# Den Europæiske Unions C 463/2014

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 463 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 57. årgang23. december 2014 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 463

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

57. årgang23. december 2014

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2014/C 463/01 | Rådets konklusioner om deltagerorienteret forvaltning af kulturarven | 1 |
| 2014/C 463/02 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om arbejdsplanen på kulturområdet (2015-2018) | 4 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 463/03 | Euroens vekselkurs | 15 |
| | Tjenesten for EU's Optræden Udadtil |
| 2014/C 463/04 | Meddelelse om ikrafttrædelse | 16 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2014/C 463/05 | Officielle fri- og helligdage i 2015 | 17 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2014/C 463/01

Rådets konklusioner om deltagerorienteret forvaltning af kulturarven

1

2014/C 463/02

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om arbejdsplanen på kulturområdet (2015-2018)

4

Europa-Kommissionen

2014/C 463/03

Euroens vekselkurs

15

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

2014/C 463/04

Meddelelse om ikrafttrædelse

16

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2014/C 463/05

Officielle fri- og helligdage i 2015

17

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 463/06 | Indkaldelse af forslag under arbejdsprogrammet for støtte til transeuropæiske telenet under Connecting Europe-faciliteten for perioden 2014-2020 (Kommissionens afgørelse C(2014) 2069 ændret ved C(2014) 9588) | 18 |
| 2014/C 463/07 | Indkaldelse af ansøgninger — Den Europæiske Kulturhovedstad — EAC/A03/2014 | 19 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 463/08 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 20 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2014/C 463/06

Indkaldelse af forslag under arbejdsprogrammet for støtte til transeuropæiske telenet under Connecting Europe-faciliteten for perioden 2014-2020 (Kommissionens afgørelse C(2014) 2069 ændret ved C(2014) 9588)

18

2014/C 463/07

Indkaldelse af ansøgninger — Den Europæiske Kulturhovedstad — EAC/A03/2014

19

ANDET

Europa-Kommissionen

2014/C 463/08

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

20

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| 2014/C 463/09 | Berigtigelse til Kommissionens henstilling 2014/70/EU af 22. januar 2014 om minimumsprincipper for efterforskning og produktion af kulbrinter (såsom skifergas) ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering (fracking) ( EUT L 39 af 8.2.2014 ) | 28 |

Berigtigelser

2014/C 463/09

Berigtigelse til Kommissionens henstilling 2014/70/EU af 22. januar 2014 om minimumsprincipper for efterforskning og produktion af kulbrinter (såsom skifergas) ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering (fracking) ( EUT L 39 af 8.2.2014 )

28

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 23.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 463/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 463/1

---

Rådets konklusioner om deltagerorienteret forvaltning af kulturarven

(2014/C 463/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM MINDER OM

| 1. | Rådets konklusioner af 26. november 2012 om kulturforvaltning (1), der understregede vigtigheden af at gøre kulturforvaltning mere åben, deltagerorienteret, effektiv og sammenhængende og opfordrede medlemsstaterne til at fremme en deltagerorienteret tilgang til politikudformning på kulturområdet |
| --- | --- |

1.

Rådets konklusioner af 26. november 2012 om kulturforvaltning (1), der understregede vigtigheden af at gøre kulturforvaltning mere åben, deltagerorienteret, effektiv og sammenhængende og opfordrede medlemsstaterne til at fremme en deltagerorienteret tilgang til politikudformning på kulturområdet

| 2. | Rådets konklusioner af 21. maj 2014 om kulturarv som en strategisk ressource i et bæredygtigt Europa (2), der anerkendte, at kulturarven har en tværsektoriel politisk relevans og spiller en særlig rolle i opfyldelsen af Europa 2020-strategiens mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, og opfordrede medlemsstaterne til at fremme langsigtede politikmodeller for kulturarv, der er evidensbaserede og samfunds- og borgerdrevne |
| --- | --- |

2.

Rådets konklusioner af 21. maj 2014 om kulturarv som en strategisk ressource i et bæredygtigt Europa (2), der anerkendte, at kulturarven har en tværsektoriel politisk relevans og spiller en særlig rolle i opfyldelsen af Europa 2020-strategiens mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, og opfordrede medlemsstaterne til at fremme langsigtede politikmodeller for kulturarv, der er evidensbaserede og samfunds- og borgerdrevne

SOM GLÆDER SIG OVER

| 3. | meddelelsen fra Kommissionen »På vej mod en integreret tilgang til kulturarv i Europa«, der anerkendte, at kulturarven er en fælles ressource og et fælles gode, og at det derfor er et fælles ansvar at tage vare på kulturarven (3) |
| --- | --- |

3.

meddelelsen fra Kommissionen »På vej mod en integreret tilgang til kulturarv i Europa«, der anerkendte, at kulturarven er en fælles ressource og et fælles gode, og at det derfor er et fælles ansvar at tage vare på kulturarven (3)

SOM HENVISER TIL

| 4. | den øgede anerkendelse på internationalt plan af en personcentreret og kulturbaseret tilgang for at fremme bæredygtig udvikling og betydningen af gennemsigtige, deltagerorienterede og velfunderede kulturforvaltningssystemer med henblik på at imødekomme behovene hos alle samfundets borgere (4) |
| --- | --- |

4.

den øgede anerkendelse på internationalt plan af en personcentreret og kulturbaseret tilgang for at fremme bæredygtig udvikling og betydningen af gennemsigtige, deltagerorienterede og velfunderede kulturforvaltningssystemer med henblik på at imødekomme behovene hos alle samfundets borgere (4)

| 5. | den øgede anerkendelse på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan af kulturarvens sociale dimension og betydningen af at igangsætte synergier hos forskellige interessenter for at bevare, udvikle og videregive kulturarven til kommende generationer (5) |
| --- | --- |

5.

den øgede anerkendelse på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan af kulturarvens sociale dimension og betydningen af at igangsætte synergier hos forskellige interessenter for at bevare, udvikle og videregive kulturarven til kommende generationer (5)

| 6. | vedtagelsen af en lokalt forankret og personcentreret tilgang til kulturarv i flere EU-programmer, herunder i forskningsprogrammet Horisont 2020, og en tilgang til lokaludvikling, der er styret af lokalsamfundet, og som modtager støtte fra de europæiske struktur- og investeringsfonde. Tilgangen anerkendes også i det fælles programlægningsinitiativ »Kulturarv og global forandring: en ny udfordring for Europa« |
| --- | --- |

6.

vedtagelsen af en lokalt forankret og personcentreret tilgang til kulturarv i flere EU-programmer, herunder i forskningsprogrammet Horisont 2020, og en tilgang til lokaludvikling, der er styret af lokalsamfundet, og som modtager støtte fra de europæiske struktur- og investeringsfonde. Tilgangen anerkendes også i det fælles programlægningsinitiativ »Kulturarv og global forandring: en ny udfordring for Europa«

| 7. | vedtagelsen af deltagerorienterede tilgange i EU's tiltag vedrørende de europæiske kulturhovedstæder og det europæiske kulturarvsmærke (6) |
| --- | --- |

7.

vedtagelsen af deltagerorienterede tilgange i EU's tiltag vedrørende de europæiske kulturhovedstæder og det europæiske kulturarvsmærke (6)

SOM ANERKENDER, at en deltagerorienteret forvaltning af kulturarven (7)

| 8. | giver muligheder for at fremme demokratisk deltagelse, bæredygtighed og social samhørighed og at tage tidens sociale, politiske og demografiske udfordringer op |
| --- | --- |

8.

giver muligheder for at fremme demokratisk deltagelse, bæredygtighed og social samhørighed og at tage tidens sociale, politiske og demografiske udfordringer op

| 9. | tilstræber aktiv inddragelse af relevante interessenter som led i offentlige tiltag — dvs. offentlige myndigheder og organer, private aktører, civilsamfundsorganisationer, NGO'er, den frivillige sektor og interesserede personer — i forbindelse med beslutningstagning, planlægning, gennemførelse, overvågning og evaluering af kulturarvspolitikker og -programmer for at øge ansvarligheden og gennemsigtigheden af investeringer af offentlige midler og for at opbygge offentlig tillid til politiske beslutninger |
| --- | --- |

9.

tilstræber aktiv inddragelse af relevante interessenter som led i offentlige tiltag — dvs. offentlige myndigheder og organer, private aktører, civilsamfundsorganisationer, NGO'er, den frivillige sektor og interesserede personer — i forbindelse med beslutningstagning, planlægning, gennemførelse, overvågning og evaluering af kulturarvspolitikker og -programmer for at øge ansvarligheden og gennemsigtigheden af investeringer af offentlige midler og for at opbygge offentlig tillid til politiske beslutninger

| 10. | bidrager til at øge bevidstheden om kulturarvens værdier som en fælles ressource og således mindske risikoen for misbrug og til at øge de sociale og økonomiske fordele |
| --- | --- |

10.

bidrager til at øge bevidstheden om kulturarvens værdier som en fælles ressource og således mindske risikoen for misbrug og til at øge de sociale og økonomiske fordele

| 11. | støtter samtidens kulturelle, kunstneriske og kreative værker, der er tæt knyttet til identitet og værdier og ofte baseret på traditionel knowhow og den uhåndgribelige arv fra mennesker, og som derfor muligvis udgør kulturarven for kommende generationer |
| --- | --- |

11.

