |
| --- | --- |

(48)

În sensul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama de diferențele constatate în ceea ce privește factorii care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În acest sens, s-au operat ajustări în ceea ce privește costurile cu transportul terestru și maritim, asigurările, manipularea și încărcarea și costurile auxiliare.

| (49) | Pentru a face diferența între diferitele tipuri de produs în cauză, metodologia inițială bazată pe numărul de control al produsului (NCP) pentru înregistrarea tipurilor de produse a prevăzut un sistem cu 11 cifre. Calculele privind dumpingul au fost efectuate utilizând o structură NCP ușor simplificată, compusă din șapte cifre. Specificațiile standard și câmpurile cu categoriile de materiale au fost înlocuite de un criteriu simplificat care făcea distincția între produsele din oțel carbon și cele din oțel aliat. Această modificare a fost operată deoarece s-au observat mici diferențe între specificațiile standard utilizate (cum ar fi ANSI sau EN), iar sistemele de clasificare a materialelor au urmat standardul utilizat. Prin urmare, sistemul simplificat a crescut nivelul de corelare pentru calcularea dumpingului (și a prejudiciului) pentru mii de NCP-uri, fără a denatura rezultatul calculului însuși. |
| --- | --- |

(49)

Pentru a face diferența între diferitele tipuri de produs în cauză, metodologia inițială bazată pe numărul de control al produsului (NCP) pentru înregistrarea tipurilor de produse a prevăzut un sistem cu 11 cifre. Calculele privind dumpingul au fost efectuate utilizând o structură NCP ușor simplificată, compusă din șapte cifre. Specificațiile standard și câmpurile cu categoriile de materiale au fost înlocuite de un criteriu simplificat care făcea distincția între produsele din oțel carbon și cele din oțel aliat. Această modificare a fost operată deoarece s-au observat mici diferențe între specificațiile standard utilizate (cum ar fi ANSI sau EN), iar sistemele de clasificare a materialelor au urmat standardul utilizat. Prin urmare, sistemul simplificat a crescut nivelul de corelare pentru calcularea dumpingului (și a prejudiciului) pentru mii de NCP-uri, fără a denatura rezultatul calculului însuși.

| (50) | TK Corporation a solicitat Comisiei să modifice sistemul NCP inițial la 16 cifre, însă această solicitare a fost respinsă, deoarece sistemul era deja capabil să clasifice în mod eficient produsul în cauză. Mai mult decât atât, ar trebui evidențiat faptul că a reieșit cât se poate de clar că marjele de dumping (și de prejudiciu) calculate nu s-ar modifica într-o mare măsură dacă s-ar baza pe 7, 11 sau 16 cifre, deoarece prețurile medii practicate de TK Corporation pe diferitele piețe variază considerabil. |
| --- | --- |

(50)

TK Corporation a solicitat Comisiei să modifice sistemul NCP inițial la 16 cifre, însă această solicitare a fost respinsă, deoarece sistemul era deja capabil să clasifice în mod eficient produsul în cauză. Mai mult decât atât, ar trebui evidențiat faptul că a reieșit cât se poate de clar că marjele de dumping (și de prejudiciu) calculate nu s-ar modifica într-o mare măsură dacă s-ar baza pe 7, 11 sau 16 cifre, deoarece prețurile medii practicate de TK Corporation pe diferitele piețe variază considerabil.

| (51) | Un al doilea aspect legat de calcul a vizat metoda bazată pe volum care trebuia utilizată pentru calcularea dumpingului. TK Corporation a susținut că, întrucât pe facturile sale de vânzări, în propriile orientări în materie de preț adresate clienților (potențiali) și în contabilitatea proprie se utilizează termenul „bucăți” pentru înregistrarea cantității, acesta ar trebui utilizat și ca unitate de măsură pentru calcule. Chestionarul solicita cantitatea după greutate, însă pentru unele dintre vânzările sale TK Corporation a răspuns în „bucăți”. Pentru vânzările respective, transformarea din bucăți în greutate a fost furnizată de TK Corporation ca parte a procesului de clarificare. Comisia a decis că abordarea bazată pe greutate este metodologia optimă deoarece:






  — | utilizarea „bucăților” ca unitate de măsură poate să genereze denaturări în ceea ce privește prețul mediu pe unitate, deoarece bucățile nu reflectă greutatea pe bucată, care constituie un factor determinant al costului (și, prin urmare, al prețului) produsului în cauză; |
| --- | --- | --- |

(51)

Un al doilea aspect legat de calcul a vizat metoda bazată pe volum care trebuia utilizată pentru calcularea dumpingului. TK Corporation a susținut că, întrucât pe facturile sale de vânzări, în propriile orientări în materie de preț adresate clienților (potențiali) și în contabilitatea proprie se utilizează termenul „bucăți” pentru înregistrarea cantității, acesta ar trebui utilizat și ca unitate de măsură pentru calcule. Chestionarul solicita cantitatea după greutate, însă pentru unele dintre vânzările sale TK Corporation a răspuns în „bucăți”. Pentru vânzările respective, transformarea din bucăți în greutate a fost furnizată de TK Corporation ca parte a procesului de clarificare. Comisia a decis că abordarea bazată pe greutate este metodologia optimă deoarece:

—

utilizarea „bucăților” ca unitate de măsură poate să genereze denaturări în ceea ce privește prețul mediu pe unitate, deoarece bucățile nu reflectă greutatea pe bucată, care constituie un factor determinant al costului (și, prin urmare, al prețului) produsului în cauză;

| — | greutatea este necesară pentru calcularea prejudiciului deoarece aceasta este metodologia aplicată de toți producătorii din Uniune și ar fi nepotrivit să se utilizeze metodologii diferite pentru calcularea dumpingului și a prejudiciului (subcotare) și |
| --- | --- |

—

greutatea este necesară pentru calcularea prejudiciului deoarece aceasta este metodologia aplicată de toți producătorii din Uniune și ar fi nepotrivit să se utilizeze metodologii diferite pentru calcularea dumpingului și a prejudiciului (subcotare) și

| — | datele birourilor vamale din Uniune și statisticile referitoare la exporturile coreene sunt înregistrate doar pe baza greutății produsului în cauză. |
| --- | --- |

—

datele birourilor vamale din Uniune și statisticile referitoare la exporturile coreene sunt înregistrate doar pe baza greutății produsului în cauză.

| (52) | În plus, ar trebui evidențiat faptul că, în general, marjele de dumping calculate nu păreau să se modifice într-o mare măsură în cazul în care s-ar fi bazat pe bucăți, date fiind diferențele semnificative constatate la prețurile medii practicate de TK Corporation pe diferitele piețe. |
| --- | --- |

(52)

În plus, ar trebui evidențiat faptul că, în general, marjele de dumping calculate nu păreau să se modifice într-o mare măsură în cazul în care s-ar fi bazat pe bucăți, date fiind diferențele semnificative constatate la prețurile medii practicate de TK Corporation pe diferitele piețe.

| (53) | În urma comunicării informațiilor, TK Corporation a prezentat din nou observația conform căreia Comisia ar fi trebuit să își întemeieze calculele de dumping mai degrabă pe bucăți decât pe greutate. Unul dintre motivele invocate a fost acela că datele referitoare la vânzări și la costuri furnizate de TK Corporation sunt exprimate în bucăți și, prin urmare, transformarea în greutate ar fi condus la denaturări în ceea ce privește calcularea marjei de dumping. |
| --- | --- |

(53)

În urma comunicării informațiilor, TK Corporation a prezentat din nou observația conform căreia Comisia ar fi trebuit să își întemeieze calculele de dumping mai degrabă pe bucăți decât pe greutate. Unul dintre motivele invocate a fost acela că datele referitoare la vânzări și la costuri furnizate de TK Corporation sunt exprimate în bucăți și, prin urmare, transformarea în greutate ar fi condus la denaturări în ceea ce privește calcularea marjei de dumping.

| (54) | În ceea ce privește comparabilitatea cu industria din Uniune, TK Corporation a declarat că Comisia nu a calculat o marjă de prejudiciu și că, pentru marja de dumping, nu este necesar să se realizeze o comparație cu datele referitoare la costuri și la vânzări ale industriei din Uniune. În plus, TK Corporation a susținut că unitatea de măsură utilizată în tranzacții și de către industria din Uniune ar fi bucata, și nu kilogramul sau tona. |
| --- | --- |

(54)

În ceea ce privește comparabilitatea cu industria din Uniune, TK Corporation a declarat că Comisia nu a calculat o marjă de prejudiciu și că, pentru marja de dumping, nu este necesar să se realizeze o comparație cu datele referitoare la costuri și la vânzări ale industriei din Uniune. În plus, TK Corporation a susținut că unitatea de măsură utilizată în tranzacții și de către industria din Uniune ar fi bucata, și nu kilogramul sau tona.

| (55) | În sfârșit, TK Corporation nu a înțeles relevanța înregistrării în greutate a datelor birourilor vamale din Uniune și a statisticilor de export coreene. |
| --- | --- |

(55)

În sfârșit, TK Corporation nu a înțeles relevanța înregistrării în greutate a datelor birourilor vamale din Uniune și a statisticilor de export coreene.

| (56) | Observațiile de mai sus au fost analizate în mod corespunzător. În primul rând, este important să se observe că TK Corporation nu a prezentat un calcul „alternativ” al dumpingului bazat pe bucăți. Într-adevăr, deși a susținut că „un calcul pe bucată” ar oferi un rezultat mai exact, societatea nu a reușit să demonstreze acest lucru. Comisia reiterează faptul că marjele de dumping calculate sunt semnificative și că, după cum se explică în considerentul 52, nu s-au constatat diferențe semnificative între marjele de dumping calculate pe baza greutății și cele calculate pe baza bucăților. Cu alte cuvinte, este incontestabil că, indiferent de metoda utilizată, ar fi stabilite marje de dumping semnificative. În plus, este important să se reamintească faptul că transformarea din bucăți în greutate în cadrul datelor referitoare la vânzări și la costuri ale TK Corporation a fost realizată chiar de această societate, utilizând propria sa metodologie. În plus, catalogul său disponibil pe pagina proprie de internet furnizează, pentru fiecare tip de accesoriu, greutatea aproximativă. |
| --- | --- |

(56)

Observațiile de mai sus au fost analizate în mod corespunzător. În primul rând, este important să se observe că TK Corporation nu a prezentat un calcul „alternativ” al dumpingului bazat pe bucăți. Într-adevăr, deși a susținut că „un calcul pe bucată” ar oferi un rezultat mai exact, societatea nu a reușit să demonstreze acest lucru. Comisia reiterează faptul că marjele de dumping calculate sunt semnificative și că, după cum se explică în considerentul 52, nu s-au constatat diferențe semnificative între marjele de dumping calculate pe baza greutății și cele calculate pe baza bucăților. Cu alte cuvinte, este incontestabil că, indiferent de metoda utilizată, ar fi stabilite marje de dumping semnificative. În plus, este important să se reamintească faptul că transformarea din bucăți în greutate în cadrul datelor referitoare la vânzări și la costuri ale TK Corporation a fost realizată chiar de această societate, utilizând propria sa metodologie. În plus, catalogul său disponibil pe pagina proprie de internet furnizează, pentru fiecare tip de accesoriu, greutatea aproximativă.

| (57) | Tranzacțiile efectuate de industria din Uniune sunt exprimate atât în greutate, cât și în bucăți, fapt demonstrat de facturile verificate de Comisie. În afară de facturare, greutatea este metodologia utilizată pentru determinarea capacității, a volumului de producție și a costurilor de producție — nu doar în interiorul Uniunii, ci în întreaga lume, inclusiv în Coreea. Materiile prime, elementul cel mai important al costurilor de producție ale produsului în cauză, sunt achiziționate în tone. Alți factori, cum ar fi consumul de energie, forța de muncă și costurile de transport se calculează, de asemenea, pe baza greutății. Industria din Uniune determină, de asemenea, reducerile de sfârșit de an pentru clienți pe baza volumului (în tone) achiziționat de client, și nu pe baza numărului de bucăți. În plus, a fost necesar ca marjele de subcotare să fie calculate (și chiar au fost calculate — a se vedea considerentele 98-105) în cadrul prezentei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor și, prin urmare, argumentul potrivit căruia nu este necesar să se compare datele industriei coreene cu cele ale industriei din Uniune, astfel cum sugerează argumentația expusă în considerentul 54 de mai sus, este incorect. |
| --- | --- |

(57)

Tranzacțiile efectuate de industria din Uniune sunt exprimate atât în greutate, cât și în bucăți, fapt demonstrat de facturile verificate de Comisie. În afară de facturare, greutatea este metodologia utilizată pentru determinarea capacității, a volumului de producție și a costurilor de producție — nu doar în interiorul Uniunii, ci în întreaga lume, inclusiv în Coreea. Materiile prime, elementul cel mai important al costurilor de producție ale produsului în cauză, sunt achiziționate în tone. Alți factori, cum ar fi consumul de energie, forța de muncă și costurile de transport se calculează, de asemenea, pe baza greutății. Industria din Uniune determină, de asemenea, reducerile de sfârșit de an pentru clienți pe baza volumului (în tone) achiziționat de client, și nu pe baza numărului de bucăți. În plus, a fost necesar ca marjele de subcotare să fie calculate (și chiar au fost calculate — a se vedea considerentele 98-105) în cadrul prezentei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor și, prin urmare, argumentul potrivit căruia nu este necesar să se compare datele industriei coreene cu cele ale industriei din Uniune, astfel cum sugerează argumentația expusă în considerentul 54 de mai sus, este incorect.

| (58) | Statisticile mondiale colectate și utilizate ca parte a anchetei, inclusiv statisticile de export coreene și statisticile vamale ale Uniunii, au fost exprimate doar în greutate. Acestea au fost utilizate, printre altele, pentru a analiza exporturile coreene ale produsului în cauză către Uniune și către țări terțe. Pentru a stabili cota TK Corporation în cadrul acestora și pentru a verifica volumele sale de vânzări către Uniune, astfel cum au fost raportate în răspunsul său la chestionar, a fost necesar să se transforme datele societății în greutate, deoarece nu ar fi fost posibil să se transforme în bucăți statisticile de export coreene și statisticile vamale ale Uniunii. |
| --- | --- |

(58)

Statisticile mondiale colectate și utilizate ca parte a anchetei, inclusiv statisticile de export coreene și statisticile vamale ale Uniunii, au fost exprimate doar în greutate. Acestea au fost utilizate, printre altele, pentru a analiza exporturile coreene ale produsului în cauză către Uniune și către țări terțe. Pentru a stabili cota TK Corporation în cadrul acestora și pentru a verifica volumele sale de vânzări către Uniune, astfel cum au fost raportate în răspunsul său la chestionar, a fost necesar să se transforme datele societății în greutate, deoarece nu ar fi fost posibil să se transforme în bucăți statisticile de export coreene și statisticile vamale ale Uniunii.

| (59) | În sfârșit, este important să se semnaleze faptul că, în cadrul anchetelor anterioare (cum ar fi ancheta care a condus la instituirea măsurilor inițiale și prima reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor, care a condus la instituirea măsurilor în vigoare), precum și în cadrul anchetelor mai recente privind același produs provenit din Rusia și din Turcia, a fost utilizată, de asemenea, metodologia bazată pe greutate. |
| --- | --- |

(59)

În sfârșit, este important să se semnaleze faptul că, în cadrul anchetelor anterioare (cum ar fi ancheta care a condus la instituirea măsurilor inițiale și prima reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor, care a condus la instituirea măsurilor în vigoare), precum și în cadrul anchetelor mai recente privind același produs provenit din Rusia și din Turcia, a fost utilizată, de asemenea, metodologia bazată pe greutate.

| (60) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia confirmă că trebuie respinsă afirmația conform căreia calculele ar trebui efectuate pe bucată. |
| --- | --- |

(60)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia confirmă că trebuie respinsă afirmația conform căreia calculele ar trebui efectuate pe bucată.

(d)   Dumpingul în cursul PAR

| (61) | Marjele de dumping calculate astfel pentru TK Corporation au fost de 46 % și de 27 %, în funcție de destinația de export. |
| --- | --- |

(61)

Marjele de dumping calculate astfel pentru TK Corporation au fost de 46 % și de 27 %, în funcție de destinația de export.

3.1.3.2.   Capacitatea de producție coreeană

| (62) | În ceea ce privește capacitatea de producție și capacitatea neutilizată totală din Coreea, Comisia nu a obținut, în cadrul anchetei, nicio informație din partea producătorilor coreeni, cu excepția TK Corporation. Comisia a fost nevoită așadar să se bazeze pe articolul 18 din regulamentul de bază pentru a extrage concluzii în acest sens și informațiile aflate la dispoziția sa sunt informațiile verificate furnizate de TK Corporation, care vizează doar societatea respectivă, precum și informațiile pentru întreaga țară incluse în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(62)

În ceea ce privește capacitatea de producție și capacitatea neutilizată totală din Coreea, Comisia nu a obținut, în cadrul anchetei, nicio informație din partea producătorilor coreeni, cu excepția TK Corporation. Comisia a fost nevoită așadar să se bazeze pe articolul 18 din regulamentul de bază pentru a extrage concluzii în acest sens și informațiile aflate la dispoziția sa sunt informațiile verificate furnizate de TK Corporation, care vizează doar societatea respectivă, precum și informațiile pentru întreaga țară incluse în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

| (63) | Capacitatea neutilizată raportată de TK Corporation a fost verificată în mod corespunzător. Prin extrapolarea capacității neutilizate raportate de TK Corporation în cursul PAR pe baza cotei sale în totalul volumelor de export coreene, capacitatea totală neutilizată din Coreea s-ar ridica, conform calculului Comisiei, la cel puțin 15 000 de tone, ceea ce reprezintă aproximativ 25 % din consumul total din Uniune. Totuși, în ceea ce privește acest calcul, este important de remarcat faptul că volumele de producție comparate cu capacitatea de producție variază mult în funcție de fiecare societate și, în plus, deși TK Corporation este unul dintre cei mai mari producători ai produsului similar din Coreea, este doar una dintre numeroasele societăți și, cu siguranță, nu ocupă o poziție dominantă. Prin urmare, Comisia a comparat această concluzie cu informațiile conținute în cerere. |
| --- | --- |

(63)

Capacitatea neutilizată raportată de TK Corporation a fost verificată în mod corespunzător. Prin extrapolarea capacității neutilizate raportate de TK Corporation în cursul PAR pe baza cotei sale în totalul volumelor de export coreene, capacitatea totală neutilizată din Coreea s-ar ridica, conform calculului Comisiei, la cel puțin 15 000 de tone, ceea ce reprezintă aproximativ 25 % din consumul total din Uniune. Totuși, în ceea ce privește acest calcul, este important de remarcat faptul că volumele de producție comparate cu capacitatea de producție variază mult în funcție de fiecare societate și, în plus, deși TK Corporation este unul dintre cei mai mari producători ai produsului similar din Coreea, este doar una dintre numeroasele societăți și, cu siguranță, nu ocupă o poziție dominantă. Prin urmare, Comisia a comparat această concluzie cu informațiile conținute în cerere.

| (64) | Informațiile referitoare la capacitatea neutilizată furnizate în cerere s-au bazat pe capacitatea estimată și pe cifrele de producție pentru toți producătorii coreeni identificați de solicitant. În ceea ce privește capacitatea de producție, în cazul celor mai mari trei producători au fost utilizate date accesibile publicului. În cazul celorlalți producători coreeni (mult) mai mici, aceste date nu erau accesibile publicului și, prin urmare, solicitantul a utilizat alte metode rezonabile pentru a estima capacitatea lor de producție. De asemenea, solicitantul a presupus un anumit nivel de consum pe piața internă coreeană și a luat în considerare atât importurile, cât și exporturile din Coreea pentru a estima capacitatea neutilizată. Atât pentru calculul capacității de producție, cât și pentru cel al capacității neutilizate, au fost efectuate deduceri corespunzătoare pentru a ține seama de producția altor tipuri de produse, care nu se încadrează în definiția produsului. Toate aceste informații au fost considerate în mod clar mai complete și mai concludente decât informațiile menționate în considerentul 63 de mai sus. Nu au fost primite observații care să contrazică aceste cifre. Pe această bază, utilizând datele disponibile, capacitatea neutilizată din Coreea este estimată la 119 300 de tone, ceea ce reprezintă, în sine, dublul mărimii pieței Uniunii în cursul PAR. |
| --- | --- |

(64)

Informațiile referitoare la capacitatea neutilizată furnizate în cerere s-au bazat pe capacitatea estimată și pe cifrele de producție pentru toți producătorii coreeni identificați de solicitant. În ceea ce privește capacitatea de producție, în cazul celor mai mari trei producători au fost utilizate date accesibile publicului. În cazul celorlalți producători coreeni (mult) mai mici, aceste date nu erau accesibile publicului și, prin urmare, solicitantul a utilizat alte metode rezonabile pentru a estima capacitatea lor de producție. De asemenea, solicitantul a presupus un anumit nivel de consum pe piața internă coreeană și a luat în considerare atât importurile, cât și exporturile din Coreea pentru a estima capacitatea neutilizată. Atât pentru calculul capacității de producție, cât și pentru cel al capacității neutilizate, au fost efectuate deduceri corespunzătoare pentru a ține seama de producția altor tipuri de produse, care nu se încadrează în definiția produsului. Toate aceste informații au fost considerate în mod clar mai complete și mai concludente decât informațiile menționate în considerentul 63 de mai sus. Nu au fost primite observații care să contrazică aceste cifre. Pe această bază, utilizând datele disponibile, capacitatea neutilizată din Coreea este estimată la 119 300 de tone, ceea ce reprezintă, în sine, dublul mărimii pieței Uniunii în cursul PAR.

3.1.3.3.   Atractivitatea pieței Uniunii

| (65) | Se reamintește că accesoriile de țevărie sunt utilizate în principal în industria petrolului și a gazelor, în sectorul construcțiilor, în industria producătoare de energie, în industria construcțiilor navale și în instalațiile industriale. Niciuna dintre datele disponibile nu indică o creștere sau o scădere substanțială a acestor sectoare în Coreea și, prin urmare, se consideră că piața internă coreeană de AT va fi în continuare relativ stabilă în anii următori și că nu va oferi nicio posibilitate de extindere substanțială pentru accesoriile de țevărie coreene. În afară de Coreea, principalele piețe de export pentru aceste industrii sunt Uniunea Europeană, SUA, țările din Orientul Mijlociu și Asia de Sud-Est. Niciuna dintre informațiile colectate în cursul anchetei nu sugerează că cererea de pe oricare dintre aceste piețe ar scădea sau ar crește în mod semnificativ în următorii ani. |
| --- | --- |

(65)

Se reamintește că accesoriile de țevărie sunt utilizate în principal în industria petrolului și a gazelor, în sectorul construcțiilor, în industria producătoare de energie, în industria construcțiilor navale și în instalațiile industriale. Niciuna dintre datele disponibile nu indică o creștere sau o scădere substanțială a acestor sectoare în Coreea și, prin urmare, se consideră că piața internă coreeană de AT va fi în continuare relativ stabilă în anii următori și că nu va oferi nicio posibilitate de extindere substanțială pentru accesoriile de țevărie coreene. În afară de Coreea, principalele piețe de export pentru aceste industrii sunt Uniunea Europeană, SUA, țările din Orientul Mijlociu și Asia de Sud-Est. Niciuna dintre informațiile colectate în cursul anchetei nu sugerează că cererea de pe oricare dintre aceste piețe ar scădea sau ar crește în mod semnificativ în următorii ani.

| (66) | Exporturile coreene către SUA, către țările din Orientul Mijlociu și către Asia de Sud-Est se află deja la un nivel ridicat și, prin urmare, aceste piețe nu oferă un potențial semnificativ de creștere industriei coreene. Se reamintește, de asemenea, că un dumping semnificativ de 46 % a fost constatat în cazul exporturilor coreene către SUA. Piața Uniunii, una dintre cele mai mari piețe din lume, ar fi, prin urmare, o piață de creștere atractivă în cazul abrogării măsurilor, întrucât această piață nu este, până în prezent, pe deplin exploatată de producătorii-exportatori coreeni având în vedere măsurile în vigoare. |
| --- | --- |

(66)

Exporturile coreene către SUA, către țările din Orientul Mijlociu și către Asia de Sud-Est se află deja la un nivel ridicat și, prin urmare, aceste piețe nu oferă un potențial semnificativ de creștere industriei coreene. Se reamintește, de asemenea, că un dumping semnificativ de 46 % a fost constatat în cazul exporturilor coreene către SUA. Piața Uniunii, una dintre cele mai mari piețe din lume, ar fi, prin urmare, o piață de creștere atractivă în cazul abrogării măsurilor, întrucât această piață nu este, până în prezent, pe deplin exploatată de producătorii-exportatori coreeni având în vedere măsurile în vigoare.

| (67) | În ceea ce privește mărimea și condițiile de piață, piața SUA și piața Uniunii sunt similare. Pe ambele piețe există un mare număr de producători naționali și importurile reprezintă o cotă de piață semnificativă. Ancheta a relevat faptul că prețul de vânzare mediu pe piața Uniunii (luând în calcul toate vânzările producătorilor din Uniune, precum și toate importurile în Uniune) este de 2 600 EUR/tonă. Astfel, prețul de piață mediu în Uniune este similar cu prețul mediu pe care producătorii-exportatori coreeni îl obțin pe piața SUA (2 700 EUR/tonă), cu diferența că aceștia din urmă nu sunt supuși unor măsuri antidumping în SUA. Prin urmare, este mai probabil ca vânzările coreene actuale marginale către Uniune să rezulte din măsurile în vigoare aplicabile produsului în cauză. Se reamintește faptul că, în cursul PAR, SUA a fost cea mai mare piață de export pentru exportatorii coreeni. Aceasta demonstrează că Uniunea ar putea fi o piață atractivă pentru exportatorii coreeni și că, în cazul în care ar fi abrogate taxele, ne putem aștepta ca piața UE să atragă volume importante, comparabile cu cele de pe piața SUA. În cursul PAR, AT coreene au reprezentat 20 %-25 % din toate importurile de AT către SUA și o cotă de piață cuprinsă între 10 % și 15 % din piața totală de AT din SUA (cifrele exacte nu sunt furnizate din motive de confidențialitate). Cu alte cuvinte, în cazul abrogării măsurilor este posibil ca producătorii coreeni să recurgă la capacitatea neutilizată disponibilă, astfel cum se indică în considerentul 64, pentru a pătrunde din nou pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește mărimea și condițiile de piață, piața SUA și piața Uniunii sunt similare. Pe ambele piețe există un mare număr de producători naționali și importurile reprezintă o cotă de piață semnificativă. Ancheta a relevat faptul că prețul de vânzare mediu pe piața Uniunii (luând în calcul toate vânzările producătorilor din Uniune, precum și toate importurile în Uniune) este de 2 600 EUR/tonă. Astfel, prețul de piață mediu în Uniune este similar cu prețul mediu pe care producătorii-exportatori coreeni îl obțin pe piața SUA (2 700 EUR/tonă), cu diferența că aceștia din urmă nu sunt supuși unor măsuri antidumping în SUA. Prin urmare, este mai probabil ca vânzările coreene actuale marginale către Uniune să rezulte din măsurile în vigoare aplicabile produsului în cauză. Se reamintește faptul că, în cursul PAR, SUA a fost cea mai mare piață de export pentru exportatorii coreeni. Aceasta demonstrează că Uniunea ar putea fi o piață atractivă pentru exportatorii coreeni și că, în cazul în care ar fi abrogate taxele, ne putem aștepta ca piața UE să atragă volume importante, comparabile cu cele de pe piața SUA. În cursul PAR, AT coreene au reprezentat 20 %-25 % din toate importurile de AT către SUA și o cotă de piață cuprinsă între 10 % și 15 % din piața totală de AT din SUA (cifrele exacte nu sunt furnizate din motive de confidențialitate). Cu alte cuvinte, în cazul abrogării măsurilor este posibil ca producătorii coreeni să recurgă la capacitatea neutilizată disponibilă, astfel cum se indică în considerentul 64, pentru a pătrunde din nou pe piața Uniunii.

| (68) | Astfel cum se explică în considerentul 39 de mai sus, în afară de SUA nu există o a doua destinație pentru exporturile coreene care să poată fi utilizată în mod fiabil pentru analiza evoluției pieței Uniunii în cazul expirării măsurilor. Prin urmare, se consideră că gruparea în această analiză a tuturor vânzărilor la export către alte destinații decât Uniunea sau SUA nu permite obținerea unor prețuri medii fiabile, având în vedere circumstanțele diferite aplicabile tuturor acestor piețe individuale (mult mai mici). Având în vedere limitele acestei analize, astfel cum sunt descrise mai sus, precum și lipsa unui potențial de creștere semnificativă a acestor „alte piețe” în viitorul apropiat, este totuși improbabil ca aceste piețe să absoarbă importuri suplimentare semnificative provenind din Coreea. |
| --- | --- |

(68)

Astfel cum se explică în considerentul 39 de mai sus, în afară de SUA nu există o a doua destinație pentru exporturile coreene care să poată fi utilizată în mod fiabil pentru analiza evoluției pieței Uniunii în cazul expirării măsurilor. Prin urmare, se consideră că gruparea în această analiză a tuturor vânzărilor la export către alte destinații decât Uniunea sau SUA nu permite obținerea unor prețuri medii fiabile, având în vedere circumstanțele diferite aplicabile tuturor acestor piețe individuale (mult mai mici). Având în vedere limitele acestei analize, astfel cum sunt descrise mai sus, precum și lipsa unui potențial de creștere semnificativă a acestor „alte piețe” în viitorul apropiat, este totuși improbabil ca aceste piețe să absoarbă importuri suplimentare semnificative provenind din Coreea.