støtter samtidens kulturelle, kunstneriske og kreative værker, der er tæt knyttet til identitet og værdier og ofte baseret på traditionel knowhow og den uhåndgribelige arv fra mennesker, og som derfor muligvis udgør kulturarven for kommende generationer

| 12. | hjælper med at frembringe nye muligheder som følge af globaliseringen, digitaliseringen og de nye teknologier, der ændrer den måde, hvorpå kulturarven skabes, bliver tilgængelig og bruges |
| --- | --- |

12.

hjælper med at frembringe nye muligheder som følge af globaliseringen, digitaliseringen og de nye teknologier, der ændrer den måde, hvorpå kulturarven skabes, bliver tilgængelig og bruges

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL

| 13. | på mange niveauer og for mange interessenter at udarbejde forvaltningsrammer, der anerkender kulturarv som en fælles ressource ved at styrke forbindelserne mellem de lokale, regionale, nationale og europæiske niveauer for kulturarvsforvaltning under passende hensyntagen til nærhedsprincippet, så der tilstræbes fordele for mennesker på alle niveauer |
| --- | --- |

13.

på mange niveauer og for mange interessenter at udarbejde forvaltningsrammer, der anerkender kulturarv som en fælles ressource ved at styrke forbindelserne mellem de lokale, regionale, nationale og europæiske niveauer for kulturarvsforvaltning under passende hensyntagen til nærhedsprincippet, så der tilstræbes fordele for mennesker på alle niveauer

| 14. | at fremme relevante interessenters inddragelse ved at sikre at deres deltagelse er mulig i alle faser af beslutningsprocessen |
| --- | --- |

14.

at fremme relevante interessenters inddragelse ved at sikre at deres deltagelse er mulig i alle faser af beslutningsprocessen

| 15. | at fremme forvaltningsrammer, der anerkender betydningen af samspillet mellem den håndgribelige, uhåndgribelige og digitale kulturarv, og som forholder sig til, respekterer og fremmer dens sociale, kulturelle, symbolske, økonomiske og miljømæssige værdier |
| --- | --- |

15.

at fremme forvaltningsrammer, der anerkender betydningen af samspillet mellem den håndgribelige, uhåndgribelige og digitale kulturarv, og som forholder sig til, respekterer og fremmer dens sociale, kulturelle, symbolske, økonomiske og miljømæssige værdier

| 16. | at fremme forvaltningsrammer, der letter gennemførelsen af tværgående politikker, der gør det muligt for kulturarven at bidrage til mål på forskellige politikområder, herunder intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst |
| --- | --- |

16.

at fremme forvaltningsrammer, der letter gennemførelsen af tværgående politikker, der gør det muligt for kulturarven at bidrage til mål på forskellige politikområder, herunder intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst

| 17. | at udvikle synergier mellem bæredygtige turismestrategier og de lokale kulturelle og kreative sektorer, også ved at fremme forvaltningsrammer, der aktivt inddrager lokale borgere, for at fremme bæredygtige kvalitetstilbud om kulturturisme og bidrage til at skabe fornyet dynamik i landdistrikter og byområder, samtidig med at integriteten og kulturarvens kulturelle værdi bevares, og der sikres balance mellem de økonomiske muligheder og borgernes velfærd |
| --- | --- |

17.

at udvikle synergier mellem bæredygtige turismestrategier og de lokale kulturelle og kreative sektorer, også ved at fremme forvaltningsrammer, der aktivt inddrager lokale borgere, for at fremme bæredygtige kvalitetstilbud om kulturturisme og bidrage til at skabe fornyet dynamik i landdistrikter og byområder, samtidig med at integriteten og kulturarvens kulturelle værdi bevares, og der sikres balance mellem de økonomiske muligheder og borgernes velfærd

| 18. | at gøre passende brug af EU-finansiering såvel som national finansiering til disse formål |
| --- | --- |

18.

at gøre passende brug af EU-finansiering såvel som national finansiering til disse formål

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG I FULD OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET AT

| 19. | samarbejde om spørgsmål vedrørende deltagerorienteret forvaltning af kulturarven, herunder inden for rammerne af arbejdsplanen på kulturområdet 2015-2018 (8), for at identificere og formidle bedste praksis og øge kulturarvssektorens kapacitet til effektivt at involvere sig i disse spørgsmål |
| --- | --- |

19.

samarbejde om spørgsmål vedrørende deltagerorienteret forvaltning af kulturarven, herunder inden for rammerne af arbejdsplanen på kulturområdet 2015-2018 (8), for at identificere og formidle bedste praksis og øge kulturarvssektorens kapacitet til effektivt at involvere sig i disse spørgsmål

| 20. | fremme videregivelse af traditionelle færdigheder og viden på tværs af generationerne samt innovativ brug og udveksling gennem videnskabelig og teknologisk udvikling |
| --- | --- |

20.

fremme videregivelse af traditionelle færdigheder og viden på tværs af generationerne samt innovativ brug og udveksling gennem videnskabelig og teknologisk udvikling

| 21. | gøre brug af digitale midler for at øge adgangen til og deltagelsen i kulturarvsforvaltningen for alle sociale grupper |
| --- | --- |

21.

gøre brug af digitale midler for at øge adgangen til og deltagelsen i kulturarvsforvaltningen for alle sociale grupper

| 22. | undersøge virtuelle samfunds rolle i udviklingen og gennemførelsen af kulturarvspolitikker, i støtten til kulturarvsforvaltning, i vidensudviklingen og i finansieringen (f.eks. gennem crowdsourcing og crowdfunding) |
| --- | --- |

22.

undersøge virtuelle samfunds rolle i udviklingen og gennemførelsen af kulturarvspolitikker, i støtten til kulturarvsforvaltning, i vidensudviklingen og i finansieringen (f.eks. gennem crowdsourcing og crowdfunding)

| 23. | gøre konkrete fremskridt med forvaltningen af Europeana (9) for at garantere dets bæredygtighed på lang sigt og dets udvikling som et kulturarvsbaseret projekt samt at fremme dets forbindelse med uddannelse, kulturturisme og andre sektorer, hvor det er hensigtsmæssigt, at fremme genbrug af digitalt kulturarvsindhold for at øge den kulturelle mangfoldighed og stimulere brugen af kendskabet til kulturarven i samtidens kunstneriske udtryk og i de kulturelle og kreative sektorer |
| --- | --- |

23.

gøre konkrete fremskridt med forvaltningen af Europeana (9) for at garantere dets bæredygtighed på lang sigt og dets udvikling som et kulturarvsbaseret projekt samt at fremme dets forbindelse med uddannelse, kulturturisme og andre sektorer, hvor det er hensigtsmæssigt, at fremme genbrug af digitalt kulturarvsindhold for at øge den kulturelle mangfoldighed og stimulere brugen af kendskabet til kulturarven i samtidens kunstneriske udtryk og i de kulturelle og kreative sektorer

| 24. | fremme aktivt medborgerskab inden for rammerne af en intelligent udviklingsmodel for europæiske byer, der aktivt integrerer kulturarven for at bidrage til nyudvikling og genoplivning af europæiske byer og forbinder dem med relaterede lokaliteter og områder, øger deres tiltrækningskraft og tiltrækker investeringer, nye økonomiske aktiviteter og virksomheder |
| --- | --- |

24.

fremme aktivt medborgerskab inden for rammerne af en intelligent udviklingsmodel for europæiske byer, der aktivt integrerer kulturarven for at bidrage til nyudvikling og genoplivning af europæiske byer og forbinder dem med relaterede lokaliteter og områder, øger deres tiltrækningskraft og tiltrækker investeringer, nye økonomiske aktiviteter og virksomheder

| 25. | følge op på meddelelsen »På vej mod en integreret tilgang til kulturarv i Europa« for at arbejde sammen om udviklingen af en omfattende europæisk strategi for kulturarven |
| --- | --- |

25.

følge op på meddelelsen »På vej mod en integreret tilgang til kulturarv i Europa« for at arbejde sammen om udviklingen af en omfattende europæisk strategi for kulturarven

| 26. | øge samarbejdet med internationale organisationer som f.eks. Europarådet og UNESCO om at fremme en deltagerorienteret tilgang til kulturarvsforvaltning |
| --- | --- |

26.

øge samarbejdet med internationale organisationer som f.eks. Europarådet og UNESCO om at fremme en deltagerorienteret tilgang til kulturarvsforvaltning

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL AT

| 27. | fremme evidensbaseret forskning om virkningen af deltagerorienterede tilgange inden for kulturarvspolitikker og forvaltning for at bidrage til udviklingen af strategiske tilgange til kulturarv |
| --- | --- |

27.

fremme evidensbaseret forskning om virkningen af deltagerorienterede tilgange inden for kulturarvspolitikker og forvaltning for at bidrage til udviklingen af strategiske tilgange til kulturarv

| 28. | fortsætte dialogen med civilsamfundets organisationer og platforme på kulturarvsrelaterede politikområder og overveje at forelægge et forslag til et »europæisk år for kulturarv«. |
| --- | --- |

28.

fortsætte dialogen med civilsamfundets organisationer og platforme på kulturarvsrelaterede politikområder og overveje at forelægge et forslag til et »europæisk år for kulturarv«.

---

(1)  EUT C 393 af 19.12.2012, s. 8.

(2)  EUT C 183 af 14.6.2014, s. 36.

(3)  Dok. 12150/14.

(4)  FN's konference »The Future We Want« (juni 2012 i Rio de Janeiro); UNESCO's kongres »Placing Culture at the Heart of Sustainable Development Policies« (maj 2013 i Hangzhou); UNESCO's forum »Culture, Creativity and Sustainable Development. Research, Innovation, Opportunities« (oktober 2014 i Firenze).

(5)  Europarådets rammekonvention om kulturarvens værdi for samfundet (Farokonventionen af 2005).

(6)  EUT L 132 af 3.5.2014, s. 1, og EUT L 303 af 22.11.2011, s. 1.

(7)  Kulturarven er håndgribelig, uhåndgribelig og digital, jf. Rådets konklusioner af 21. maj 2014.

(8)  EUT C 463 af 23.12.2014, s. 4.

(9)  Jf. Rådets konklusioner af 10. maj 2012 om digitalisering og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring (EUT C 169 af 15.6.2012, s. 5).

---

| 23.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 463/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 463/4

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om arbejdsplanen på kulturområdet (2015-2018)

(2014/C 463/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

I.   INDLEDNING

SOM MINDER OM de mål, der er tillagt Den Europæiske Union på kulturområdet ved artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

SOM MINDER OM Rådets resolution af 16. november 2007 om en europæisk kulturdagsorden (1) og de strategiske mål i denne resolution vedrørende fremme af den kulturelle mangfoldighed og den interkulturelle dialog, fremme af kulturen som katalysator for kreativitet og fremme af kulturen som et afgørende element i EU's eksterne forbindelser,

SOM MINDER OM forordning (EU) nr. 1295/2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) (2), særlig dets generelle mål, som tager sigte på at fremme den europæiske kulturelle og sproglige mangfoldighed, fremme Europas kulturarv og styrke de europæiske kulturelle og kreative sektorers konkurrenceevne med henblik på at fremme intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst,

SOM MINDER OM det væsentlige bidrag, som de kulturelle og kreative sektorer yder til den økonomiske, sociale og regionale udvikling, disse sektorers betydning for Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, og det forhold, at kulturministrenes drøftelse på samlingen i Rådet den 25. november 2014 vil bidrage til Rådets svar i forbindelse med den midtvejsevaluering af strategien, der efter planen skal foretages i 2015,

SOM NOTERER SIG resultatet af det arbejde, der er udført som led i Rådets arbejdsplan på kulturområdet 2011-2014 (3), og resultatet af den endelige evaluering, som medlemsstaterne gennemfører i Rådet (4), og som danner grundlaget for Kommissionens endelige rapport om gennemførelsen og relevansen af arbejdsplanen på kulturområdet 2011-2014 (5),

SOM HENVISER TIL Rådets konklusioner af 26. november 2012 om kulturforvaltning (6) og navnlig bestemmelsen om regelmæssig og tidlig deling af informationer om EU-politikker og EU-foranstaltninger på andre politikområder, der har direkte eller indirekte indvirkning på kulturspørgsmål og kulturpolitikker,

ER ENIGE OM:

| — | under hensyn til nærhedsprincippet at udarbejde en fireårig arbejdsplan på kulturområdet for perioden 2015-2018 med en midtvejsevaluering |
| --- | --- |

—

under hensyn til nærhedsprincippet at udarbejde en fireårig arbejdsplan på kulturområdet for perioden 2015-2018 med en midtvejsevaluering

| — | at koncentrere aktiviteter på kulturområdet om de prioriterede emner, nøgleemner, resultater og arbejdsmetoder, der angives i denne arbejdsplan |
| --- | --- |

—

at koncentrere aktiviteter på kulturområdet om de prioriterede emner, nøgleemner, resultater og arbejdsmetoder, der angives i denne arbejdsplan

| — | at vedtage prioriteter for arbejdsplanen, jf. bilag I |
| --- | --- |

—

at vedtage prioriteter for arbejdsplanen, jf. bilag I

| — | at nedsætte arbejdsgrupper bestående af eksperter udpeget af medlemsstaterne på grundlag af de i bilag I og II definerede prioriteter, principper og mandater og at følge gruppernes arbejde |
| --- | --- |

—

at nedsætte arbejdsgrupper bestående af eksperter udpeget af medlemsstaterne på grundlag af de i bilag I og II definerede prioriteter, principper og mandater og at følge gruppernes arbejde

FINDER, at en fireårig arbejdsplan bør baseres på følgende vejledende principper, ifølge hvilke den skal:

| a) | bygge på resultaterne for den tidligere arbejdsplan på kulturområdet (2011-2014) og samtidig tilføre den en mere strategisk dimension med henblik på at styrke forbindelsen mellem arbejdsplanen og Rådets og dets roterende formandskabers arbejde |
| --- | --- |

a)

bygge på resultaterne for den tidligere arbejdsplan på kulturområdet (2011-2014) og samtidig tilføre den en mere strategisk dimension med henblik på at styrke forbindelsen mellem arbejdsplanen og Rådets og dets roterende formandskabers arbejde

| b) | være koncentreret om emner med en tydelig EU-merværdi |
| --- | --- |

b)

være koncentreret om emner med en tydelig EU-merværdi

| c) | tage højde for kulturens og kunstens iboende værdi med hensyn til fremme af kulturel mangfoldighed |
| --- | --- |

c)

tage højde for kulturens og kunstens iboende værdi med hensyn til fremme af kulturel mangfoldighed

| d) | sikre de kulturelle og kreative sektorers topkvalitet, innovation og konkurrenceevne ved at fremme kunstnernes, skabernes og kulturarbejdernes arbejde og anerkende sektorernes bidrag til målene i Europa 2020-strategien for vækst og beskæftigelse, idet der især lægges vægt på udfordringerne i forbindelse med overgangen til digital teknologi |
| --- | --- |

d)

sikre de kulturelle og kreative sektorers topkvalitet, innovation og konkurrenceevne ved at fremme kunstnernes, skabernes og kulturarbejdernes arbejde og anerkende sektorernes bidrag til målene i Europa 2020-strategien for vækst og beskæftigelse, idet der især lægges vægt på udfordringerne i forbindelse med overgangen til digital teknologi

| e) | integrere kultur i andre politikområder, hvor det er relevant, i overensstemmelse med artikel 167, stk. 4, i TEUF |
| --- | --- |

e)

integrere kultur i andre politikområder, hvor det er relevant, i overensstemmelse med artikel 167, stk. 4, i TEUF

| f) | opfordre til tværsektorielt samarbejde |
| --- | --- |

f)

opfordre til tværsektorielt samarbejde

| g) | sikre synergi med programmet Et Kreativt Europa |
| --- | --- |

g)

sikre synergi med programmet Et Kreativt Europa

| h) | arbejde hen imod evidensbaseret politik |
| --- | --- |

h)

arbejde hen imod evidensbaseret politik

II.   PRIORITETER OG ARBEJDSMETODER

| — | ER ENIGE OM at gennemføre prioriteterne, jf. bilag I:






  A. | Tilgængelig og inklusiv kultur |
| --- | --- | --- |

—

ER ENIGE OM at gennemføre prioriteterne, jf. bilag I:

A.

Tilgængelig og inklusiv kultur

| B. | Kulturarv |
| --- | --- |

B.

Kulturarv

| C. | Kulturelle og kreative sektorer: kreativ økonomi og innovation |
| --- | --- |

C.

Kulturelle og kreative sektorer: kreativ økonomi og innovation

| D. | Fremme af kulturel mangfoldighed, kultur i EU's eksterne forbindelser og mobilitet |
| --- | --- |

D.

Fremme af kulturel mangfoldighed, kultur i EU's eksterne forbindelser og mobilitet

| — | ER ENIGE OM, at pålidelige, sammenlignelige og ajourførte kulturstatistikker danner grundlaget for fornuftig politikudformning på kulturområdet, hvorfor statistikker er en tværsektoriel prioritet for denne arbejdsplan; og SER DERFOR FREM til resultaterne af det arbejde, der skal udføres i Eurostats regi med henblik på at sikre regelmæssig udarbejdelse og udbredelse af kulturstatistikker, idet der tages højde for henstillingerne i rapporten fra ESS-net om kultur |
| --- | --- |

—

ER ENIGE OM, at pålidelige, sammenlignelige og ajourførte kulturstatistikker danner grundlaget for fornuftig politikudformning på kulturområdet, hvorfor statistikker er en tværsektoriel prioritet for denne arbejdsplan; og SER DERFOR FREM til resultaterne af det arbejde, der skal udføres i Eurostats regi med henblik på at sikre regelmæssig udarbejdelse og udbredelse af kulturstatistikker, idet der tages højde for henstillingerne i rapporten fra ESS-net om kultur

| — | ER ENIGE OM at gøre status over det arbejde, der er udført på kulturområdet i EU's eksterne forbindelser, og behovet for at fortsætte arbejdet på dette område i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen |
| --- | --- |

—

ER ENIGE OM at gøre status over det arbejde, der er udført på kulturområdet i EU's eksterne forbindelser, og behovet for at fortsætte arbejdet på dette område i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen

| — | ER ENIGE OM at benytte forskellige arbejdsmetoder afhængigt af formål og emne:






  i) | den åbne koordinationsmetode, som bør forblive medlemsstaternes primære samarbejdsmetode |
| --- | --- | --- |