3.1.3.4.   Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (69) | Având în vedere cele de mai sus, există probabilitatea ca, în cazul în care măsurile ar expira, dumpingul să reapară. Ancheta a arătat că vânzările coreene de AT către SUA și către alte țări terțe s-au dovedit a fi exportate la prețuri de dumping, cu marje de 46 %, respectiv de 27 %. |
| --- | --- |

(69)

Având în vedere cele de mai sus, există probabilitatea ca, în cazul în care măsurile ar expira, dumpingul să reapară. Ancheta a arătat că vânzările coreene de AT către SUA și către alte țări terțe s-au dovedit a fi exportate la prețuri de dumping, cu marje de 46 %, respectiv de 27 %.

| (70) | În plus, capacitatea neutilizată de care dispune Coreea este semnificativă în comparație cu consumul din Uniune în cursul PAR. În cazul în care această capacitate ar fi utilizată pentru exportul către Uniune și ar concura la preț cu producătorii din Uniune sau cu principalele importuri din țări terțe, ar fi foarte probabil ca aceste exporturi să se efectueze la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(70)

În plus, capacitatea neutilizată de care dispune Coreea este semnificativă în comparație cu consumul din Uniune în cursul PAR. În cazul în care această capacitate ar fi utilizată pentru exportul către Uniune și ar concura la preț cu producătorii din Uniune sau cu principalele importuri din țări terțe, ar fi foarte probabil ca aceste exporturi să se efectueze la prețuri de dumping.

3.2.   Malaysia

3.2.1.   Observații preliminare

| (71) | În lipsa unei cooperări din partea vreunui producător-exportator din Malaysia, analiza globală a trebuit să se bazeze pe informațiile disponibile pentru Comisie din alte surse. În acest sens și în conformitate cu dispozițiile articolului 18 din regulamentul de bază, Comisia a examinat diferitele surse statistice. Statisticile privind importurile, colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [„baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6)”] au furnizat cele mai bune informații disponibile pentru a stabili cantitățile și prețurile de import pentru piața Uniunii. Alte surse, precum Eurostat, nu au fost utilizate deoarece produsul în cauză nu a putut fi separat de alte produse care, de asemenea, utilizează codul din 8 cifre. |
| --- | --- |

(71)

În lipsa unei cooperări din partea vreunui producător-exportator din Malaysia, analiza globală a trebuit să se bazeze pe informațiile disponibile pentru Comisie din alte surse. În acest sens și în conformitate cu dispozițiile articolului 18 din regulamentul de bază, Comisia a examinat diferitele surse statistice. Statisticile privind importurile, colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [„baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6)”] au furnizat cele mai bune informații disponibile pentru a stabili cantitățile și prețurile de import pentru piața Uniunii. Alte surse, precum Eurostat, nu au fost utilizate deoarece produsul în cauză nu a putut fi separat de alte produse care, de asemenea, utilizează codul din 8 cifre.

3.2.2.   Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR

| (72) | Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) a arătat că nu s-au efectuat importuri din Malaysia către piața Uniunii. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că, în cursul PAR, dumpingul nu a fost continuat în ceea ce privește exporturile din Malaysia. |
| --- | --- |

(72)

Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) a arătat că nu s-au efectuat importuri din Malaysia către piața Uniunii. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că, în cursul PAR, dumpingul nu a fost continuat în ceea ce privește exporturile din Malaysia.

3.2.3.   Dovezi privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (73) | Comisia a verificat dacă ar exista probabilitatea de reapariție a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: prețul de export către alte destinații, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Malaysia, precum și atractivitatea pieței Uniunii. |
| --- | --- |

(73)

Comisia a verificat dacă ar exista probabilitatea de reapariție a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: prețul de export către alte destinații, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Malaysia, precum și atractivitatea pieței Uniunii.

3.2.3.1.   Exporturile din Malaysia către alte destinații

| (74) | Având în vedere lipsa importurilor de AT din Malaysia pe piața Uniunii, Comisia a decis să utilizeze datele provenite de la o altă țară. Statele Unite ale Americii au fost considerate adecvate, deoarece piața are o dimensiune similară cu piața Uniunii, cu mulți producători interni dar și cu o proporție mare de importuri, ceea ce o face să fie o piață foarte competitivă. În plus, SUA reprezintă, de departe, principala destinație a exporturilor din Malaysia, reprezentând, în cursul PAR, 87 % din exporturile malaysiene. Această abordare este identică cu cea aplicată în ancheta precedentă pentru Malaysia, dar și în evaluarea „probabilității reapariției prejudiciului”. |
| --- | --- |

(74)

Având în vedere lipsa importurilor de AT din Malaysia pe piața Uniunii, Comisia a decis să utilizeze datele provenite de la o altă țară. Statele Unite ale Americii au fost considerate adecvate, deoarece piața are o dimensiune similară cu piața Uniunii, cu mulți producători interni dar și cu o proporție mare de importuri, ceea ce o face să fie o piață foarte competitivă. În plus, SUA reprezintă, de departe, principala destinație a exporturilor din Malaysia, reprezentând, în cursul PAR, 87 % din exporturile malaysiene. Această abordare este identică cu cea aplicată în ancheta precedentă pentru Malaysia, dar și în evaluarea „probabilității reapariției prejudiciului”.

(a)   Valoarea normală

| (75) | În lipsa unei cooperări din partea producătorilor-exportatori malaysieni, valoarea normală s-a bazat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pe datele furnizate în cererea de reexaminare, și anume pe costul de producție estimat, la care s-a adăugat un procent de 6 % pentru costurile VAG și profit, exprimate ca procent din costul franco fabrică. S-a considerat că procentul menționat mai sus este unul moderat. Acest lucru este confirmat de faptul că cifra reală pentru singurul producător cooperant care a făcut obiectul prezentei proceduri (TK Corporation, Coreea) depășește cu mult 6 %. |
| --- | --- |

(75)

În lipsa unei cooperări din partea producătorilor-exportatori malaysieni, valoarea normală s-a bazat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pe datele furnizate în cererea de reexaminare, și anume pe costul de producție estimat, la care s-a adăugat un procent de 6 % pentru costurile VAG și profit, exprimate ca procent din costul franco fabrică. S-a considerat că procentul menționat mai sus este unul moderat. Acest lucru este confirmat de faptul că cifra reală pentru singurul producător cooperant care a făcut obiectul prezentei proceduri (TK Corporation, Coreea) depășește cu mult 6 %.

(b)   Prețul de export

| (76) | În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și în lipsa unei cooperări din partea producătorilor-exportatori malaysieni, prețul de export a fost calculat pe baza prețurilor de export malaysiene pentru produsul în cauză exportat în SUA, desprinse din statisticile de import ale SUA. |
| --- | --- |

(76)

În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și în lipsa unei cooperări din partea producătorilor-exportatori malaysieni, prețul de export a fost calculat pe baza prețurilor de export malaysiene pentru produsul în cauză exportat în SUA, desprinse din statisticile de import ale SUA.

(c)   Comparație

| (77) | Valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză s-au comparat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, ambele la nivelul franco fabrică. |
| --- | --- |

(77)

Valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză s-au comparat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, ambele la nivelul franco fabrică.

| (78) | În sensul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama de diferențele constatate în ceea ce privește factorii care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În această privință, procentul corespunzător costurilor VAG și profitului menționat în considerentul 75 de mai sus s-a bazat pe nivelul franco fabrică și a exclus costurile cu transportul terestru și maritim, asigurările, manipularea, încărcarea și alte costuri auxiliare. |
| --- | --- |

(78)

În sensul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama de diferențele constatate în ceea ce privește factorii care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În această privință, procentul corespunzător costurilor VAG și profitului menționat în considerentul 75 de mai sus s-a bazat pe nivelul franco fabrică și a exclus costurile cu transportul terestru și maritim, asigurările, manipularea, încărcarea și alte costuri auxiliare.

(d)   Marja de dumping în cursul PAR

| (79) | Urmând metodologia descrisă mai sus, care a fost folosită și în cadrul primei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor pentru extinderea acestor măsuri („măsurile în vigoare”), marja de dumping constatată a fost de 57,7 %. |
| --- | --- |

(79)

Urmând metodologia descrisă mai sus, care a fost folosită și în cadrul primei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor pentru extinderea acestor măsuri („măsurile în vigoare”), marja de dumping constatată a fost de 57,7 %.

3.2.3.2.   Capacitatea de producție malaysiană

| (80) | În lipsa cooperării Malaysiei, nu a fost comunicată nicio informație privind capacitatea de producție și capacitatea neutilizată. Informațiile din cerere indică o capacitate instalată totală în Malaysia de aproximativ 55 000 de tone și o capacitate neutilizată de circa 27 000 de tone. Analiza care a condus la acest volum nu a luat în considerare producția (capacitatea de producție a) altor produse, astfel încât volumul este considerat rezonabil. Capacitatea neutilizată malaysiană de 27 000 de tone reprezintă aproximativ 40 % din consumul total al Uniunii în cursul PAR. |
| --- | --- |

(80)

În lipsa cooperării Malaysiei, nu a fost comunicată nicio informație privind capacitatea de producție și capacitatea neutilizată. Informațiile din cerere indică o capacitate instalată totală în Malaysia de aproximativ 55 000 de tone și o capacitate neutilizată de circa 27 000 de tone. Analiza care a condus la acest volum nu a luat în considerare producția (capacitatea de producție a) altor produse, astfel încât volumul este considerat rezonabil. Capacitatea neutilizată malaysiană de 27 000 de tone reprezintă aproximativ 40 % din consumul total al Uniunii în cursul PAR.

3.2.3.3.   Atractivitatea pieței Uniunii

| (81) | În ceea ce privește evoluția principalelor piețe ale industriilor utilizatoare la nivel mondial, astfel cum se explică în considerentul 65 de mai sus, piața Uniunii este una dintre cele mai importante piețe pentru AT, iar dosarul nu conține informații care să sugereze că cererea de pe aceste piețe va scădea sau va crește în mod semnificativ în următorii ani. |
| --- | --- |

(81)

În ceea ce privește evoluția principalelor piețe ale industriilor utilizatoare la nivel mondial, astfel cum se explică în considerentul 65 de mai sus, piața Uniunii este una dintre cele mai importante piețe pentru AT, iar dosarul nu conține informații care să sugereze că cererea de pe aceste piețe va scădea sau va crește în mod semnificativ în următorii ani.

| (82) | Ancheta a relevat faptul că prețurile practicate de producătorii din Uniune pentru vânzările de pe piața UE sunt mai ridicate decât prețurile de export malaysiene către alte piețe de export, îndeosebi către piața SUA. De fapt, prețul mediu pe piața UE este de 2 600 EUR/tonă, în vreme ce statisticile americane arată că prețul mediu de import practicat de SUA pentru importurile din Malaysia este de 1 600 EUR/tonă. Astfel, dacă măsurile ar fi abrogate, piața Uniunii ar fi atractivă pentru exportatorii malaysieni. Acest lucru este deosebit de relevant, având în vedere capacitatea neutilizată din Malaysia, dar se reamintește de asemenea faptul că, la ora actuală, 87 % din exporturile malaysiene sunt destinate SUA, unde producătorii-exportatori malaysieni practică prețuri de vânzare mult mai reduse. |
| --- | --- |

(82)

Ancheta a relevat faptul că prețurile practicate de producătorii din Uniune pentru vânzările de pe piața UE sunt mai ridicate decât prețurile de export malaysiene către alte piețe de export, îndeosebi către piața SUA. De fapt, prețul mediu pe piața UE este de 2 600 EUR/tonă, în vreme ce statisticile americane arată că prețul mediu de import practicat de SUA pentru importurile din Malaysia este de 1 600 EUR/tonă. Astfel, dacă măsurile ar fi abrogate, piața Uniunii ar fi atractivă pentru exportatorii malaysieni. Acest lucru este deosebit de relevant, având în vedere capacitatea neutilizată din Malaysia, dar se reamintește de asemenea faptul că, la ora actuală, 87 % din exporturile malaysiene sunt destinate SUA, unde producătorii-exportatori malaysieni practică prețuri de vânzare mult mai reduse.

3.2.3.4.   Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (83) | Având în vedere cele de mai sus, există probabilitatea ca, în cazul în care măsurile ar expira, dumpingul să reapară. Vânzările malaysiene de AT către SUA s-au dovedit a fi exportate la prețuri de dumping, cu marje de dumping de 57,7 %. |
| --- | --- |

(83)

Având în vedere cele de mai sus, există probabilitatea ca, în cazul în care măsurile ar expira, dumpingul să reapară. Vânzările malaysiene de AT către SUA s-au dovedit a fi exportate la prețuri de dumping, cu marje de dumping de 57,7 %.

| (84) | În plus, capacitatea malaysiană neutilizată este semnificativă în comparație cu consumul Uniunii în cursul PAR. Având în vedere nivelul prețurilor practicate în Uniune, această capacitate ar putea fi utilizată, cel puțin parțial, pentru exporturile către Uniune în cazul abrogării măsurilor. Se poate preconiza de asemenea că, în acest caz, o mare parte a exporturilor către SUA vor fi redirecționate către piața Uniunii, ținând cont de prețurile practicate pe piața Uniunii în comparație cu cele din SUA. |
| --- | --- |

(84)

În plus, capacitatea malaysiană neutilizată este semnificativă în comparație cu consumul Uniunii în cursul PAR. Având în vedere nivelul prețurilor practicate în Uniune, această capacitate ar putea fi utilizată, cel puțin parțial, pentru exporturile către Uniune în cazul abrogării măsurilor. Se poate preconiza de asemenea că, în acest caz, o mare parte a exporturilor către SUA vor fi redirecționate către piața Uniunii, ținând cont de prețurile practicate pe piața Uniunii în comparație cu cele din SUA.

3.3.   Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (85) | Având în vedere cele de mai sus, adică marjele mari de dumping, importanța capacităților neutilizate și de export disponibile în țările în cauză și atractivitatea pieței Uniunii din punctul de vedere al prețurilor și al dimensiunii, se poate concluziona că importurile care fac obiectul unui dumping din Republica Coreea și din Malaysia către Uniune vor fi reluate dacă aceste măsuri vor expira. |
| --- | --- |

(85)

Având în vedere cele de mai sus, adică marjele mari de dumping, importanța capacităților neutilizate și de export disponibile în țările în cauză și atractivitatea pieței Uniunii din punctul de vedere al prețurilor și al dimensiunii, se poate concluziona că importurile care fac obiectul unui dumping din Republica Coreea și din Malaysia către Uniune vor fi reluate dacă aceste măsuri vor expira.

4.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

4.1.   Definirea industriei din Uniune și a producției Uniunii

| (86) | Industria Uniunii nu a suferit modificări structurale majore comparativ cu situația descrisă în Regulamentul (CE) nr. 1001/2008 menționat mai sus, în considerentul 3. Produsul similar a fost fabricat de 22 de producători cunoscuți din Uniune în cursul PAR. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(86)

Industria Uniunii nu a suferit modificări structurale majore comparativ cu situația descrisă în Regulamentul (CE) nr. 1001/2008 menționat mai sus, în considerentul 3. Produsul similar a fost fabricat de 22 de producători cunoscuți din Uniune în cursul PAR. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (87) | Producția totală a Uniunii în cursul PAR a fost stabilită la circa 57 736 de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor faptelor disponibile referitoare la industria din Uniune, cum ar fi datele verificate ale societăților incluse în eșantion și datele furnizate de către solicitant. |
| --- | --- |

(87)

Producția totală a Uniunii în cursul PAR a fost stabilită la circa 57 736 de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor faptelor disponibile referitoare la industria din Uniune, cum ar fi datele verificate ale societăților incluse în eșantion și datele furnizate de către solicitant.

| (88) | Societățile/grupurile de societăți incluse în eșantion reprezintă 49 % din producția Uniunii și 45 % din vânzările Uniunii (a se vedea considerentul 15 de mai sus). Prin urmare, datele eșantionului sunt reprezentative pentru situația industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(88)

Societățile/grupurile de societăți incluse în eșantion reprezintă 49 % din producția Uniunii și 45 % din vânzările Uniunii (a se vedea considerentul 15 de mai sus). Prin urmare, datele eșantionului sunt reprezentative pentru situația industriei din Uniune.