—

ER ENIGE OM at benytte forskellige arbejdsmetoder afhængigt af formål og emne:

i)

den åbne koordinationsmetode, som bør forblive medlemsstaternes primære samarbejdsmetode

| ii) | uformelle møder mellem embedsmænd fra kulturministerierne, herunder embedsmænd fra andre ministerier |
| --- | --- |

ii)

uformelle møder mellem embedsmænd fra kulturministerierne, herunder embedsmænd fra andre ministerier

| iii) | ad hoc-ekspertgrupper eller tematiske seminarer, som indkaldes af Kommissionen, med henblik på yderligere undersøgelse af spørgsmål vedrørende arbejdsplanens emner og samspil med andre af arbejdsplanens instrumenter |
| --- | --- |

iii)

ad hoc-ekspertgrupper eller tematiske seminarer, som indkaldes af Kommissionen, med henblik på yderligere undersøgelse af spørgsmål vedrørende arbejdsplanens emner og samspil med andre af arbejdsplanens instrumenter

| iv) | statusmøder, som tilrettelægges af Kommissionen, vedrørende de politikområder, som blev behandlet indgående i den tidligere arbejdsplan på kulturområdet |
| --- | --- |

iv)

statusmøder, som tilrettelægges af Kommissionen, vedrørende de politikområder, som blev behandlet indgående i den tidligere arbejdsplan på kulturområdet

| v) | konferencer, undersøgelser og peerlæringsinitiativer |
| --- | --- |

v)

konferencer, undersøgelser og peerlæringsinitiativer

III.   FORANSTALTNINGER

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

| — | under overholdelse af nærhedsprincippet at tage arbejdsplanens resultater i betragtning i forbindelse med udarbejdelse af politik på nationalt niveau |
| --- | --- |

—

under overholdelse af nærhedsprincippet at tage arbejdsplanens resultater i betragtning i forbindelse med udarbejdelse af politik på nationalt niveau

| — | at udbrede informationer om arbejdsplanens resultater til interessenter på alle niveauer |
| --- | --- |

—

at udbrede informationer om arbejdsplanens resultater til interessenter på alle niveauer

OPFORDRER RÅDETS FORMANDSKABER TIL:

| — | i forbindelse med formandskabstrioen at tage hensyn til arbejdsplanens prioriteter ved udarbejdelsen af deres attenmånedersprogram |
| --- | --- |

—

i forbindelse med formandskabstrioen at tage hensyn til arbejdsplanens prioriteter ved udarbejdelsen af deres attenmånedersprogram

| — | at underrette Rådets forberedende organ på kulturområdet om det arbejde, som andre forberedende organer i Rådet har udført, og som har direkte eller indirekte indvirkning på kulturspørgsmål og kulturpolitikker (7) |
| --- | --- |

—

at underrette Rådets forberedende organ på kulturområdet om det arbejde, som andre forberedende organer i Rådet har udført, og som har direkte eller indirekte indvirkning på kulturspørgsmål og kulturpolitikker (7)

| — | når det er passende, at indkalde til uformelle møder (herunder fælles møder og tværsektorielle møder) for at drøfte og behandle arbejdsplanens resultater og formidle dem bredt |
| --- | --- |

—

når det er passende, at indkalde til uformelle møder (herunder fælles møder og tværsektorielle møder) for at drøfte og behandle arbejdsplanens resultater og formidle dem bredt

| — | på grundlag af den endelige rapport, som Kommissionen udarbejder på baggrund af medlemsstaternes frivillige bidrag, at overveje, om der skal foreslås en ny arbejdsplan |
| --- | --- |

—

på grundlag af den endelige rapport, som Kommissionen udarbejder på baggrund af medlemsstaternes frivillige bidrag, at overveje, om der skal foreslås en ny arbejdsplan

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| — | at støtte medlemsstaterne og andre relevante interessenter i samarbejdet inden for den ramme, der er fastlagt i disse konklusioner, navnlig ved






  a) | at støtte den bredest mulige deltagelse af medlemsstaterne samt eksperter og andre interessenter i de arbejdsstrukturer, der er omhandlet i bilag I |
| --- | --- | --- |

—

at støtte medlemsstaterne og andre relevante interessenter i samarbejdet inden for den ramme, der er fastlagt i disse konklusioner, navnlig ved

a)

at støtte den bredest mulige deltagelse af medlemsstaterne samt eksperter og andre interessenter i de arbejdsstrukturer, der er omhandlet i bilag I

| b) | at supplere arbejdet i grupperne under den åbne koordinationsmetode med undersøgelser og peerlæringsøvelser |
| --- | --- |

b)

at supplere arbejdet i grupperne under den åbne koordinationsmetode med undersøgelser og peerlæringsøvelser

| — | at formidle oplysninger om resultaterne af arbejdsplanen på så mange sprog, som det skønnes relevant, herunder via digitale midler, f.eks. sit websted |
| --- | --- |

—

at formidle oplysninger om resultaterne af arbejdsplanen på så mange sprog, som det skønnes relevant, herunder via digitale midler, f.eks. sit websted

| — | på det tidligst mulige stadie at rapportere til det kompetente forberedende organ i Rådet på kulturområdet om sine relevante initiativer, navnlig hvad angår forslag, hvor konsekvensanalysen har fremhævet en direkte eller indirekte indvirkning på kulturspørgsmål (8) |
| --- | --- |

—

på det tidligst mulige stadie at rapportere til det kompetente forberedende organ i Rådet på kulturområdet om sine relevante initiativer, navnlig hvad angår forslag, hvor konsekvensanalysen har fremhævet en direkte eller indirekte indvirkning på kulturspørgsmål (8)

| — | at sikre gensidig udveksling af oplysninger mellem grupperne under den åbne koordinationsmetode på kulturområdet samt mellem disse og relevante grupper under den åbne koordinationsmetode, der arbejder i beslægtede sektorer |
| --- | --- |

—

at sikre gensidig udveksling af oplysninger mellem grupperne under den åbne koordinationsmetode på kulturområdet samt mellem disse og relevante grupper under den åbne koordinationsmetode, der arbejder i beslægtede sektorer

| — | jævnligt at underrette Rådets forberedende organ på kulturområdet om de fremskridt, der gøres med arbejdet inden for kulturstatistikker |
| --- | --- |

—

jævnligt at underrette Rådets forberedende organ på kulturområdet om de fremskridt, der gøres med arbejdet inden for kulturstatistikker

| — | regelmæssigt at høre og underrette interessenterne på europæisk plan, herunder civilsamfundet, om de fremskridt, der gøres med arbejdsplanen, for at sikre, at aktiviteterne er relevante og synlige, herunder via det europæiske kulturforum |
| --- | --- |

—

regelmæssigt at høre og underrette interessenterne på europæisk plan, herunder civilsamfundet, om de fremskridt, der gøres med arbejdsplanen, for at sikre, at aktiviteterne er relevante og synlige, herunder via det europæiske kulturforum

| — | inden udgangen af første halvår 2018 at vedtage en endelig rapport om arbejdsplanens gennemførelse og relevans på grundlag af frivillige bidrag fra medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

inden udgangen af første halvår 2018 at vedtage en endelig rapport om arbejdsplanens gennemførelse og relevans på grundlag af frivillige bidrag fra medlemsstaterne

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG I FULD OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET:

| — | at arbejde sammen på en samarbejdsbaseret og samordnet måde ved hjælp af de arbejdsstrukturer og metoder, der er anført i disse konklusioner, med henblik på at skabe merværdi på kulturområdet på EU-plan |
| --- | --- |

—

at arbejde sammen på en samarbejdsbaseret og samordnet måde ved hjælp af de arbejdsstrukturer og metoder, der er anført i disse konklusioner, med henblik på at skabe merværdi på kulturområdet på EU-plan

| — | at tage hensyn til kulturen i forbindelse med formulering, gennemførelse og evaluering af politikker og tiltag på andre politikområder, idet det navnlig sikres, at kulturen medtages på et tidligt tidspunkt og på effektiv vis i politikudviklingsprocessen |
| --- | --- |

—

at tage hensyn til kulturen i forbindelse med formulering, gennemførelse og evaluering af politikker og tiltag på andre politikområder, idet det navnlig sikres, at kulturen medtages på et tidligt tidspunkt og på effektiv vis i politikudviklingsprocessen

| — | at fremme bedre bidrag fra kulturen til de overordnede mål i Europa 2020-strategien i betragtning af sektorens rolle i opnåelse af intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst samt dens positive virkninger på områder som f.eks. beskæftigelse, social inklusion, uddannelse, turisme, forskning og innovation og regional udvikling |
| --- | --- |

—

at fremme bedre bidrag fra kulturen til de overordnede mål i Europa 2020-strategien i betragtning af sektorens rolle i opnåelse af intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst samt dens positive virkninger på områder som f.eks. beskæftigelse, social inklusion, uddannelse, turisme, forskning og innovation og regional udvikling

| — | at fremme læsning som et redskab til at sprede viden, styrke kreativitet, støtte adgangen til kultur og kulturel mangfoldighed og udvikle bevidstheden om en europæisk identitet under hensyntagen til de forskellige forhold, der gør sig gældende for e-bøger og fysiske bøger |
| --- | --- |

—

at fremme læsning som et redskab til at sprede viden, styrke kreativitet, støtte adgangen til kultur og kulturel mangfoldighed og udvikle bevidstheden om en europæisk identitet under hensyntagen til de forskellige forhold, der gør sig gældende for e-bøger og fysiske bøger

| — | regelmæssigt og på et tidligt tidspunkt at dele informationer om EU-politikker og EU-foranstaltninger, der har direkte eller indirekte indvirkning på kulturspørgsmål og kulturpolitikker, og i denne forbindelse opfordre dem til at udveksle informationer ved hjælp af digitale midler, herunder virtuelle platforme |
| --- | --- |