4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

| (89) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza (i) volumului vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii bazat pe datele furnizate de solicitant și (ii) a importurilor din țările terțe bazate pe informațiile provenite din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). |
| --- | --- |

(89)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza (i) volumului vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii bazat pe datele furnizate de solicitant și (ii) a importurilor din țările terțe bazate pe informațiile provenite din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

| (90) | Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii (tone metrice) | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consum total la nivelul Uniunii | 55 497 | 62 426 | 58 941 | 59 992 |
| Indice (2010 = 100) | 100 | 112 | 106 | 108 |
| Sursa: Date furnizate de solicitant și provenite din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). |

(90)

Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii (tone metrice)

2010

2011

2012

PAR

Consum total la nivelul Uniunii

55 497

62 426

58 941

59 992

Indice (2010 = 100)

100

112

106

108

Sursa: Date furnizate de solicitant și provenite din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

| (91) | În 2011, consumul a crescut cu 12 % comparativ cu nivelul din 2010. Acesta a scăzut din nou în 2012, dar a rămas peste nivelul înregistrat în 2010 (creștere de 6 %). Între 2010 și PAR, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 8 %. |
| --- | --- |

(91)

În 2011, consumul a crescut cu 12 % comparativ cu nivelul din 2010. Acesta a scăzut din nou în 2012, dar a rămas peste nivelul înregistrat în 2010 (creștere de 6 %). Între 2010 și PAR, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 8 %.

4.3.   Importurile originare din țările în cauză

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor originare din țările în cauză

Republica Coreea

| (92) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza informațiilor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza informațiilor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) și a datelor furnizate de către solicitant. |
| --- | --- |

(92)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza informațiilor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza informațiilor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) și a datelor furnizate de către solicitant.

| (93) | Importurile din Republica Coreea în Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Volumul importurilor (tone metrice) și cota de piață | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din Republica Coreea (tone) | 301 | 208 | 204 | 18 |
| Indice | 100 | 69 | 68 | 6 |
| Cotă de piață | 0,5 % | 0,3 % | 0,3 % | 0,03 % |
| Indice | 100 | 62 | 64 | 6 |
| Sursa: Date furnizate de solicitant și provenite din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). |

(93)

Importurile din Republica Coreea în Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Volumul importurilor (tone metrice) și cota de piață

2010

2011

2012

PAR

Volumul importurilor din Republica Coreea (tone)

301

208

204

18

Indice

100

69

68

6

Cotă de piață

0,5 %

0,3 %

0,3 %

0,03 %

Indice

100

62

64

6

Sursa: Date furnizate de solicitant și provenite din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

| (94) | Pe parcursul perioadei examinate, volumul importurilor originare din Republica Coreea a fost foarte scăzut comparativ cu consumul global al Uniunii. În cursul PAR, volumul a scăzut și mai mult, la 18 tone. Nivelul importurilor s-a menținut la acest nivel scăzut după instituirea măsurilor inițiale în 2002 și, astfel, se poate presupune că este rezultatul măsurilor antidumping în vigoare. |
| --- | --- |

(94)

Pe parcursul perioadei examinate, volumul importurilor originare din Republica Coreea a fost foarte scăzut comparativ cu consumul global al Uniunii. În cursul PAR, volumul a scăzut și mai mult, la 18 tone. Nivelul importurilor s-a menținut la acest nivel scăzut după instituirea măsurilor inițiale în 2002 și, astfel, se poate presupune că este rezultatul măsurilor antidumping în vigoare.

Malaysia

| (95) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza informațiilor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza informațiilor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) și a datelor furnizate de către solicitant. |
| --- | --- |

(95)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza informațiilor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza informațiilor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) și a datelor furnizate de către solicitant.

| (96) | Importurile din Malaysia în Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Volumul importurilor (tone metrice) și cota de piață | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din Malaysia (tone) | 19,4 | 0,03 | 0,27 | 0,13 |
| Indice | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Cotă de piață | 0,03 % | 0 | 0,0005 % | 0,0002 % |
| Indice | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Sursa: Date furnizate de solicitant și provenite din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). |

(96)

Importurile din Malaysia în Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Volumul importurilor (tone metrice) și cota de piață

2010

2011

2012

PAR

Volumul importurilor din Malaysia (tone)

19,4

0,03

0,27

0,13

Indice

100

0

1

1

Cotă de piață

0,03 %

0

0,0005 %

0,0002 %

Indice

100

0

1

1

Sursa: Date furnizate de solicitant și provenite din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

| (97) | Pe parcursul perioadei examinate, volumul importurilor originare din Malaysia a fost foarte scăzut comparativ cu consumul global al Uniunii. Volumul cel mai ridicat (dar încă foarte scăzut) a fost importat în 2010 (19,4 tone), însă din 2010 volumul importurilor practic a stagnat. Nivelurile importurilor au fluctuat după instituirea măsurilor inițiale în 2002, însă nu au atins niciodată nivelurile de dinaintea instituirii măsurilor. De aceea, se poate presupune că nivelul foarte scăzut al importurilor după instituirea măsurilor inițiale în 2002 este rezultatul măsurilor antidumping în vigoare. |
| --- | --- |

(97)

Pe parcursul perioadei examinate, volumul importurilor originare din Malaysia a fost foarte scăzut comparativ cu consumul global al Uniunii. Volumul cel mai ridicat (dar încă foarte scăzut) a fost importat în 2010 (19,4 tone), însă din 2010 volumul importurilor practic a stagnat. Nivelurile importurilor au fluctuat după instituirea măsurilor inițiale în 2002, însă nu au atins niciodată nivelurile de dinaintea instituirii măsurilor. De aceea, se poate presupune că nivelul foarte scăzut al importurilor după instituirea măsurilor inițiale în 2002 este rezultatul măsurilor antidumping în vigoare.

4.3.2.   Prețurile importurilor din țările în cauză și subcotarea prețurilor

Republica Coreea

| (98) | În cursul PAR, importurile foarte puține către Uniune realizate de societatea cooperantă care a participat la anchetă (TK Corporation) au fost semnificativ sub prețurile industriei din Uniune la nivelul CIF. Cu toate acestea, după cum se menționează în considerentul 32 de mai sus, au existat îndoieli în ceea ce privește intrarea efectivă a acestor produse pe teritoriul vamal al Uniunii. |
| --- | --- |

(98)

În cursul PAR, importurile foarte puține către Uniune realizate de societatea cooperantă care a participat la anchetă (TK Corporation) au fost semnificativ sub prețurile industriei din Uniune la nivelul CIF. Cu toate acestea, după cum se menționează în considerentul 32 de mai sus, au existat îndoieli în ceea ce privește intrarea efectivă a acestor produse pe teritoriul vamal al Uniunii.

| (99) | Pe de altă parte, totalul importurilor din Coreea în Uniune este foarte scăzut — a se vedea considerentul 32 — întrucât acestea reprezintă doar 0,03 % din cota de piață a Uniunii (a se vedea tabelul 2 de mai sus). Având în vedere importurile foarte limitate din Republica Coreea în Uniune și varietatea largă a diferitelor tipuri de produse, prețurile aferente acestor importuri nu au putut fi utilizate pentru a determina subcotarea prețurilor. |
| --- | --- |

(99)

Pe de altă parte, totalul importurilor din Coreea în Uniune este foarte scăzut — a se vedea considerentul 32 — întrucât acestea reprezintă doar 0,03 % din cota de piață a Uniunii (a se vedea tabelul 2 de mai sus). Având în vedere importurile foarte limitate din Republica Coreea în Uniune și varietatea largă a diferitelor tipuri de produse, prețurile aferente acestor importuri nu au putut fi utilizate pentru a determina subcotarea prețurilor.

| (100) | De aceea, Comisia a utilizat ca indicator prețurile de export din Coreea către SUA și către alte țări, pentru a stabili care ar fi fost subcotarea dacă societățile coreene ar fi vândut la aceste prețuri către Uniune. |
| --- | --- |

(100)

De aceea, Comisia a utilizat ca indicator prețurile de export din Coreea către SUA și către alte țări, pentru a stabili care ar fi fost subcotarea dacă societățile coreene ar fi vândut la aceste prețuri către Uniune.

| (101) | Întrucât exporturile pe plan mondial realizate de TK Corporation au reprezentat aproximativ 25 %-40 % din totalul exporturilor de AT din Republica Coreea, aceste vânzări au fost considerate reprezentative pentru vânzările la export coreene. Prin urmare, aceste prețuri au fost utilizate pentru efectuarea comparației. Comisia a ajustat în sens ascendent prețurile la export pentru a ține seama de taxa de import, de încărcare și de manipulare. |
| --- | --- |

(101)

Întrucât exporturile pe plan mondial realizate de TK Corporation au reprezentat aproximativ 25 %-40 % din totalul exporturilor de AT din Republica Coreea, aceste vânzări au fost considerate reprezentative pentru vânzările la export coreene. Prin urmare, aceste prețuri au fost utilizate pentru efectuarea comparației. Comisia a ajustat în sens ascendent prețurile la export pentru a ține seama de taxa de import, de încărcare și de manipulare.

| (102) | Astfel, s-a constatat că marja de subcotare este de 17 % pentru vânzările către SUA și de 10 % pentru vânzările la nivel mondial. |
| --- | --- |

(102)

Astfel, s-a constatat că marja de subcotare este de 17 % pentru vânzările către SUA și de 10 % pentru vânzările la nivel mondial.

Malaysia

| (103) | Nicio societate din Malaysia nu a cooperat în cadrul anchetei. Pe baza informațiilor desprinse din statisticile bazei de date prevăzute la articolul 14 alineatul (6), importurile către Uniune au fost neglijabile în cursul PAR (a se vedea tabelul 3 de mai sus). Având în vedere importurile foarte limitate din Malaysia și varietatea largă a diferitelor tipuri de produse, prețurile aferente acestor importuri nu au putut fi utilizate pentru a determina subcotarea prețurilor. |
| --- | --- |

(103)

Nicio societate din Malaysia nu a cooperat în cadrul anchetei. Pe baza informațiilor desprinse din statisticile bazei de date prevăzute la articolul 14 alineatul (6), importurile către Uniune au fost neglijabile în cursul PAR (a se vedea tabelul 3 de mai sus). Având în vedere importurile foarte limitate din Malaysia și varietatea largă a diferitelor tipuri de produse, prețurile aferente acestor importuri nu au putut fi utilizate pentru a determina subcotarea prețurilor.

| (104) | De aceea, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor utilizând aceeași metodologie ca și în cazul precedentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, și anume prin compararea prețurilor la export practicate de Malaysia pentru SUA cu prețurile la vânzare de pe piața Uniunii. Comisia a ajustat prețul la export pentru a ține seama de taxa de import, de încărcare și de manipulare. |
| --- | --- |

(104)

De aceea, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor utilizând aceeași metodologie ca și în cazul precedentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, și anume prin compararea prețurilor la export practicate de Malaysia pentru SUA cu prețurile la vânzare de pe piața Uniunii. Comisia a ajustat prețul la export pentru a ține seama de taxa de import, de încărcare și de manipulare.

| (105) | S-a constatat că, pentru vânzările către SUA, marja de subcotare este de 34 %. De asemenea, Comisia a comparat prețurile de vânzare din Malaysia către alte țări, iar marja de subcotare pentru vânzările respective a fost de 28 %. |
| --- | --- |

(105)

S-a constatat că, pentru vânzările către SUA, marja de subcotare este de 34 %. De asemenea, Comisia a comparat prețurile de vânzare din Malaysia către alte țări, iar marja de subcotare pentru vânzările respective a fost de 28 %.

4.3.3.   Importurile din țări terțe

| (106) | Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor către Uniune din alte țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, precum și prețul mediu al acestor importuri.

  Tabelul 4


  Importurile din țări terțe











  Țara | | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Republica Populară Chineză | Volum în tone | 5 618 | 5 867 | 6 844 | 6 589 |
| Indice | 100 | 104 | 122 | 117 |
| Cotă de piață | 10 % | 9 % | 12 % | 11 % |
| Preț mediu | 1 125 | 1 261 | 1 544 | 1 426 |
| Indice | 100 | 112 | 137 | 127 |
| Alte țări terțe | Volum în tone | 11 668 | 12 938 | 11 630 | 12 036 |
| Indice | 100 | 111 | 100 | 103 |
| Cotă de piață | 21 % | 21 % | 20 % | 20 % |
| Preț mediu | 2 175 | 2 352 | 2 437 | 2 482 |
| Indice | 100 | 108 | 112 | 114 |
| Totalul pentru toate țările terțe, cu excepția țărilor în cauză | Volum în tone | 17 286 | 18 805 | 18 474 | 18 625 |
| Indice | 100 | 109 | 107 | 108 |
| Cotă de piață | 31 % | 30,1 % | 31,3 % | 31 % |
| Preț mediu | 1 834 | 2 011 | 2 106 | 2 108 |
| Indice | 100 | 110 | 115 | 115 |
| Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). |

(106)

Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor către Uniune din alte țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, precum și prețul mediu al acestor importuri.

Tabelul 4

Importurile din țări terțe

Țara

2010

2011

2012

PAR

Republica Populară Chineză

Volum în tone

5 618

5 867

6 844

6 589

Indice

100

104

122

117

Cotă de piață

10 %

9 %

12 %

11 %

Preț mediu

1 125

1 261

1 544

1 426

Indice

100

112

137

127

Alte țări terțe

Volum în tone

11 668

12 938

11 630

12 036

Indice

100

111

100

103

Cotă de piață

21 %

21 %

20 %

20 %

Preț mediu

2 175

2 352

2 437

2 482

Indice

100

108

112

114

Totalul pentru toate țările terțe, cu excepția țărilor în cauză

Volum în tone

17 286

18 805

18 474

18 625

Indice

100

109

107

108

Cotă de piață

31 %

30,1 %

31,3 %

31 %

Preț mediu

1 834

2 011

2 106

2 108

Indice

100

110

115

115

Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

| (107) | Cota de piață a importurilor originare din țări terțe, altele decât țările în cauză, a ajuns la 31 % din consumul total al Uniunii în cursul PAR. Cea mai mare cotă de piață este reprezentată de importurile din Republica Populară Chineză – 11 % din consumul total al Uniunii. În cursul PAR, alte importuri substanțiale au provenit din Thailanda (4 % din piața Uniunii), Vietnam (3 % din piața Uniunii) și Arabia Saudită (de la zero importuri în 2010 la o cotă de piață de 4 % în cursul PAR). |
| --- | --- |

(107)

Cota de piață a importurilor originare din țări terțe, altele decât țările în cauză, a ajuns la 31 % din consumul total al Uniunii în cursul PAR. Cea mai mare cotă de piață este reprezentată de importurile din Republica Populară Chineză – 11 % din consumul total al Uniunii. În cursul PAR, alte importuri substanțiale au provenit din Thailanda (4 % din piața Uniunii), Vietnam (3 % din piața Uniunii) și Arabia Saudită (de la zero importuri în 2010 la o cotă de piață de 4 % în cursul PAR).

| (108) | Prețurile la care aceste importuri au intrat în Uniune sunt relativ scăzute comparativ cu prețurile medii ale industriei Uniunii, îndeosebi în cazul importurilor din Republica Populară Chineză. Chiar și cu aplicarea taxelor antidumping de 58,6 % pentru importurile din Republica Populară Chineză, prețul mediu al importurilor din China este mai scăzut decât prețul intern practicat în Uniune (a se vedea tabelul 4 de mai sus). |
| --- | --- |

(108)

Prețurile la care aceste importuri au intrat în Uniune sunt relativ scăzute comparativ cu prețurile medii ale industriei Uniunii, îndeosebi în cazul importurilor din Republica Populară Chineză. Chiar și cu aplicarea taxelor antidumping de 58,6 % pentru importurile din Republica Populară Chineză, prețul mediu al importurilor din China este mai scăzut decât prețul intern practicat în Uniune (a se vedea tabelul 4 de mai sus).

4.4.   Situația economică a industriei Uniunii

4.4.1.   Observații generale

| (109) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor factorilor economici cu un impact asupra situației industriei din Uniune pe durata perioadei examinate. |
| --- | --- |

(109)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor factorilor economici cu un impact asupra situației industriei din Uniune pe durata perioadei examinate.

| (110) | Pentru a analiza prejudiciul, Comisia a făcut o distincție între indicatori ai prejudiciului macroeconomici și microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în cererea de reexaminare și a statisticilor. Datele vizează toți producătorii cunoscuți din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionarele completate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Datele vizează producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion. Ambele seturi de date s-au dovedit a fi reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(110)

Pentru a analiza prejudiciul, Comisia a făcut o distincție între indicatori ai prejudiciului macroeconomici și microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în cererea de reexaminare și a statisticilor. Datele vizează toți producătorii cunoscuți din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionarele completate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Datele vizează producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion. Ambele seturi de date s-au dovedit a fi reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

| (111) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(111)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

| (112) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri. Cifrele privind indicatorii microeconomici se bazează pe date verificate provenite doar de la două societăți sau grupuri de societăți incluse în eșantion. Prin urmare, pentru păstrarea caracterului lor confidențial, aceste date sunt furnizate exclusiv sub formă de indici sau de intervale. |
| --- | --- |

(112)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri. Cifrele privind indicatorii microeconomici se bazează pe date verificate provenite doar de la două societăți sau grupuri de societăți incluse în eșantion. Prin urmare, pentru păstrarea caracterului lor confidențial, aceste date sunt furnizate exclusiv sub formă de indici sau de intervale.

4.4.2.   Indicatori macroeconomici

4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității

| (113) | Producția totală a Uniunii, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității de producție au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

  Tabelul 5


  Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum de producție (în tone) | 48 017 | 52 754 | 55 787 | 57 736 |
| Indice | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Capacitate de producție (în tone) | 179 912 | 180 364 | 180 364 | 180 364 |
| Indice | 100 | 100,3 | 100,3 | 100,3 |
| Rată de utilizare a capacității | 26,7 % | 29,2 % | 30,9 % | 32 % |
| Indice | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Sursa: Cerere. |

(113)

Producția totală a Uniunii, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității de producție au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

Tabelul 5

Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității

2010

2011

2012

PAR

Volum de producție (în tone)

48 017

52 754

55 787

57 736

Indice

100

110

116

120

Capacitate de producție (în tone)

179 912

180 364

180 364

180 364

Indice

100

100,3

100,3

100,3

Rată de utilizare a capacității

26,7 %

29,2 %

30,9 %

32 %

Indice

100

110

116

120

Sursa: Cerere.

| (114) | Volumul de producție a crescut cu 20 % pe durata perioadei examinate. Întrucât consumul Uniunii a crescut cu numai 8 % în aceeași perioadă, restul producției a fost exportat. |
| --- | --- |

(114)

Volumul de producție a crescut cu 20 % pe durata perioadei examinate. Întrucât consumul Uniunii a crescut cu numai 8 % în aceeași perioadă, restul producției a fost exportat.

| (115) | Rata de utilizare a capacității în cursul PAR este scăzută (32 % în cursul PAR). Capacitatea raportată prezentată în tabelul de mai sus s-a bazat, în concordanță cu practica standard a acestei industrii specifice și cu metoda utilizată în cadrul procedurilor anterioare, pe capacitatea maximă teoretică după modelul 3 schimburi/zi, 6 zile/săptămână, 48 de săptămâni/an. În realitate însă, industria funcționează doar după modelul 2 schimburi/zi, 5 zile/săptămână, 48 de săptămâni/an. Prin urmare, capacitatea raportată nu reflectă neapărat cu exactitate capacitatea reală în cursul PAR. |
| --- | --- |

(115)

Rata de utilizare a capacității în cursul PAR este scăzută (32 % în cursul PAR). Capacitatea raportată prezentată în tabelul de mai sus s-a bazat, în concordanță cu practica standard a acestei industrii specifice și cu metoda utilizată în cadrul procedurilor anterioare, pe capacitatea maximă teoretică după modelul 3 schimburi/zi, 6 zile/săptămână, 48 de săptămâni/an. În realitate însă, industria funcționează doar după modelul 2 schimburi/zi, 5 zile/săptămână, 48 de săptămâni/an. Prin urmare, capacitatea raportată nu reflectă neapărat cu exactitate capacitatea reală în cursul PAR.

| (116) | Rata de utilizare a capacității de producție a crescut ușor pe durata perioadei examinate. Această creștere cu 20 % reflectă creșterea volumului de producție în perioada examinată. |
| --- | --- |

(116)

Rata de utilizare a capacității de producție a crescut ușor pe durata perioadei examinate. Această creștere cu 20 % reflectă creșterea volumului de producție în perioada examinată.

4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (117) | Volumul de vânzări al industriei din Uniune și cota de piață au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 6


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în tone) | 38 185 | 43 414 | 40 262 | 41 350 |
| Indice | 100 | 114 | 105 | 109 |
| Cotă de piață | 68,8 % | 69,5 % | 68,3 % | 68,9 % |
| Indice | 100 | 101 | 99 | 100 |
| Sursa: Cerere. |

(117)

Volumul de vânzări al industriei din Uniune și cota de piață au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 6

Volumul vânzărilor și cota de piață

2010

2011

2012

PAR

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în tone)

38 185

43 414

40 262

41 350

Indice

100

114

105

109

Cotă de piață

68,8 %

69,5 %

68,3 %

68,9 %

Indice

100

101

99

100

Sursa: Cerere.

| (118) | Volumul vânzărilor pe piața Uniunii a crescut cu 14 % în 2011, comparativ cu vânzările realizate în 2010. Ulterior, volumul vânzărilor a scăzut la 41 350 de tone, reprezentând o creștere de 9 % în perioada examinată. |
| --- | --- |

(118)

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii a crescut cu 14 % în 2011, comparativ cu vânzările realizate în 2010. Ulterior, volumul vânzărilor a scăzut la 41 350 de tone, reprezentând o creștere de 9 % în perioada examinată.

| (119) | Pe parcursul întregii perioade examinate, cota de piață a industriei Uniunii s-a menținut mai mult sau mai puțin stabilă. |
| --- | --- |

(119)

Pe parcursul întregii perioade examinate, cota de piață a industriei Uniunii s-a menținut mai mult sau mai puțin stabilă.

4.4.2.3.   Creșterea

| (120) | În paralel cu creșterea moderată a consumului Uniunii pe parcursul perioadei examinate (+ 8 %), vânzările producătorilor din Uniune au crescut cu 9 %. |
| --- | --- |

(120)

În paralel cu creșterea moderată a consumului Uniunii pe parcursul perioadei examinate (+ 8 %), vânzările producătorilor din Uniune au crescut cu 9 %.

4.4.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (121) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Număr de angajați | 1 064 | 1 022 | 979 | 957 |
| Indice | 100 | 96 | 92 | 90 |
| Productivitate (unitate/angajat) | 45 | 52 | 57 | 60 |
| Indice | 100 | 114 | 126 | 134 |
| Sursa: Cerere. |

(121)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2010

2011

2012

PAR

Număr de angajați

1 064

1 022

979

957

Indice

100

96

92

90

Productivitate (unitate/angajat)

45

52

57

60

Indice

100

114

126

134

Sursa: Cerere.

| (122) | Pe parcursul perioadei examinate, numărul angajaților a scăzut progresiv cu 10 %. Ca urmare, odată cu creșterea producției, productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 34 % între 2010 și PAR. |
| --- | --- |

(122)

Pe parcursul perioadei examinate, numărul angajaților a scăzut progresiv cu 10 %. Ca urmare, odată cu creșterea producției, productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 34 % între 2010 și PAR.

4.4.3.   Indicatori microeconomici

4.4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (123) | În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 8


  Prețurile de vânzare în Uniune | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț de vânzare unitar mediu în Uniune pe piața globală (EUR/tonă) | 2 500-3 000 | 2 500-3 000 | 2 400-2 900 | 2 300-2 800 |
| Indice | 100 | 100 | 98 | 94 |
| Cost unitar de producție (EUR/tonă) | 3 500-4 000 | 3 300-3 800 | 3 400-3 900 | 3 300-3 800 |
| Indice | 100 | 94 | 97 | 94 |
| Sursa: Date verificate ale societăților incluse în eșantion. |

(123)

În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 8

Prețurile de vânzare în Uniune

2010

2011

2012

PAR

Preț de vânzare unitar mediu în Uniune pe piața globală (EUR/tonă)

2 500-3 000

2 500-3 000

2 400-2 900

2 300-2 800

Indice

100

100

98

94

Cost unitar de producție (EUR/tonă)

3 500-4 000

3 300-3 800

3 400-3 900

3 300-3 800

Indice

100

94

97

94

Sursa: Date verificate ale societăților incluse în eșantion.

| (124) | Pe parcursul perioadei examinate, prețurile de vânzare în Uniune au scăzut cu 6 %. În vreme ce prețurile au rămas relativ stabile între 2010 și 2012, scăderea cea mai importantă a survenit între 2011 și PAR. |
| --- | --- |

(124)

Pe parcursul perioadei examinate, prețurile de vânzare în Uniune au scăzut cu 6 %. În vreme ce prețurile au rămas relativ stabile între 2010 și 2012, scăderea cea mai importantă a survenit între 2011 și PAR.

| (125) | Având în vedere componenta importantă reprezentată de costurile fixe de producție, creșterea cu 20 % a producției în cursul PAR a generat o scădere a costului de producție unitar. Prețul de vânzare unitar mediu a scăzut în consecință. |
| --- | --- |

(125)

Având în vedere componenta importantă reprezentată de costurile fixe de producție, creșterea cu 20 % a producției în cursul PAR a generat o scădere a costului de producție unitar. Prețul de vânzare unitar mediu a scăzut în consecință.

4.4.3.2.   Costurile cu forța de muncă

| (126) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 9


  Costurile medii ale forței de muncă pe angajat | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salarii medii pe angajat (EUR) | 45 000-50 000 | 50 000-55 000 | 51 000-56 000 | 52 000-57 000 |
| Indice | 100 | 107 | 108 | 110 |
| Sursa: Date verificate ale societăților incluse în eșantion |

(126)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 9

Costurile medii ale forței de muncă pe angajat

2010

2011

2012

PAR

Salarii medii pe angajat (EUR)

45 000-50 000

50 000-55 000

51 000-56 000

52 000-57 000

Indice

100

107

108

110

Sursa: Date verificate ale societăților incluse în eșantion

| (127) | Pe parcursul perioadei examinate, costurile medii cu forța de muncă per angajat au cunoscut o tendință ascendentă. Între 2010 și PAR, costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 10 %. |
| --- | --- |

(127)

Pe parcursul perioadei examinate, costurile medii cu forța de muncă per angajat au cunoscut o tendință ascendentă. Între 2010 și PAR, costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 10 %.

4.4.3.3.   Stocurile

| (128) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 10


  Stocurile | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (în tone) | 5 500-6 000 | 5 000-5 500 | 5 600-6 100 | 6 000-6 500 |
| Indice | 100 | 93 | 104 | 111 |
| Stocuri finale ca procentaj din producție | 25 %-30 % | 20 %-25 % | 21 %-26 % | 22 %-27 % |
| Indice | 100 | 79 | 83 | 87 |
| Sursa: Date verificate ale societăților incluse în eșantion |

(128)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 10

Stocurile

2010

2011

2012

PAR

Stocuri finale (în tone)

5 500-6 000

5 000-5 500

5 600-6 100

6 000-6 500

Indice

100

93

104

111

Stocuri finale ca procentaj din producție

25 %-30 %

20 %-25 %

21 %-26 %

22 %-27 %

Indice

100

79

83

87

Sursa: Date verificate ale societăților incluse în eșantion

| (129) | Stocul final a scăzut mai întâi cu 7 % în 2011 comparativ cu 2010, apoi a crescut cu 11 % în cursul PAR, comparativ cu 2010. Prin comparație cu nivelul de producție, stocul final a scăzut cu 13 % între 2010 și PAR. |
| --- | --- |

(129)

Stocul final a scăzut mai întâi cu 7 % în 2011 comparativ cu 2010, apoi a crescut cu 11 % în cursul PAR, comparativ cu 2010. Prin comparație cu nivelul de producție, stocul final a scăzut cu 13 % între 2010 și PAR.

4.4.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (130) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 11


  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări) | – 20 %/– 15 % | – 15 %/– 10 % | – 10 %/– 5 % | – 14 %/– 9 % |
| Indice | 100 | 118 | 151 | 133 |
| Flux de lichidități (în EUR) (indice) | 100 | – 10 515 | – 6 086 | – 8 933 |
| Investiții (în EUR) (indice) | 100 | 115 | 112 | 105 |
| Randamentul investițiilor | – 25 %/– 20 % | – 45 %/– 40 % | – 40 %/– 35 % | – 45 %/– 40 % |
| Indice | 100 | 81 | 64 | 80 |
| Sursa: Date verificate ale societăților incluse în eșantion. |

(130)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 11

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2010

2011

2012

PAR

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

– 20 %/– 15 %

– 15 %/– 10 %

– 10 %/– 5 %

– 14 %/– 9 %

Indice

100

118

151

133

Flux de lichidități (în EUR) (indice)

100

– 10 515

– 6 086

– 8 933

Investiții (în EUR) (indice)

100

115

112

105

Randamentul investițiilor

– 25 %/– 20 %

– 45 %/– 40 %

– 40 %/– 35 %

– 45 %/– 40 %

Indice

100

81

64

80

Sursa: Date verificate ale societăților incluse în eșantion.

| (131) | Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. |
| --- | --- |

(131)

Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări.

| (132) | Pe parcursul perioadei examinate, industria Uniunii a suferit pierderi considerabile. În 2010, industria a înregistrat o pierdere cuprinsă între – 20 % și – 15 %. Între 2010 și PAR, pierderile au scăzut cu 33 %, însă rezultatul a rămas în continuare negativ în cursul PAR (– 14 %/– 9 %). Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. În 2010, fluxul de lichidități a fost pozitiv. Acesta a scăzut brusc în 2011, atingând valori negative, și a rămas negativ în cursul PAR. |
| --- | --- |

(132)

Pe parcursul perioadei examinate, industria Uniunii a suferit pierderi considerabile. În 2010, industria a înregistrat o pierdere cuprinsă între – 20 % și – 15 %. Între 2010 și PAR, pierderile au scăzut cu 33 %, însă rezultatul a rămas în continuare negativ în cursul PAR (– 14 %/– 9 %). Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. În 2010, fluxul de lichidități a fost pozitiv. Acesta a scăzut brusc în 2011, atingând valori negative, și a rămas negativ în cursul PAR.

| (133) | Investițiile au urmat o tendință ascendentă. Comparativ cu 2010, acestea au crescut cu 15 % în 2011 și cu 12 % în 2012, rămânând peste nivelul din 2010 cu 5 % în cursul PAR. |
| --- | --- |

(133)

Investițiile au urmat o tendință ascendentă. Comparativ cu 2010, acestea au crescut cu 15 % în 2011 și cu 12 % în 2012, rămânând peste nivelul din 2010 cu 5 % în cursul PAR.

| (134) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a fost de – 25 %/– 20 % în 2010, dar a scăzut apoi la aproximativ – 45 %/– 40 %, rămânând la acest nivel în cursul PAR. |
| --- | --- |

(134)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a fost de – 25 %/– 20 % în 2010, dar a scăzut apoi la aproximativ – 45 %/– 40 %, rămânând la acest nivel în cursul PAR.