—

regelmæssigt og på et tidligt tidspunkt at dele informationer om EU-politikker og EU-foranstaltninger, der har direkte eller indirekte indvirkning på kulturspørgsmål og kulturpolitikker, og i denne forbindelse opfordre dem til at udveksle informationer ved hjælp af digitale midler, herunder virtuelle platforme

| — | at fremme samarbejdet med tredjelande, navnlig kandidatlande, potentielle kandidatlande og lande i den europæiske naboskabspolitik samt med de kompetente internationale organisationer på kulturområdet, herunder Europarådet, bl.a. gennem regelmæssige møder med de pågældende tredjelande |
| --- | --- |

—

at fremme samarbejdet med tredjelande, navnlig kandidatlande, potentielle kandidatlande og lande i den europæiske naboskabspolitik samt med de kompetente internationale organisationer på kulturområdet, herunder Europarådet, bl.a. gennem regelmæssige møder med de pågældende tredjelande

| — | at foretage en midtvejsevaluering af arbejdsplanens gennemførelse med henblik på eventuelle tilpasninger eller ændringer i lyset af de opnåede resultater og den politiske udvikling i EU. |
| --- | --- |

—

at foretage en midtvejsevaluering af arbejdsplanens gennemførelse med henblik på eventuelle tilpasninger eller ændringer i lyset af de opnåede resultater og den politiske udvikling i EU.

---

(1)  EUT C 287 af 29.11.2007, s. 1.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 221.

(3)  EUT C 325 af 2.12.2010, s. 1.

(4)  Dok. 9591/14.

(5)  Dok. 12646/14.

(6)  EUT C 393 af 19.12.2012, s. 8.

(7)  I overensstemmelse med Rådets konklusioner fra 2012 om kulturforvaltning.

(8)  Se fodnote 7.

---

BILAG I

Prioriteter for arbejdsplanen på kulturområdet 2015-2018

Prioritet A: Tilgængelig og inklusiv kultur

Den europæiske kulturdagsorden: Kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog (3.1)

Europa 2020-strategien: Inklusiv vækst (prioritet 3)

| Aktører | Temaområder | Instrumenter og arbejdsmetoder (herunder hvis tværsektorielle) | Forventede resultater og vejledende tidsplan |
| --- | --- | --- | --- |
| Medlemsstaterne | A1) Udvikling af nøglekompetencen kulturel bevidsthed og udtryksevne | Den åbne koordinationsmetode (1), tværsektorielt
  Eksperter indkredser god praksis med henblik på udvikling af denne nøglekompetence og dens integrering i uddannelsespolitikkerne på grundlag af den viden og de holdninger, der identificeres i Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (2) | Slutningen af 2015
  Håndbog i god praksis for myndigheder på kultur- og undervisningsområdet på nationalt og europæisk niveau |
| Medlemsstaterne | A2) Fremme af adgangen til kultur via digitale midler: politikker og strategier til publikumsudvikling | Den åbne koordinationsmetode | 2015-2016 |
| Digitale teknologier har ændret den måde, hvorpå mennesker får adgang til, producerer og anvender kulturelt indhold. Hvad er virkningerne af den digitale overgang på politikker til publikumsudvikling og praksis i kulturelle institutioner? | Eksperter kortlægger eksisterende politikker og programmer og identificerer god praksis | Håndbog i god praksis for kulturelle institutioner og fagfolk |
| Fremme af læsning i det digitale miljø med henblik på at fremme adgang og publikumsudvikling. Kortlægning af den lovgivningsmæssige ramme med særlig henvisning til licenspraksis, grænseoverskridende tjenester og e-udlån på offentlige biblioteker | Undergruppen under Den Åbne Koordinationsmetode (3)

  Eksperter kortlægger de bedste praksisser | 2015
  Rapport med casestudier |
| Medlemsstaterne | A3) Fremme af kulturens bidrag til social integration | Den åbne koordinationsmetode | 2017-2018 |
| Hvordan kan offentlige politikker tilskynde til og støtte kulturelle institutioner i forbindelse med arbejde i partnerskaber med andre sektorer (sundhedspleje, social omsorg, fængselsvæsenet osv.)? | Eksperter kortlægger eksisterende offentlige politikker vedrørende social integration gennem kultur og identificerer god praksis | Retningslinjer for politiske beslutningstagere og kulturelle institutioner |

Aktører

Temaområder

Instrumenter og arbejdsmetoder (herunder hvis tværsektorielle)

Forventede resultater og vejledende tidsplan

Medlemsstaterne

A1) Udvikling af nøglekompetencen kulturel bevidsthed og udtryksevne

Den åbne koordinationsmetode (1), tværsektorielt

Eksperter indkredser god praksis med henblik på udvikling af denne nøglekompetence og dens integrering i uddannelsespolitikkerne på grundlag af den viden og de holdninger, der identificeres i Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (2)

Slutningen af 2015

Håndbog i god praksis for myndigheder på kultur- og undervisningsområdet på nationalt og europæisk niveau

Medlemsstaterne

A2) Fremme af adgangen til kultur via digitale midler: politikker og strategier til publikumsudvikling

Den åbne koordinationsmetode

2015-2016

Digitale teknologier har ændret den måde, hvorpå mennesker får adgang til, producerer og anvender kulturelt indhold. Hvad er virkningerne af den digitale overgang på politikker til publikumsudvikling og praksis i kulturelle institutioner?

Eksperter kortlægger eksisterende politikker og programmer og identificerer god praksis

Håndbog i god praksis for kulturelle institutioner og fagfolk

Fremme af læsning i det digitale miljø med henblik på at fremme adgang og publikumsudvikling. Kortlægning af den lovgivningsmæssige ramme med særlig henvisning til licenspraksis, grænseoverskridende tjenester og e-udlån på offentlige biblioteker

Undergruppen under Den Åbne Koordinationsmetode (3)

Eksperter kortlægger de bedste praksisser

2015

Rapport med casestudier

Medlemsstaterne

A3) Fremme af kulturens bidrag til social integration

Den åbne koordinationsmetode

2017-2018

Hvordan kan offentlige politikker tilskynde til og støtte kulturelle institutioner i forbindelse med arbejde i partnerskaber med andre sektorer (sundhedspleje, social omsorg, fængselsvæsenet osv.)?

Eksperter kortlægger eksisterende offentlige politikker vedrørende social integration gennem kultur og identificerer god praksis

Retningslinjer for politiske beslutningstagere og kulturelle institutioner

Prioritet B: Kulturarv

Den europæiske kulturdagsorden: Kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog (3.1)

Europa 2020-strategien: Intelligent og bæredygtig vækst (prioritet 1 og 2)

| Aktører | Temaområder | Instrumenter og arbejdsmetoder (herunder hvis tværsektorielle) | Forventede resultater og vejledende tidsplan |
| --- | --- | --- | --- |
| Medlemsstaterne | B1) Deltagerorienteret forvaltning af kulturarven | Den åbne koordinationsmetode | 2015-2016 |
| Identifikation af innovative fremgangsmåder til forvaltning på flere myndighedsniveauer af materiel, immateriel og digital kulturarv, der involverer den offentlige sektor, private aktører og civilsamfundet
  Samarbejde mellem forskellige forvaltningsniveauer og politikområder vil blive behandlet | Eksperter kortlægger og sammenligner offentlige politikker på nationalt og regionalt niveau for at identificere god praksis, bl.a. i samarbejde med eksisterende kulturarvnet | Håndbog i god praksis for politiske beslutningstagere og kulturarvinstitutioner |
| Medlemsstaterne | B2) Færdigheder, uddannelse og videnoverførsel: traditionelle og nye kulturarverhverv | Den åbne koordinationsmetode, tværsektorielt | 2017-2018 |
| Kapacitetsopbygning for fagfolk, der arbejder med kulturarv. Fokus på overførsel af traditionelle færdigheder og knowhow og på nye erhverv, herunder i forbindelse med den digitale overgang
  Deltagelse af uddannelseseksperter vil blive fremmet | Eksperter kortlægger eksisterende uddannelsesordninger og identificerer nye færdigheder og uddannelsesbehov inden for den materielle, immaterielle og digitale kulturarv | Håndbog i god praksis for kultur- og uddannelsesinstitutioner |
| Kommissionen | B3) Risikovurdering og forebyggelse med henblik på beskyttelse af kulturarven mod virkningerne af naturkatastrofer og trusler forårsaget af menneskelig handling
  Kortlægning af eksisterende strategier og praksis på nationalt plan. Overudnyttelse, forurening, ikkebæredygtig udvikling, konfliktområder og naturkatastrofer (brand, oversvømmelser, jordskælv) er nogle af de faktorer, der skal overvejes | Undersøgelse | 2016 |

Aktører

Temaområder

Instrumenter og arbejdsmetoder (herunder hvis tværsektorielle)

Forventede resultater og vejledende tidsplan

Medlemsstaterne

B1) Deltagerorienteret forvaltning af kulturarven

Den åbne koordinationsmetode

2015-2016

Identifikation af innovative fremgangsmåder til forvaltning på flere myndighedsniveauer af materiel, immateriel og digital kulturarv, der involverer den offentlige sektor, private aktører og civilsamfundet

Samarbejde mellem forskellige forvaltningsniveauer og politikområder vil blive behandlet

Eksperter kortlægger og sammenligner offentlige politikker på nationalt og regionalt niveau for at identificere god praksis, bl.a. i samarbejde med eksisterende kulturarvnet