4.4.3.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping

| (135) | Întrucât importurile din țările în cauză au scăzut considerabil și au fost neglijabile în cursul perioadei examinate (a se vedea tabelele 2 și 3 de mai sus), amploarea marjelor de dumping nu poate fi evaluată. Cu toate acestea, având în vedere evaluarea menționată mai jos, în considerentele 136-144, industria din Uniune s-a dovedit a fi încă într-o situație fragilă și vulnerabilă. |
| --- | --- |

(135)

Întrucât importurile din țările în cauză au scăzut considerabil și au fost neglijabile în cursul perioadei examinate (a se vedea tabelele 2 și 3 de mai sus), amploarea marjelor de dumping nu poate fi evaluată. Cu toate acestea, având în vedere evaluarea menționată mai jos, în considerentele 136-144, industria din Uniune s-a dovedit a fi încă într-o situație fragilă și vulnerabilă.

4.5.   Concluzie privind situația industriei din Uniune

| (136) | În Regulamentul (CE) nr. 1001/2008, Consiliul a concluzionat că măsurile antidumping introduse în 2002 care au vizat importurile produsului în cauză din Republica Coreea și din Malaysia au condus doar la o redresare parțială a industriei Uniunii. Evoluția (pozitivă) în perioada examinată în cadrul reexaminării anterioare (ianuarie 2002-iunie 2007) a indicatorilor de prejudiciu s-a datorat, într-o mare măsură, creșterii cererii în 2007 și în 2008. |
| --- | --- |

(136)

În Regulamentul (CE) nr. 1001/2008, Consiliul a concluzionat că măsurile antidumping introduse în 2002 care au vizat importurile produsului în cauză din Republica Coreea și din Malaysia au condus doar la o redresare parțială a industriei Uniunii. Evoluția (pozitivă) în perioada examinată în cadrul reexaminării anterioare (ianuarie 2002-iunie 2007) a indicatorilor de prejudiciu s-a datorat, într-o mare măsură, creșterii cererii în 2007 și în 2008.

| (137) | După anul 2008 însă, situația industriei din Uniune s-a deteriorat substanțial (comparativ cu situația din anii 2007 și 2008). Acest fenomen a fost determinat într-o mare măsură de scăderea cererii după anul 2008. |
| --- | --- |

(137)

După anul 2008 însă, situația industriei din Uniune s-a deteriorat substanțial (comparativ cu situația din anii 2007 și 2008). Acest fenomen a fost determinat într-o mare măsură de scăderea cererii după anul 2008.

| (138) | Unii indicatori prezintă o evoluție pozitivă după 2010. De exemplu, între 2010 și PAR, producția Uniunii a crescut cu 20 %. Această creștere s-a datorat, în parte, intensificării consumului la nivelul Uniunii, care a crescut cu 8 % în aceeași perioadă. Creșterea producției s-a tradus printr-o mai bună utilizare a capacității, care a crescut cu peste 20 %. Volumul vânzărilor realizate de industria Uniunii a crescut cu 9 %, corelându-se cu intensificarea consumului Uniunii, în vreme ce cota de piață a societăților din Uniune a rămas neschimbată. Ca o consecință a reducerii numărului de angajați cu 10 %, productivitatea a crescut, de asemenea (cu 34 %). |
| --- | --- |

(138)

Unii indicatori prezintă o evoluție pozitivă după 2010. De exemplu, între 2010 și PAR, producția Uniunii a crescut cu 20 %. Această creștere s-a datorat, în parte, intensificării consumului la nivelul Uniunii, care a crescut cu 8 % în aceeași perioadă. Creșterea producției s-a tradus printr-o mai bună utilizare a capacității, care a crescut cu peste 20 %. Volumul vânzărilor realizate de industria Uniunii a crescut cu 9 %, corelându-se cu intensificarea consumului Uniunii, în vreme ce cota de piață a societăților din Uniune a rămas neschimbată. Ca o consecință a reducerii numărului de angajați cu 10 %, productivitatea a crescut, de asemenea (cu 34 %).

| (139) | Rata de utilizare a capacității a fost însă scăzută. Aceasta se explică parțial prin faptul că infrastructura existentă a fost planificată a fi utilizată pentru 3 schimburi/zi și 6 zile/săptămână, iar capacitatea maximă a fost calculată în consecință. În schimb, pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a funcționat în două schimburi pe zi, cinci zile pe săptămână. |
| --- | --- |

(139)

Rata de utilizare a capacității a fost însă scăzută. Aceasta se explică parțial prin faptul că infrastructura existentă a fost planificată a fi utilizată pentru 3 schimburi/zi și 6 zile/săptămână, iar capacitatea maximă a fost calculată în consecință. În schimb, pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a funcționat în două schimburi pe zi, cinci zile pe săptămână.

| (140) | Având în vedere proporția importantă a costurilor fixe în producție, industria Uniunii a suferit pierderi considerabile în perioada examinată. În pofida unei ameliorări cu 30 % a rezultatelor financiare între 2010 și PAR, pierderile au fost în continuare substanțiale în cursul PAR (pierderi cuprinse între – 14 % și – 9 %). |
| --- | --- |

(140)

Având în vedere proporția importantă a costurilor fixe în producție, industria Uniunii a suferit pierderi considerabile în perioada examinată. În pofida unei ameliorări cu 30 % a rezultatelor financiare între 2010 și PAR, pierderile au fost în continuare substanțiale în cursul PAR (pierderi cuprinse între – 14 % și – 9 %).

| (141) | Aceste pierderi importante, coroborate cu fluxul de lichidități negativ, sunt indicatori importanți care demonstrează situația vulnerabilă a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(141)

Aceste pierderi importante, coroborate cu fluxul de lichidități negativ, sunt indicatori importanți care demonstrează situația vulnerabilă a industriei Uniunii.

| (142) | Trebuie remarcat faptul că Regulamentul (UE) nr. 78/2013, pe baza căruia au fost instituite măsurile antidumping pentru importurile produsului în cauză din Rusia și din Turcia, a constatat că industria Uniunii se află într-o situație economică prejudiciabilă și precară. Perioada examinată în cadrul procedurii respective a început în ianuarie 2008 și s-a încheiat în septembrie 2011, suprapunându-se parțial cu perioada examinată în cadrul anchetei curente (14). |
| --- | --- |

(142)

Trebuie remarcat faptul că Regulamentul (UE) nr. 78/2013, pe baza căruia au fost instituite măsurile antidumping pentru importurile produsului în cauză din Rusia și din Turcia, a constatat că industria Uniunii se află într-o situație economică prejudiciabilă și precară. Perioada examinată în cadrul procedurii respective a început în ianuarie 2008 și s-a încheiat în septembrie 2011, suprapunându-se parțial cu perioada examinată în cadrul anchetei curente (14).

| (143) | Măsurile adoptate în regulamentul susmenționat par să fi avut un impact pozitiv, întrucât mai mulți indicatori de prejudiciu (de exemplu, producția, rata de utilizare a capacității, rentabilitatea, productivitatea și consumul) prezintă o tendință pozitivă. Cu toate acestea, ancheta curentă a demonstrat că industria din Uniune nu și-a revenit încă în întregime de pe urma efectelor practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(143)

Măsurile adoptate în regulamentul susmenționat par să fi avut un impact pozitiv, întrucât mai mulți indicatori de prejudiciu (de exemplu, producția, rata de utilizare a capacității, rentabilitatea, productivitatea și consumul) prezintă o tendință pozitivă. Cu toate acestea, ancheta curentă a demonstrat că industria din Uniune nu și-a revenit încă în întregime de pe urma efectelor practicilor de dumping anterioare.

| (144) | Prin urmare, Comisia concluzionează că industria din Uniune se află încă într-o situație vulnerabilă și, în unele aspecte, departe de nivelul care ar fi putut fi atins dacă s-ar fi redresat pe deplin în urma prejudiciului constatat în anchetele anterioare. |
| --- | --- |

(144)

Prin urmare, Comisia concluzionează că industria din Uniune se află încă într-o situație vulnerabilă și, în unele aspecte, departe de nivelul care ar fi putut fi atins dacă s-ar fi redresat pe deplin în urma prejudiciului constatat în anchetele anterioare.

5.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

5.1.   Impactul volumului prevăzut de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor

| (145) | În considerentul 85, Comisia a concluzionat că abrogarea măsurilor va determina, după toate probabilitățile, o reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză. |
| --- | --- |

(145)

În considerentul 85, Comisia a concluzionat că abrogarea măsurilor va determina, după toate probabilitățile, o reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză.

| (146) | Ancheta a demonstrat că situația industriei Uniunii este vulnerabilă. Deși situația s-a redresat ușor în cursul PAR, industria Uniunii nu a realizat niciodată profituri pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(146)

Ancheta a demonstrat că situația industriei Uniunii este vulnerabilă. Deși situația s-a redresat ușor în cursul PAR, industria Uniunii nu a realizat niciodată profituri pe parcursul perioadei examinate.

| (147) | Prin urmare, orice reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză ar deteriora și mai mult situația precară în care se află industria Uniunii. Aceste importuri sunt susceptibile să preia cota de piață a industriei Uniunii pe piața Uniunii. Aceasta ar avea drept rezultat un grad mai scăzut de utilizare a capacității de către industria Uniunii, care constituie unul dintre elementele esențiale ce contribuie la rezultatele negative ale industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(147)

Prin urmare, orice reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză ar deteriora și mai mult situația precară în care se află industria Uniunii. Aceste importuri sunt susceptibile să preia cota de piață a industriei Uniunii pe piața Uniunii. Aceasta ar avea drept rezultat un grad mai scăzut de utilizare a capacității de către industria Uniunii, care constituie unul dintre elementele esențiale ce contribuie la rezultatele negative ale industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate.

| (148) | Orice reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping ar exercita o presiune și mai puternică asupra prețurilor industriei din Uniune și, astfel, ar contribui la deteriorarea și mai gravă a rezultatelor financiare ale industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(148)

Orice reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping ar exercita o presiune și mai puternică asupra prețurilor industriei din Uniune și, astfel, ar contribui la deteriorarea și mai gravă a rezultatelor financiare ale industriei din Uniune.

| (149) | De aceea, Comisia concluzionează că abrogarea măsurilor instituite împotriva Republicii Coreea și a Malaysiei ar determina, după toate probabilitățile, o reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din aceste țări, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra prețurilor industriei din Uniune, asupra volumului vânzărilor și a cotei de piață, precum și o înrăutățire a situației sale economice. Prin urmare, abrogarea măsurilor împotriva Republicii Coreea și a Malaysiei ar conduce, probabil, la o reapariție a prejudiciului, din cauza deteriorării probabile a situației economice deja dificile în care s-a constatat că se află industria din Uniune. |
| --- | --- |

(149)

De aceea, Comisia concluzionează că abrogarea măsurilor instituite împotriva Republicii Coreea și a Malaysiei ar determina, după toate probabilitățile, o reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din aceste țări, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra prețurilor industriei din Uniune, asupra volumului vânzărilor și a cotei de piață, precum și o înrăutățire a situației sale economice. Prin urmare, abrogarea măsurilor împotriva Republicii Coreea și a Malaysiei ar conduce, probabil, la o reapariție a prejudiciului, din cauza deteriorării probabile a situației economice deja dificile în care s-a constatat că se află industria din Uniune.

6.   INTERESUL UNIUNII

| (150) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Republicii Coreea și a Malaysiei ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor, ale angrosiștilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(150)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Republicii Coreea și a Malaysiei ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor, ale angrosiștilor și ale utilizatorilor.

| (151) | Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(151)

Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (152) | În cadrul anchetei inițiale, instituirea de măsuri a fost considerată ca nefiind contrară interesului Uniunii. Deoarece prezenta anchetă constituie o reexaminare și au fost instituite măsuri din 2002, analiza permite așadar evaluarea oricărui impact negativ anormal asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare. |
| --- | --- |

(152)

În cadrul anchetei inițiale, instituirea de măsuri a fost considerată ca nefiind contrară interesului Uniunii. Deoarece prezenta anchetă constituie o reexaminare și au fost instituite măsuri din 2002, analiza permite așadar evaluarea oricărui impact negativ anormal asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.

| (153) | Pe această bază, s-a examinat dacă, contrar concluziilor privind reapariția practicilor de dumping și probabilitatea reapariției prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu este în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(153)

Pe această bază, s-a examinat dacă, contrar concluziilor privind reapariția practicilor de dumping și probabilitatea reapariției prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu este în interesul Uniunii.

6.1.   Interesul industriei din Uniune

| (154) | Deși măsurile antidumping în vigoare au împiedicat importurile care fac obiectul unui dumping să intre pe piața Uniunii, industria din Uniune se află într-o situație fragilă, astfel cum s-a confirmat prin evoluțiile negative ale anumitor indicatori de prejudiciu esențiali. |
| --- | --- |

(154)

Deși măsurile antidumping în vigoare au împiedicat importurile care fac obiectul unui dumping să intre pe piața Uniunii, industria din Uniune se află într-o situație fragilă, astfel cum s-a confirmat prin evoluțiile negative ale anumitor indicatori de prejudiciu esențiali.

| (155) | În cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, este probabil ca o eventuală intrare a unor volume substanțiale de importuri originare din țările în cauză, care ar face obiectul unui dumping, să determine o reapariție a prejudiciului. Aceste intrări ar cauza probabil, printre altele, pierderea cotei de piață, scăderea prețurilor de vânzare, scăderea ratei de utilizare a capacității și, în general, o deteriorare gravă a situației financiare a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(155)

În cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, este probabil ca o eventuală intrare a unor volume substanțiale de importuri originare din țările în cauză, care ar face obiectul unui dumping, să determine o reapariție a prejudiciului. Aceste intrări ar cauza probabil, printre altele, pierderea cotei de piață, scăderea prețurilor de vânzare, scăderea ratei de utilizare a capacității și, în general, o deteriorare gravă a situației financiare a industriei din Uniune.

| (156) | De aceea, Comisia concluzionează că menținerea măsurilor antidumping împotriva Republicii Coreea și a Malaysiei nu ar fi contrare interesului industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(156)

De aceea, Comisia concluzionează că menținerea măsurilor antidumping împotriva Republicii Coreea și a Malaysiei nu ar fi contrare interesului industriei din Uniune.

6.2.   Interesul importatorilor neafiliați și al utilizatorilor

| (157) | În cursul anchetei inițiale, s-a stabilit că impactul instituirii măsurilor nu este de natură să afecteze în mod grav situația importatorilor și a utilizatorilor din Uniune. La ancheta actuală nu a cooperat niciun importator sau utilizator. Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil aceste grupuri, se poate concluziona că menținerea măsurilor nu va afecta negativ importatorii și utilizatorii din Uniune în mod semnificativ. |
| --- | --- |

(157)

În cursul anchetei inițiale, s-a stabilit că impactul instituirii măsurilor nu este de natură să afecteze în mod grav situația importatorilor și a utilizatorilor din Uniune. La ancheta actuală nu a cooperat niciun importator sau utilizator. Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil aceste grupuri, se poate concluziona că menținerea măsurilor nu va afecta negativ importatorii și utilizatorii din Uniune în mod semnificativ.

6.3.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (158) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase care să conducă la concluzia că instituirea de măsuri asupra importurilor de accesorii de țevărie originare din Republica Coreea și din Malaysia nu este în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(158)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase care să conducă la concluzia că instituirea de măsuri asupra importurilor de accesorii de țevărie originare din Republica Coreea și din Malaysia nu este în interesul Uniunii.

7.   MĂSURI ANTIDUMPING

| (159) | Din considerațiile de mai sus rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite accesorii de țevărie originare din Republica Coreea și din Malaysia ar trebui să fie menținute. |
| --- | --- |

(159)

Din considerațiile de mai sus rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite accesorii de țevărie originare din Republica Coreea și din Malaysia ar trebui să fie menținute.

| (160) | Cu toate acestea, după cum o demonstrează prezenta anchetă, situația globală a industriei din Uniune se îmbunătățește treptat, iar instituirea, în 2013, de măsuri antidumping definitive asupra importurilor din Rusia și din Turcia pentru același produs (a se vedea considerentul 5) pare să fi avut un efect pozitiv suplimentar asupra situației industriei din Uniune, astfel cum se explică în considerentul 143. În consecință, s-a evaluat că, luând în calcul analiza prejudiciului global și evoluțiile probabile ale pieței în condițiile menținerii măsurilor, o perioadă mai scurtă de cinci ani poate fi suficientă pentru industria Uniunii, astfel încât aceasta să își încheie redresarea economică și financiară. |
| --- | --- |

(160)

Cu toate acestea, după cum o demonstrează prezenta anchetă, situația globală a industriei din Uniune se îmbunătățește treptat, iar instituirea, în 2013, de măsuri antidumping definitive asupra importurilor din Rusia și din Turcia pentru același produs (a se vedea considerentul 5) pare să fi avut un efect pozitiv suplimentar asupra situației industriei din Uniune, astfel cum se explică în considerentul 143. În consecință, s-a evaluat că, luând în calcul analiza prejudiciului global și evoluțiile probabile ale pieței în condițiile menținerii măsurilor, o perioadă mai scurtă de cinci ani poate fi suficientă pentru industria Uniunii, astfel încât aceasta să își încheie redresarea economică și financiară.

| (161) | În plus, situația industriei din Uniune și analiza prejudiciului nu pot fi evaluate numai având în vedere importurile (potențiale) ale produsului în cauză din Republica Coreea și din Malaysia — situația industriei din Uniune este afectată de alte importuri și de măsurile împotriva importurilor respective, cum ar fi, în special, măsurile menționate mai sus față de Rusia și de Turcia. |
| --- | --- |

(161)

În plus, situația industriei din Uniune și analiza prejudiciului nu pot fi evaluate numai având în vedere importurile (potențiale) ale produsului în cauză din Republica Coreea și din Malaysia — situația industriei din Uniune este afectată de alte importuri și de măsurile împotriva importurilor respective, cum ar fi, în special, măsurile menționate mai sus față de Rusia și de Turcia.

| (162) | Prin urmare, se consideră că, ținând cont de circumstanțele specifice ale acestui caz, măsurile nu ar trebui extinse în mod excepțional pentru întreaga perioadă de cinci ani prevăzută în regulamentul de bază, ci ar trebui să expire în același timp cu măsurile definitive aplicate, în special, importurilor din Turcia și din Rusia. Această aliniere a duratei măsurilor ar permite, de asemenea, o examinare cuprinzătoare și coerentă a efectelor eventualelor practici de dumping asupra industriei din Uniune, în cazul în care o astfel de reexaminare ar fi necesară în viitor. |
| --- | --- |

(162)

Prin urmare, se consideră că, ținând cont de circumstanțele specifice ale acestui caz, măsurile nu ar trebui extinse în mod excepțional pentru întreaga perioadă de cinci ani prevăzută în regulamentul de bază, ci ar trebui să expire în același timp cu măsurile definitive aplicate, în special, importurilor din Turcia și din Rusia. Această aliniere a duratei măsurilor ar permite, de asemenea, o examinare cuprinzătoare și coerentă a efectelor eventualelor practici de dumping asupra industriei din Uniune, în cazul în care o astfel de reexaminare ar fi necesară în viitor.

| (163) | Aceste măsuri aplicate în prezent importurilor de AT din Rusia și din Turcia urmează să expire la 29 ianuarie 2018. Așadar, măsurile antidumping definitive împotriva importurilor de AT originare din Coreea și din Malaysia ar trebui aliniate în consecință și ar trebui, prin urmare, să expire la aceeași dată. |
| --- | --- |

(163)

Aceste măsuri aplicate în prezent importurilor de AT din Rusia și din Turcia urmează să expire la 29 ianuarie 2018. Așadar, măsurile antidumping definitive împotriva importurilor de AT originare din Coreea și din Malaysia ar trebui aliniate în consecință și ar trebui, prin urmare, să expire la aceeași dată.

| (164) | Comitetul de apărare a industriei de accesorii din oțel sudate cap la cap al Uniunii Europene este de acord că data de expirare propusă ar permite o procedură de revizuire comună în viitor, în cazul în care aceasta ar fi solicitată și, prin urmare, o analiză cuprinzătoare a dumpingului și a prejudiciului pentru importurile provenite din mai multe țări. Comitetul a susținut, cu toate acestea, că, după perioada anchetei de reexaminare (PAR), totalul importurilor provenite din toate țările pentru produsul în cauză a crescut semnificativ, în timp ce prețul mediu al acestor importuri a scăzut drastic. Această evoluție posterioară PAR a fi condus la o înrăutățire a situației industriei din Uniune și, prin urmare, nu mai sunt întrunite condițiile pentru instituirea de măsuri antidumping definitive pentru o perioadă de mai puțin de cinci ani. |
| --- | --- |

(164)

Comitetul de apărare a industriei de accesorii din oțel sudate cap la cap al Uniunii Europene este de acord că data de expirare propusă ar permite o procedură de revizuire comună în viitor, în cazul în care aceasta ar fi solicitată și, prin urmare, o analiză cuprinzătoare a dumpingului și a prejudiciului pentru importurile provenite din mai multe țări. Comitetul a susținut, cu toate acestea, că, după perioada anchetei de reexaminare (PAR), totalul importurilor provenite din toate țările pentru produsul în cauză a crescut semnificativ, în timp ce prețul mediu al acestor importuri a scăzut drastic. Această evoluție posterioară PAR a fi condus la o înrăutățire a situației industriei din Uniune și, prin urmare, nu mai sunt întrunite condițiile pentru instituirea de măsuri antidumping definitive pentru o perioadă de mai puțin de cinci ani.

| (165) | Comisia observă că pretinsa evoluție posterioară PAR (și anume creșterea importurilor la prețuri reduse) se bazează pe datele Eurostat disponibile publicului, care includ tipuri de produse ce nu fac obiectul anchetei actuale. Statisticile de import posterioare PAR aflate la dispoziția Comisiei și care se referă doar la produsul în cauză arată, totuși, că importurile au scăzut cu 10-15 % în perioada posterioară PAR, deși prețul mediu al acestor importuri a scăzut și el (cu 15-20 %). Comisia consideră că evoluția posterioară PAR a importurilor produsului în cauză, în lipsa oricărui alt element de probă justificativ cu privire la situația industriei din Uniune, nu anulează concluziile Comisiei în ceea ce privește perioada adecvată pentru instituirea unor măsuri antidumping definitive (a se vedea considerentele 160-163). Prin urmare, afirmația este respinsă. |
| --- | --- |

(165)

Comisia observă că pretinsa evoluție posterioară PAR (și anume creșterea importurilor la prețuri reduse) se bazează pe datele Eurostat disponibile publicului, care includ tipuri de produse ce nu fac obiectul anchetei actuale. Statisticile de import posterioare PAR aflate la dispoziția Comisiei și care se referă doar la produsul în cauză arată, totuși, că importurile au scăzut cu 10-15 % în perioada posterioară PAR, deși prețul mediu al acestor importuri a scăzut și el (cu 15-20 %). Comisia consideră că evoluția posterioară PAR a importurilor produsului în cauză, în lipsa oricărui alt element de probă justificativ cu privire la situația industriei din Uniune, nu anulează concluziile Comisiei în ceea ce privește perioada adecvată pentru instituirea unor măsuri antidumping definitive (a se vedea considerentele 160-163). Prin urmare, afirmația este respinsă.

| (166) | În consecință și având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la probabilitatea de reapariție a dumpingului și a prejudiciului, rezultă că măsurile antidumping în vigoare aplicabile importurilor de accesorii de țevărie originare din Republica Coreea și din Malaysia, menținute prin Regulamentul (CE) nr. 1001/2008, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 363/2010, ar trebui menținute până la 29 ianuarie 2018. |
| --- | --- |

(166)

În consecință și având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la probabilitatea de reapariție a dumpingului și a prejudiciului, rezultă că măsurile antidumping în vigoare aplicabile importurilor de accesorii de țevărie originare din Republica Coreea și din Malaysia, menținute prin Regulamentul (CE) nr. 1001/2008, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 363/2010, ar trebui menținute până la 29 ianuarie 2018.

| (167) | Comitetul stabilit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a prezentat un aviz, |
| --- | --- |

(167)

Comitetul stabilit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a prezentat un aviz,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de accesorii de țevărie (altele decât accesoriile turnate, flanșele și accesoriile filetate), din fier sau oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), având diametrul exterior de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate pentru sudarea cap la cap sau în alte scopuri, încadrate în prezent la codurile NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 și ex 7307 99 80 (codurile TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 și 7307998098) și originare din Republica Coreea și din Malaysia.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos este următorul:

| Țara | Societatea comercială | Nivelul taxei (%) | Coduri TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Malaysia | Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan | 59,2 | A324 |
| Pantech Steel Industries Sdn Bhd | 49,9 | A961 |
| Toate celelalte societăți | 75,0 | A999 |
| Republica Coreea | Toate societățile | 44,0 | — |

Țara

Societatea comercială

Nivelul taxei (%)

Coduri TARIC

Malaysia

Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan

59,2

A324

Pantech Steel Industries Sdn Bhd

49,9

A961

Toate celelalte societăți

75,0

A999

Republica Coreea

Toate societățile

44,0

—

(3)   În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Expiră la 29 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1514/2002 al Consiliului din 19 august 2002 de instituire a unui drept antidumping definitiv și privind perceperea definitivă a dreptului provizoriu pentru importurile unor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Cehă, Malaysia, Rusia, Republica Coreea și Slovacia, JO L 228, 24.8.2002, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1001/2008 al Consiliului din 13 octombrie 2008 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Coreea și Malaezia, în urma reexaminării în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, JO L 275, 16.10.2008, p. 18.

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 363/2010 al Consiliului din 26 aprilie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1001/2008 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare, printre altele, din Malaezia (JO L 107, 29.4.2010, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 803/2009 al Consiliului din 27 august 2009 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda, precum și asupra celor expediate din Taiwan, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din Taiwan, și de abrogare a scutirii acordate societăților comerciale Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. și Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (JO L 233, 4.9.2009, p. 1).

5

(6)  Ibidem.

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 2052/2004 al Consiliului din 22 noiembrie 2004 privind extinderea dreptului antidumping definitiv impus prin Regulamentul (CE) nr. 964/2003 privind importurile anumitor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză, la importurile anumitor accesorii de țevărie din fier sau oțel expediate din Indonezia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din această țară (JO L 355, 1.12.2004, p. 4).

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 2053/2004 al Consiliului din 22 noiembrie 2004 privind extinderea dreptului antidumping definitiv impus prin Regulamentul (CE) nr. 964/2003 la importurile anumitor accesorii de țevărie din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză, la importurile anumitor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, expediate din Sri Lanka, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din această țară (JO L 355, 1.12.2004, p. 9).

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 655/2006 al Consiliului din 27 aprilie 2006 privind extinderea dreptului antidumping definitiv impus prin Regulamentul (CE) nr. 964/2003 la importurile anumitor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză, la importurile anumitor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, expediate din Filipine, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din această țară (JO L 116, 29.4.2006, p. 1).

9

(10)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel, originare din Republica Populară Chineză, și extinse la Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și Filipine (JO C 295, 3.9.2014, p. 6).

10

(11)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 78/2013 al Consiliului din 17 ianuarie 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Rusia și Turcia (JO L 27, 29.1.2013, p. 1).

11

(12)  Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 36, 8.2.2013, p. 24).

12

(13)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Coreea și Malaysia (JO C 299, 15.10.2013, p. 4).

13

(14)  Pentru detalii suplimentare, a se vedea Regulamentul (UE) nr. 699/2012 al Comisiei din 30 iulie 2012 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Rusia și Turcia (JO L 203, 31.7.2012, p. 37).