Håndbog i god praksis for politiske beslutningstagere og kulturarvinstitutioner

Medlemsstaterne

B2) Færdigheder, uddannelse og videnoverførsel: traditionelle og nye kulturarverhverv

Den åbne koordinationsmetode, tværsektorielt

2017-2018

Kapacitetsopbygning for fagfolk, der arbejder med kulturarv. Fokus på overførsel af traditionelle færdigheder og knowhow og på nye erhverv, herunder i forbindelse med den digitale overgang

Deltagelse af uddannelseseksperter vil blive fremmet

Eksperter kortlægger eksisterende uddannelsesordninger og identificerer nye færdigheder og uddannelsesbehov inden for den materielle, immaterielle og digitale kulturarv

Håndbog i god praksis for kultur- og uddannelsesinstitutioner

Kommissionen

B3) Risikovurdering og forebyggelse med henblik på beskyttelse af kulturarven mod virkningerne af naturkatastrofer og trusler forårsaget af menneskelig handling

Kortlægning af eksisterende strategier og praksis på nationalt plan. Overudnyttelse, forurening, ikkebæredygtig udvikling, konfliktområder og naturkatastrofer (brand, oversvømmelser, jordskælv) er nogle af de faktorer, der skal overvejes

Undersøgelse

2016

Prioritet C: De kulturelle og kreative sektorer: kreativ økonomi og innovation

Den europæiske kulturdagsorden: Kulturen som katalysator for kreativitet (3.2)

Europa 2020-strategien: Intelligent og bæredygtig vækst (prioritet 1 og 2)

| Aktører | Temaområder | Instrumenter og arbejdsmetoder (herunder hvis tværsektorielle) | Forventede resultater og vejledende tidsplan |
| --- | --- | --- | --- |
| Medlemsstaterne | C1) Adgang til finansiering | Den åbne koordinationsmetode (4), tværsektorielt | 2015 |
| Fokus på det finansielle økosystem for de kulturelle og kreative sektorer. Undersøgelse af de finansielle instrumenter som lån og aktier. Oversigt over og analyse af alternativ finansiering, f.eks. offentlig-private midler, »business angels«, risikovillig kapital, crowdfunding, sponsorater, donationer og filantropisk virksomhed
  Deltagelse af eksperter i finansiering og økonomi vil blive tilskyndet | Eksperter indkredser innovative finansieringsordninger og investeringspraksisser i de kulturelle og kreative sektorer | Henstillinger til de offentlige myndigheder |
| | C2) De offentlige politikkers rolle i forbindelse med udvikling af iværksætter- og innovationspotentialet i de kulturelle og kreative sektorer | | |
| Medlemsstaterne | a. | Kulturelle og kreative forbindelser for at stimulere innovation, økonomisk holdbarhed og social integration
  Undersøge og fremme synergi mellem de kulturelle og kreative sektorer på den ene side og andre relevante sektorer på den anden side |

Aktører

Temaområder

Instrumenter og arbejdsmetoder (herunder hvis tværsektorielle)

Forventede resultater og vejledende tidsplan

Medlemsstaterne

C1) Adgang til finansiering

Den åbne koordinationsmetode (4), tværsektorielt

2015

Fokus på det finansielle økosystem for de kulturelle og kreative sektorer. Undersøgelse af de finansielle instrumenter som lån og aktier. Oversigt over og analyse af alternativ finansiering, f.eks. offentlig-private midler, »business angels«, risikovillig kapital, crowdfunding, sponsorater, donationer og filantropisk virksomhed

Deltagelse af eksperter i finansiering og økonomi vil blive tilskyndet

Eksperter indkredser innovative finansieringsordninger og investeringspraksisser i de kulturelle og kreative sektorer

Henstillinger til de offentlige myndigheder

C2) De offentlige politikkers rolle i forbindelse med udvikling af iværksætter- og innovationspotentialet i de kulturelle og kreative sektorer

Medlemsstaterne

a.

Kulturelle og kreative forbindelser for at stimulere innovation, økonomisk holdbarhed og social integration

Undersøge og fremme synergi mellem de kulturelle og kreative sektorer på den ene side og andre relevante sektorer på den anden side

Mulige rådskonklusioner

2015

Medlemsstaterne

| b. | Kortlægge innovative foranstaltninger til fremme af iværksætterkultur og nye forretningsmodeller i de kulturelle og kreative sektorer |
| --- | --- |

b.

Kortlægge innovative foranstaltninger til fremme af iværksætterkultur og nye forretningsmodeller i de kulturelle og kreative sektorer

Den åbne koordinationsmetode, tværsektorielt

2016-2017

| | Deltagelse af eksperter i økonomi og erhvervsliv vil blive tilskyndet |
| --- | --- |

Deltagelse af eksperter i økonomi og erhvervsliv vil blive tilskyndet

Eksperter identificerer god praksis inden for virksomhedsstøtteforanstaltninger til kulturelle og kreative iværksættere

Håndbog i god praksis og henstillinger til de offentlige myndigheder

Medlemsstaterne

C3) Bæredygtig kulturturisme

Den åbne koordinationsmetode, tværsektorielt

2017-2018

Identificere metoder til at skabe et europæisk turismetilbud på grundlag af materiel og immateriel kulturarv som en konkurrencefaktor for at tiltrække nye former for bæredygtig turisme. Undersøge, hvordan digitalisering af kulturelt indhold og digitale tjenester kan fremme udvidelsen af de transeuropæiske turistnet og fremme udviklingen af ruter, herunder nye, små destinationer, bl.a. under hensyn til nutidige kunstneriske aktiviteter, festivaler og kulturelle arrangementer

Deltagelse af eksperter i turisme vil blive tilskyndet

Eksperter kortlægger metoder og værktøjer til at gøre den europæiske kulturarv tilgængelig for og interoperabel med ordningen til fremme af turisme og markedsføring

Retningslinjer for politiske beslutningstagere

Prioritet D: Fremme af kulturel mangfoldighed, kultur i EU's eksterne forbindelser og mobilitet

Den europæiske kulturdagsorden: Kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog (3.1), kultur som et afgørende element i de internationale forbindelser (3.3)

Europa 2020-strategien: Bæredygtig og inklusiv vækst (prioritet 2 og 3), anvendelse af EU's eksterne politikinstrumenter

| Aktører | Temaområder | Instrumenter og arbejdsmetoder (herunder hvis tværsektorielle) | Forventede resultater og vejledende tidsplan |
| --- | --- | --- | --- |
| Medlemsstaterne/Kommissionen | D1) UNESCO-konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed
  Vurdere gennemførelsen af UNESCO's konvention fra 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed på grundlag af den rapport, der blev udarbejdet på EU's vegne i 2012 (5). Overveje dens indvirkning på aftalerne og protokollerne om kulturelt samarbejde i frihandelsaftaler. Undersøge dens anvendelse, navnlig på det digitale område | Statusaktiviteter | 2015 |
| | D2) Kultur i EU's eksterne forbindelser






  a. | Kultur i EU's politikker inden for udviklingssamarbejde |

Aktører

Temaområder

Instrumenter og arbejdsmetoder (herunder hvis tværsektorielle)

Forventede resultater og vejledende tidsplan

Medlemsstaterne/Kommissionen

D1) UNESCO-konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed

Vurdere gennemførelsen af UNESCO's konvention fra 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed på grundlag af den rapport, der blev udarbejdet på EU's vegne i 2012 (5). Overveje dens indvirkning på aftalerne og protokollerne om kulturelt samarbejde i frihandelsaftaler. Undersøge dens anvendelse, navnlig på det digitale område

Statusaktiviteter

2015

D2) Kultur i EU's eksterne forbindelser

a.

Kultur i EU's politikker inden for udviklingssamarbejde

Medlemsstaterne

| — | Støtte integrationen af kultur i EU's udviklingssamarbejdsdagsorden, instrumenter og programmer med tredjelande og vurdere betydningen af kulturens rolle i bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

—

Støtte integrationen af kultur i EU's udviklingssamarbejdsdagsorden, instrumenter og programmer med tredjelande og vurdere betydningen af kulturens rolle i bæredygtig udvikling

Mulige rådskonklusioner

2015

Kommissionen/medlemsstaterne

| — | Eksisterende programmer, der vedrører kultur i de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik |
| --- | --- |

—

Eksisterende programmer, der vedrører kultur i de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik

Undersøgelse

Drøftelse og opfølgning i Rådets forberedende organ på kulturområdet med deltagelse af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten)

2015

Medlemsstaterne

| b. | Styrkelse af en strategisk tilgang til kultur i EU's eksterne forbindelser |
| --- | --- |

b.

Styrkelse af en strategisk tilgang til kultur i EU's eksterne forbindelser

Fælles uformelle møder mellem højtstående embedsmænd fra kulturministerierne og højtstående embedsmænd med ansvar for kultur fra udenrigsministerierne, eventuelt med deltagelse af EU-Udenrigstjenesten (6)

2015-2018

Kommissionen/medlemsstaterne

| c. | Forberedende indsats på kulturområdet i EU's eksterne forbindelser (7): drøftelse, analyse og opfølgning med inddragelse af Rådets forberedende organ på kulturområdet og EU-Udenrigstjenesten |
| --- | --- |

c.