14

---

| 3.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 347/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 347/38

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1284/2014 AL COMISIEI

din 2 decembrie 2014

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 decembrie 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 60,4 |
| IL | 114,8 |
| MA | 94,2 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0707 00 05 | AL | 53,8 |
| JO | 206,0 |
| MA | 170,1 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 140,5 |
| 0709 93 10 | MA | 45,2 |
| TR | 126,4 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 10 20 | TR | 74,4 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 46,4 |
| ZW | 27,3 |
| ZZ | 50,1 |
| 0805 20 10 | MA | 78,0 |
| ZZ | 78,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 112,8 |
| TR | 80,2 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 50 10 | AL | 64,4 |
| TR | 81,0 |
| ZZ | 72,7 |
| 0808 10 80 | BA | 27,0 |
| BR | 54,5 |
| CA | 134,8 |
| CL | 82,2 |
| MK | 38,0 |
| NZ | 96,9 |
| US | 113,5 |
| ZA | 172,4 |
| ZZ | 89,9 |
| 0808 30 90 | CN | 81,0 |
| TR | 158,2 |
| US | 163,9 |
| ZZ | 134,4 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

60,4

IL

114,8

MA

94,2

TR

111,9

ZZ

95,3

0707 00 05

AL

53,8

JO

206,0

MA

170,1

TR

132,0

ZZ

140,5

0709 93 10

MA

45,2

TR

126,4

ZZ

85,8

0805 10 20

TR

74,4

UY

52,1

ZA

46,4

ZW

27,3

ZZ

50,1

0805 20 10

MA

78,0

ZZ

78,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

112,8

TR

80,2

ZZ

96,5

0805 50 10

AL

64,4

TR

81,0

ZZ

72,7

0808 10 80

BA

27,0

BR

54,5

CA

134,8

CL

82,2

MK

38,0

NZ

96,9

US

113,5

ZA

172,4

ZZ

89,9

0808 30 90

CN

81,0

TR

158,2

US

163,9

ZZ

134,4

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 3.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 347/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 347/40

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1285/2014 AL COMISIEI

din 2 decembrie 2014

de stabilire a coeficientului de atribuire care urmează să se aplice licențelor de export pentru anumite produse lactate care urmează să fie exportate către Republica Dominicană în cadrul contingentului menționat în Regulamentul (CE) nr. 1187/2009

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188,

întrucât:

| (1) | Secțiunea 3 din capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 al Comisiei (2) stabilește procedura de alocare a licențelor de export pentru anumite produse lactate care urmează să fie exportate către Republica Dominicană în temeiul unui contingent deschis pentru țara respectivă. |
| --- | --- |

(1)

Secțiunea 3 din capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 al Comisiei (2) stabilește procedura de alocare a licențelor de export pentru anumite produse lactate care urmează să fie exportate către Republica Dominicană în temeiul unui contingent deschis pentru țara respectivă.

| (2) | Articolul 29 din Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 1187/2009 prevede posibilitatea ca agenții economici să depună cereri de licențe de export de la 1 la 10 noiembrie dacă rămâne vreo cantitate disponibilă în cadrul contingentului după perioada de depunere a cererilor de licență prevăzută la articolul 29 primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009. Articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 649/2014 al Comisiei (3) stipulează că pentru anul contingentar 2014/2015, cantitatea totală rămasă este de 12 358 de tone. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 29 din Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 1187/2009 prevede posibilitatea ca agenții economici să depună cereri de licențe de export de la 1 la 10 noiembrie dacă rămâne vreo cantitate disponibilă în cadrul contingentului după perioada de depunere a cererilor de licență prevăzută la articolul 29 primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009. Articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 649/2014 al Comisiei (3) stipulează că pentru anul contingentar 2014/2015, cantitatea totală rămasă este de 12 358 de tone.

| (3) | Cererile depuse între 1 și 10 noiembrie 2014 pentru perioada rămasă din anul contingentar în curs 2014/2015 au ca obiect cantități mai mici decât cele disponibile. Ca urmare, este necesar ca, în temeiul articolului 31 alineatul (3) al patrulea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009, să se prevadă alocarea cantității rămase. Licențele de export pentru aceste cantități rămase ar trebui eliberate numai dacă se comunică autorității competente cantitățile suplimentare acceptate de agentul economic respectiv și dacă agenții economici interesați constituie o garanție, |
| --- | --- |

(3)

Cererile depuse între 1 și 10 noiembrie 2014 pentru perioada rămasă din anul contingentar în curs 2014/2015 au ca obiect cantități mai mici decât cele disponibile. Ca urmare, este necesar ca, în temeiul articolului 31 alineatul (3) al patrulea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009, să se prevadă alocarea cantității rămase. Licențele de export pentru aceste cantități rămase ar trebui eliberate numai dacă se comunică autorității competente cantitățile suplimentare acceptate de agentul economic respectiv și dacă agenții economici interesați constituie o garanție,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se acceptă cererile de licențe de export depuse între 1 și 10 noiembrie 2014 pentru perioada rămasă din anul contingentar în curs 2014/2015.

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de export menționate la primul paragraf pentru produsele menționate la articolul 27 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 se multiplică cu un coeficient de atribuire de 3,071073.

Licențele de export pentru cantitățile care depășesc cantitățile pentru care s-au depus cereri și care sunt alocate în conformitate cu coeficientul stabilit la al doilea paragraf se eliberează după primirea acordului din partea agentului economic în termen de o săptămână de la data publicării prezentului regulament și sub rezerva constituirii garanției corespunzătoare.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 decembrie 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director General pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 al Comisiei din 27 noiembrie 2009 de stabilire a normelor speciale de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește licențele de export și restituirile la export în sectorul laptelui și produselor lactate (JO L 318, 4.12.2009, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 649/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de stabilire a coeficientului de atribuire care urmează să se aplice licențelor de export pentru anumite produse lactate care urmează să fie exportate către Republica Dominicană în cadrul contingentului menționat în Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 (JO L 178, 18.6.2014, p. 9).

3

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 3.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 347/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 347/42

---

DECIZIA NR. 1/2014 A COMITETULUI MIXT UE-OLP

din 8 mai 2014

de modificare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 3 la Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OLP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, referitor la definiția noțiunii de „produse originare” și la metodele de cooperare administrativă

(2014/867/UE)

COMITETUL MIXT,

având în vedere Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OLP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, în special articolul 39 din Protocolul nr. 3 la acesta,

întrucât:

| (1) | Articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 3 la Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OLP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte (1) („acordul”), astfel cum a fost modificat prin Decizia nr. 1/2009 a Comitetului mixt UE-OLP din 24 iunie 2009 (2), permite, în anumite condiții, restituirea sau scutirea parțială de taxe vamale sau de taxe cu efect echivalent până la 31 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 3 la Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OLP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte (1) („acordul”), astfel cum a fost modificat prin Decizia nr. 1/2009 a Comitetului mixt UE-OLP din 24 iunie 2009 (2), permite, în anumite condiții, restituirea sau scutirea parțială de taxe vamale sau de taxe cu efect echivalent până la 31 decembrie 2009.

| (2) | Pe baza unei cereri înaintate de OLP, Comisia a propus în 2010 o prelungire a perioadei de aplicare a articolului 15 din Protocolul nr. 3 la acord până la data de 31 decembrie 2012. Comitetul mixt UE-OLP nu a adoptat însă această decizie. |
| --- | --- |

(2)

Pe baza unei cereri înaintate de OLP, Comisia a propus în 2010 o prelungire a perioadei de aplicare a articolului 15 din Protocolul nr. 3 la acord până la data de 31 decembrie 2012. Comitetul mixt UE-OLP nu a adoptat însă această decizie.

| (3) | În vederea garantării clarității, a previzibilității economice pe termen lung și a securității juridice pentru operatorii economici și pentru a regulariza perioada acoperită de propunerea Comisiei, părțile la acord au convenit asupra prelungirii cu șase ani a perioadei de aplicare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 3 la acord, cu începere de la 1 ianuarie 2010. |
| --- | --- |

(3)

În vederea garantării clarității, a previzibilității economice pe termen lung și a securității juridice pentru operatorii economici și pentru a regulariza perioada acoperită de propunerea Comisiei, părțile la acord au convenit asupra prelungirii cu șase ani a perioadei de aplicare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 3 la acord, cu începere de la 1 ianuarie 2010.

| (4) | Prin urmare, Protocolul nr. 3 la acord ar trebui să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Protocolul nr. 3 la acord ar trebui să fie modificat în consecință.

| (5) | Deoarece articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 3 la acord nu se mai aplică de la 31 decembrie 2009, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2010, |
| --- | --- |

(5)

Deoarece articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 3 la acord nu se mai aplică de la 31 decembrie 2009, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2010,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 3 la Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OLP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, referitor la definiția noțiunii de „produse originare” și la metodele de cooperare administrativă, ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Prezentul alineat se aplică până la 31 decembrie 2015 și poate fi reexaminat de comun acord.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Se aplică de la 1 ianuarie 2010.

Adoptată la Bruxelles, 8 mai 2014.

Pentru Comitetul mixt

Președintele

H. MINGARELLI

---

(1)  JO L 187, 16.7.1997, p. 3.

1

(2)  JO L 298, 13.11.2009, p. 1.

2

---

| 3.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 347/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 347/44

---

DECIZIA NR. 1/2014 A CONSILIULUI DE ASOCIERE UE-EGIPT

din 4 septembrie 2014

de modificare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, referitor la definiția noțiunii de „produse originare” și la metodele de cooperare administrativă

(2014/868/UE)

CONSILIUL DE ASOCIERE,

având în vedere Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, în special articolul 39 din Protocolul nr. 4 la acesta,

întrucât:

| (1) | Articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte (1), (denumit în continuare „acordul”), astfel cum a fost modificat prin Decizia nr. 1/2010 a Consiliului de asociere UE-Egipt din 3 august 2010 (2), permite, în anumite condiții, restituirea sau scutirea parțială de taxe vamale sau de taxe cu efect echivalent până la 31 decembrie 2012. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte (1), (denumit în continuare „acordul”), astfel cum a fost modificat prin Decizia nr. 1/2010 a Consiliului de asociere UE-Egipt din 3 august 2010 (2), permite, în anumite condiții, restituirea sau scutirea parțială de taxe vamale sau de taxe cu efect echivalent până la 31 decembrie 2012.

| (2) | În vederea garantării clarității, a previzibilității economice pe termen lung și a securității juridice pentru operatorii economici, părțile la acord au convenit asupra prelungirii cu trei ani a perioadei de aplicare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la acord, cu începere de la 1 ianuarie 2013. |
| --- | --- |

(2)

În vederea garantării clarității, a previzibilității economice pe termen lung și a securității juridice pentru operatorii economici, părțile la acord au convenit asupra prelungirii cu trei ani a perioadei de aplicare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la acord, cu începere de la 1 ianuarie 2013.

| (3) | Prin urmare, Protocolul nr. 4 la acord ar trebui să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Protocolul nr. 4 la acord ar trebui să fie modificat în consecință.

| (4) | Deoarece articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la acord nu se mai aplică de la 31 decembrie 2012, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2013, |
| --- | --- |

(4)

Deoarece articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la acord nu se mai aplică de la 31 decembrie 2012, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2013,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, referitor la definiția noțiunii de „produse originare” și la metodele de cooperare administrativă, ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Prezentul alineat se aplică până la 31 decembrie 2015 și poate fi reexaminat de comun acord.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Decizia se aplică de la 1 ianuarie 2013.

Adoptată la Bruxelles, 4 septembrie 2014.

Pentru Consiliul de asociere

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  JO L 304, 30.9.2004, p. 39.

1

(2)  JO L 249, 23.9.2010, p. 5.

2

---

| 3.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 347/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 347/45

---

DECIZIA NR. 1/2014 A CONSILIULUI DE ASOCIERE UE-MAROC

din 3 octombrie 2014

de modificare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte, referitor la definiția noțiunii de „produse originare” și la metodele de cooperare administrativă

(2014/869/UE)

CONSILIUL DE ASOCIERE,

având în vedere Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte, în special articolul 39 din Protocolul nr. 4 la acesta,

întrucât:

| (1) | Articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte (1) („acordul”), astfel cum a fost modificat prin Decizia nr. 1/2010 a Consiliului de asociere UE-Maroc din 23 august 2010 (2), permite, în anumite condiții, restituirea sau scutirea parțială de taxe vamale sau de taxe cu efect echivalent până la 31 decembrie 2012. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte (1) („acordul”), astfel cum a fost modificat prin Decizia nr. 1/2010 a Consiliului de asociere UE-Maroc din 23 august 2010 (2), permite, în anumite condiții, restituirea sau scutirea parțială de taxe vamale sau de taxe cu efect echivalent până la 31 decembrie 2012.

| (2) | În vederea garantării clarității, a previzibilității economice pe termen lung și a securității juridice pentru operatorii economici, părțile la acord au convenit asupra prelungirii cu trei ani a perioadei de aplicare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la acord, cu începere de la 1 ianuarie 2013. |
| --- | --- |

(2)

În vederea garantării clarității, a previzibilității economice pe termen lung și a securității juridice pentru operatorii economici, părțile la acord au convenit asupra prelungirii cu trei ani a perioadei de aplicare a articolului 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la acord, cu începere de la 1 ianuarie 2013.

| (3) | Prin urmare, Protocolul nr. 4 la acord ar trebui să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Protocolul nr. 4 la acord ar trebui să fie modificat în consecință.

| (4) | Deoarece articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la acord nu se mai aplică de la 31 decembrie 2012, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2013, |
| --- | --- |

(4)

Deoarece articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la acord nu se mai aplică de la 31 decembrie 2012, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2013,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 15 alineatul (7) din Protocolul nr. 4 la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte, referitor la definiția noțiunii de „produse originare” și la metodele de cooperare administrativă, ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Prezentul alineat se aplică până la 31 decembrie 2015 și poate fi reexaminat de comun acord.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Se aplică de la 1 ianuarie 2013.

Adoptată la Bruxelles, 3 octombrie 2014.

Pentru Consiliul de asociere

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  JO L 70, 18.3.2000, p. 2.

1

(2)  JO L 248, 22.9.2010, p. 66.

2

---

Rectificări

| 3.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 347/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 347/46

---

Rectificare la Regulamentul delegat (UE) nr. 1014/2014 al Comisiei din 22 iulie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește conținutul și construcția unui sistem de monitorizare și de evaluare comun pentru operațiunile finanțate din Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 283 din 27 septembrie 2014
  )

La pagina 16, în anexă partea II „Indicatori de realizare” secțiunea „Prioritate a Uniunii 4 — creșterea gradului de ocupare a forței de muncă și sporirea coeziunii teritoriale (număr de proiecte, cu excepția punctului 1)”:

în loc de:

| „1. | Numărul de strategii locale de dezvoltare puse în aplicare” |
| --- | --- |

„1.

Numărul de strategii locale de dezvoltare puse în aplicare”

se va citi:

| „1. | Numărul de strategii locale de dezvoltare selectate” |
| --- | --- |

„1.

Numărul de strategii locale de dezvoltare selectate”

La pagina 17, în anexă partea III „Indicatori de rezultate” secțiunea „Prioritate a Uniunii 1 — promovarea pescuitului durabil din punctul de vedere al mediului, eficient din punctul de vedere al utilizării resurselor, inovator, competitiv și bazat pe cunoaștere”:

în loc de:

| „5. | Variația eficienței consumului de combustibil aferent capturilor de pește (litri de combustibil/EUR captură debarcată)” |
| --- | --- |

„5.

Variația eficienței consumului de combustibil aferent capturilor de pește (litri de combustibil/EUR captură debarcată)”

se va citi:

| „5. | Variația eficienței consumului de combustibil aferent capturilor de pește (litri de combustibil/tone de captură debarcată)” |
| --- | --- |

„5.

Variația eficienței consumului de combustibil aferent capturilor de pește (litri de combustibil/tone de captură debarcată)”

La pagina 19, în anexă partea III „Indicatori de rezultate”, secțiunea „Prioritate a Uniunii 4 — creșterea gradului de ocupare a forței de muncă și sporirea coeziunii teritoriale”:

în loc de:

| „1. | Locuri de muncă (ENI) create în sectorul acvaculturii” |
| --- | --- |

„1.

Locuri de muncă (ENI) create în sectorul acvaculturii”

se va citi:

| „1. | Număr de locuri de muncă create (ENI)” |
| --- | --- |

„1.

Număr de locuri de muncă create (ENI)”

La pagina 19, în anexă partea III „Indicatori de rezultate”, secțiunea „Prioritate a Uniunii 4 — creșterea gradului de ocupare a forței de muncă și sporirea coeziunii teritoriale”:

în loc de:

| „2. | Locuri de muncă (ENI) menținute în sectorul acvaculturii” |
| --- | --- |

„2.

Locuri de muncă (ENI) menținute în sectorul acvaculturii”

se va citi:

| „2. | Număr de locuri de muncă menținute (ENI)” |
| --- | --- |

„2.

Număr de locuri de muncă menținute (ENI)”

---