Forberedende indsats på kulturområdet i EU's eksterne forbindelser (7): drøftelse, analyse og opfølgning med inddragelse af Rådets forberedende organ på kulturområdet og EU-Udenrigstjenesten

Analyse og opfølgning

2015-2018

Kommissionen

D3) Interkulturel dialog og mobilitet

2016, rapporter for hvert tema

| a. | Interkulturel dialog |
| --- | --- |

a.

Interkulturel dialog

Statusmøde

| b. | Mobilitet blandt kulturarbejdere, herunder skattemæssige hindringer for kunstneres mobilitet i grænseoverskridende situationer. Deltagelse af skatteeksperter vil blive tilskyndet |
| --- | --- |

b.

Mobilitet blandt kulturarbejdere, herunder skattemæssige hindringer for kunstneres mobilitet i grænseoverskridende situationer. Deltagelse af skatteeksperter vil blive tilskyndet

Statusmøde

| c. | Mobilitet med hensyn til samlinger |
| --- | --- |

c.

Mobilitet med hensyn til samlinger

Statusmøde

| d. | Ulovlig handel med kulturgoder, herunder EU-importregler for kulturgoder, der er ulovligt udført fra tredjelande |
| --- | --- |

d.

Ulovlig handel med kulturgoder, herunder EU-importregler for kulturgoder, der er ulovligt udført fra tredjelande

Undersøgelse

2016

Medlemsstaterne

D4) Film: forbedret udbredelse af europæiske film

Den åbne koordinationsmetode

2017-2018

Identificere komplementaritet mellem filmpolitikker og støtteinstrumenter på regionalt, nationalt og europæisk plan med henblik på at forbedre udbredelsen af europæiske film, især i det digitale miljø

Deltagelse af eksperter fra ministerier med ansvar for filmpolitik og fra nationale filmfonde og institutter vil blive tilskyndet

Eksperter identificerer god praksis under hensyntagen til resultaterne af det europæiske filmforum (8)

Håndbog i god praksis

---

(1)  Arbejdsgruppe, der blev nedsat i 2014 under arbejdsplanen på kulturområdet for 2011-2014, og hvis mandat blev forlænget. Den består af eksperter fra begge ministerier for kultur og uddannelse.

(2)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(3)  Dette er en gruppe under Arbejdsgruppen under Den Åbne Koordinationsmetode, der skal fremme adgangen til kultur ved hjælp af digitale midler.

(4)  Arbejdsgruppe, der blev nedsat i 2014 under arbejdsplanen på kulturområdet for 2011-2014.

(5)  Firårlig periodisk rapport på Den Europæiske Unions vegne om foranstaltninger til at beskytte og fremme de kulturelle udtryksformers mangfoldighed inden for rammerne af UNESCO’s konvention fra 2008 — arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2012) 129 final).

(6)  Møder organiseres af roterende formandskaber for Rådet på frivilligt grundlag.

(7)  http://cultureinexternalrelations.eu/wp-content/uploads/2013/05/Executive-Summary-ENG_13.06.2014.pdf.

(8)  Det europæiske filmforum er en platform for struktureret dialog, der er etableret af Kommissionen i medfør af dens meddelelse om europæisk film i den digitale tidsalder (dok. 10024/14). Det første resultat af denne strukturerede dialog forventes i 2016.

---

BILAG II

Principper vedrørende medlemskab af og arbejdsmåde for de arbejdsgrupper, der skal nedsættes af medlemsstaterne som led i arbejdsplanen på kulturområdet 2015-2018

Medlemskab

| — | Medlemsstaternes deltagelse i arbejdsgrupperne sker på frivillig basis, og de kan til enhver tid tilslutte sig dem. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternes deltagelse i arbejdsgrupperne sker på frivillig basis, og de kan til enhver tid tilslutte sig dem.

| — | Medlemsstater, der er interesseret i at deltage i en arbejdsgruppes drøftelser, udnævner eksperter som medlemmer af arbejdsgruppen. Medlemsstaten sørger for, at de udnævnte eksperter har praktisk erfaring inden for det pågældende område på nationalt plan og er bindeled til de kompetente nationale myndigheder. Kommissionen koordinerer procedurerne for udnævnelse af eksperter. For at sikre sig den ekspertprofil, der passer bedst til det behandlede tema, kan medlemsstaterne om nødvendigt udnævne en ny ekspert, hver gang der er et nyt tema. |
| --- | --- |

—

Medlemsstater, der er interesseret i at deltage i en arbejdsgruppes drøftelser, udnævner eksperter som medlemmer af arbejdsgruppen. Medlemsstaten sørger for, at de udnævnte eksperter har praktisk erfaring inden for det pågældende område på nationalt plan og er bindeled til de kompetente nationale myndigheder. Kommissionen koordinerer procedurerne for udnævnelse af eksperter. For at sikre sig den ekspertprofil, der passer bedst til det behandlede tema, kan medlemsstaterne om nødvendigt udnævne en ny ekspert, hver gang der er et nyt tema.

| — | De enkelte arbejdsgrupper kan beslutte at invitere uafhængige eksperter, repræsentanter for civilsamfundet og repræsentanter for europæiske tredjelande til at bidrage til gruppens arbejde. |
| --- | --- |

—

De enkelte arbejdsgrupper kan beslutte at invitere uafhængige eksperter, repræsentanter for civilsamfundet og repræsentanter for europæiske tredjelande til at bidrage til gruppens arbejde.

Arbejdsprocedurer

| — | Grupperne drøfter de temaområder, der er fastlagt i arbejdsplanen, og overholder de frister, der er sat i bilag I. |
| --- | --- |

—

Grupperne drøfter de temaområder, der er fastlagt i arbejdsplanen, og overholder de frister, der er sat i bilag I.

| — | Definitionen af og tidsplanen for de mål, der skal nås, kan tages op til revision i forbindelse med midtvejsevalueringen i lyset af de opnåede resultater og den politiske udvikling i Unionen. |
| --- | --- |

—

Definitionen af og tidsplanen for de mål, der skal nås, kan tages op til revision i forbindelse med midtvejsevalueringen i lyset af de opnåede resultater og den politiske udvikling i Unionen.

| — | Grupperne nedsættes for en periode på gennemsnitlig 18 måneder, hvor der i gennemsnit kan finde seks møder sted. |
| --- | --- |

—

Grupperne nedsættes for en periode på gennemsnitlig 18 måneder, hvor der i gennemsnit kan finde seks møder sted.

| — | Det er de enkelte arbejdsgruppers ansvar at udnævne deres formand eller formænd for hvert temaområde, der indgår i prioriteterne. |
| --- | --- |

—

Det er de enkelte arbejdsgruppers ansvar at udnævne deres formand eller formænd for hvert temaområde, der indgår i prioriteterne.

Rapportering og oplysninger

| — | Formændene for arbejdsgrupperne aflægger rapport til Kulturudvalget om, hvordan arbejdet skrider frem i de enkelte grupper. Kulturudvalget får mulighed for at råde arbejdsgrupperne med henblik på at opnå det ønskede resultat og sikre koordinationen af gruppernes arbejde. |
| --- | --- |

—

Formændene for arbejdsgrupperne aflægger rapport til Kulturudvalget om, hvordan arbejdet skrider frem i de enkelte grupper. Kulturudvalget får mulighed for at råde arbejdsgrupperne med henblik på at opnå det ønskede resultat og sikre koordinationen af gruppernes arbejde.

| — | Grupperne forelægger for hvert enkelt mål i bilag I resultaterne af det udførte arbejde med konkrete og anvendelige resultater. |
| --- | --- |

—

Grupperne forelægger for hvert enkelt mål i bilag I resultaterne af det udførte arbejde med konkrete og anvendelige resultater.

| — | Gruppernes mødedagsordener og mødereferater gøres systematisk tilgængelige for samtlige medlemsstater uanset omfanget af deres deltagelse i et givet område. Gruppernes resultater offentliggøres. |
| --- | --- |

—

Gruppernes mødedagsordener og mødereferater gøres systematisk tilgængelige for samtlige medlemsstater uanset omfanget af deres deltagelse i et givet område. Gruppernes resultater offentliggøres.

| — | Kommissionen yder logistik- og sekretariatsbistand til grupperne. Den bistår dem så vidt muligt i deres arbejde på enhver anden hensigtsmæssig måde (herunder med undersøgelser vedrørende deres respektive aktivitetsområde). |
| --- | --- |

—

Kommissionen yder logistik- og sekretariatsbistand til grupperne. Den bistår dem så vidt muligt i deres arbejde på enhver anden hensigtsmæssig måde (herunder med undersøgelser vedrørende deres respektive aktivitetsområde).

| — | Ovennævnte resultater vil indgå i Kommissionens endelige rapport om gennemførelsen af arbejdsplanen. |
| --- | --- |

—

Ovennævnte resultater vil indgå i Kommissionens endelige rapport om gennemførelsen af arbejdsplanen.

---

Europa-Kommissionen

| 23.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 463/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 463/15

---

Euroens vekselkurs (1)

22. december 2014

(2014/C 463/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2259 |
| JPY | japanske yen | 147,06 |
| DKK | danske kroner | 7,4401 |
| GBP | pund sterling | 0,78490 |
| SEK | svenske kroner | 9,5536 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2035 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,0565 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,618 |
| HUF | ungarske forint | 315,33 |
| LTL | litauiske litas | 3,45280 |
| PLN | polske zloty | 4,2665 |
| RON | rumænske leu | 4,4666 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,8423 |
| AUD | australske dollar | 1,5057 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4257 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,5098 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5803 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6171 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 343,82 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 14,2082 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,6271 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,6650 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 255,54 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,2839 |
| PHP | filippinske pesos | 54,723 |
| RUB | russiske rubler | 67,1555 |
| THB | thailandske bath | 40,282 |
| BRL | brasilianske real | 3,2455 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,8608 |
| INR | indiske rupee | 77,4769 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2259

JPY

japanske yen

147,06

DKK

danske kroner

7,4401

GBP

pund sterling

0,78490

SEK

svenske kroner

9,5536

CHF

schweiziske franc

1,2035

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,0565

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,618

HUF

ungarske forint

315,33

LTL

litauiske litas

3,45280

PLN

polske zloty

4,2665

RON

rumænske leu

4,4666

TRY

tyrkiske lira

2,8423

AUD

australske dollar

1,5057

CAD

canadiske dollar

1,4257

HKD

hongkongske dollar

9,5098

NZD

newzealandske dollar

1,5803

SGD

singaporeanske dollar

1,6171

KRW

sydkoreanske won

1 343,82

ZAR

sydafrikanske rand

14,2082

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,6271

HRK

kroatiske kuna

7,6650

IDR

indonesiske rupiah

15 255,54

MYR

malaysiske ringgit

4,2839

PHP

filippinske pesos

54,723

RUB

russiske rubler

67,1555

THB

thailandske bath

40,282

BRL

brasilianske real

3,2455

MXN

mexicanske pesos

17,8608

INR

indiske rupee

77,4769

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

| 23.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 463/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 463/16

---

Meddelelse om ikrafttrædelse

(2014/C 463/04)

Afgørelse nr. 1/2014 fra Det Blandede Udvalg EU-Schweiz, der er nedsat i medfør af artikel 14 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer, af 21. juni 1999 om ændring af bilag II (koordinering af de sociale sikringsordninger) træder i kraft den 1. januar 2015 efter Det Blandede Udvalgs vedtagelse den 28. november 2014 ved skriftlig procedure.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 23.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 463/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 463/17

---

Officielle fri- og helligdage i 2015

(2014/C 463/05)

| Belgique/België | 1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 21.7, 15.8, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12 |
| --- | --- |
| България | 1.1, 3.3, 10.4, 11.4, 12.4, 13.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Česká republika | 1.1, 6.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Danmark | 1.1, 2.4, 3.4, 5.4, 6.4, 1.5, 14.5, 24.5, 25.5, 5.6, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| Deutschland | 1.1, 3.4, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 21.7, 15.8, 3.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| Eesti | 1.1, 24.2, 3.4, 5.4, 1.5, 24.5, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Éire/Ireland | 1.1, 17.3, 3.4 6.4, 4.5, 1.6, 3.8, 26.10, 25.12, 28.12 |
| Ελλάδα | 1.1, 6.1, 23.2, 25.3, 10.4, 13.4, 1.5, 1.6, 28.10, 25.12 |
| España | 1.1, 6.1, 3.4, 1.5, 15.8, 12.10, 8.12, 25.12 |
| France | 1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 14.7, 21.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12 |
| Hrvatska | 1.1, 6.1, 5.4, 6.4, 1.5, 4.6, 22.6, 25.6, 5.8, 15.8, 8.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Italia | 1.1, 6.1, 6.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Κύπρος/Kıbrıs | 1.1, 6.1, 23.2, 25.3, 1.4, 10.4, 12.4, 13.4, 1.5, 31.5, 1.6, 15.8, 1.10, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Latvija | 1.1, 3.4, 5.4, 6.4, 1.5, 4.5, 10.5, 24.5, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| Lietuva | 1.1, 16.2, 11.3, 5.4, 1.5, 3.5, 7.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 24.12, 25.12 |
| Luxembourg | 1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 23.6, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Magyarország | 1.1, 2.1, 15.3, 5.4, 6.4, 1.5, 24.5, 25.5, 20.8, 21.8, 23.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Malta | 1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 3.4, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12 |
| Nederland | 1.1, 5.4, 6.4, 27.4, 5.5, 14.5, 24.5, 25.5, 25.12, 26.12 |
| Österreich | 1.1, 6.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 4.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Polska | 1.1, 6.1, 5.4, 6.4, 1.5, 3.5, 4.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12 |
| Portugal | 1.1, 3.4, 5.4, 25.4, 1.5, 10.6, 15.8, 8.12, 25.12 |
| România | 1.1, 2.1, 24.1, 12.4, 13.4, 1.5, 31.5, 1.6, 15.8, 30.11, 1.12, 25.12, 26.12 |
| Slovenija | 1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 15.5, 25.6, 24.12, 25.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12 |
| Slovensko | 1.1, 6.1, 3.4, 6.4, 1.5, 8.5, 5.7, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Suomi/Finland | 1.1, 6.1, 25.3, 27.3, 28.3, 1.5, 5.5, 15.5, 25.6, 5.11, 6.12, 25.12, 26.12 |
| Sverige | 1.1, 6.1, 3.4, 5.4, 6.4, 1.5, 14.5, 24.5, 6.6, 20.6, 31.10, 25.12, 26.12 |
| United Kingdom | Wales and England: 1.1, 3.4, 6.4, 4.5 25.5, 31.8, 25.12, 28.12
  Northern Ireland: 1.1, 17.3, 3.4, 6.4, 4.5, 25.5, 13.7, 31.8, 25.12, 28.12
  Scotland: 1.1, 2.1, 3.4, 4.5, 25.5, 3.8, 30.11, 25.12, 28.12 |

Belgique/België

1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 21.7, 15.8, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12

България

1.1, 3.3, 10.4, 11.4, 12.4, 13.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12

Česká republika

1.1, 6.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Danmark

1.1, 2.4, 3.4, 5.4, 6.4, 1.5, 14.5, 24.5, 25.5, 5.6, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

Deutschland

1.1, 3.4, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 21.7, 15.8, 3.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

Eesti

1.1, 24.2, 3.4, 5.4, 1.5, 24.5, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12

Éire/Ireland

1.1, 17.3, 3.4 6.4, 4.5, 1.6, 3.8, 26.10, 25.12, 28.12

Ελλάδα

1.1, 6.1, 23.2, 25.3, 10.4, 13.4, 1.5, 1.6, 28.10, 25.12

España

1.1, 6.1, 3.4, 1.5, 15.8, 12.10, 8.12, 25.12

France

1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 14.7, 21.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12

Hrvatska

1.1, 6.1, 5.4, 6.4, 1.5, 4.6, 22.6, 25.6, 5.8, 15.8, 8.10, 1.11, 25.12, 26.12

Italia

1.1, 6.1, 6.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Κύπρος/Kıbrıs

1.1, 6.1, 23.2, 25.3, 1.4, 10.4, 12.4, 13.4, 1.5, 31.5, 1.6, 15.8, 1.10, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12

Latvija

1.1, 3.4, 5.4, 6.4, 1.5, 4.5, 10.5, 24.5, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

Lietuva

1.1, 16.2, 11.3, 5.4, 1.5, 3.5, 7.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 24.12, 25.12

Luxembourg

1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 23.6, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

Magyarország

1.1, 2.1, 15.3, 5.4, 6.4, 1.5, 24.5, 25.5, 20.8, 21.8, 23.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12

Malta

1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 3.4, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12

Nederland

1.1, 5.4, 6.4, 27.4, 5.5, 14.5, 24.5, 25.5, 25.12, 26.12

Österreich

1.1, 6.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 4.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Polska

1.1, 6.1, 5.4, 6.4, 1.5, 3.5, 4.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12

Portugal

1.1, 3.4, 5.4, 25.4, 1.5, 10.6, 15.8, 8.12, 25.12

România

1.1, 2.1, 24.1, 12.4, 13.4, 1.5, 31.5, 1.6, 15.8, 30.11, 1.12, 25.12, 26.12

Slovenija

1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 15.5, 25.6, 24.12, 25.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12

Slovensko

1.1, 6.1, 3.4, 6.4, 1.5, 8.5, 5.7, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Suomi/Finland

1.1, 6.1, 25.3, 27.3, 28.3, 1.5, 5.5, 15.5, 25.6, 5.11, 6.12, 25.12, 26.12

Sverige

1.1, 6.1, 3.4, 5.4, 6.4, 1.5, 14.5, 24.5, 6.6, 20.6, 31.10, 25.12, 26.12

United Kingdom

Wales and England: 1.1, 3.4, 6.4, 4.5 25.5, 31.8, 25.12, 28.12

Northern Ireland: 1.1, 17.3, 3.4, 6.4, 4.5, 25.5, 13.7, 31.8, 25.12, 28.12

Scotland: 1.1, 2.1, 3.4, 4.5, 25.5, 3.8, 30.11, 25.12, 28.12

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 23.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 463/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 463/18

---

Indkaldelse af forslag under arbejdsprogrammet for støtte til transeuropæiske telenet under Connecting Europe-faciliteten for perioden 2014-2020

(Kommissionens afgørelse C(2014) 2069 ændret ved C(2014) 9588)

(2014/C 463/06)

Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi lancerer hermed en indkaldelse af forslag med henblik på at yde støtte til projekter i overensstemmelse med de prioriteter og mål, der er fastlagt i 2014-arbejdsprogrammet for transeuropæiske telenet under Connecting Europe-faciliteten for perioden 2014-2020.

Der indkaldes forslag i henhold til:

CEF-TC-2014-3, »Elektronisk identifikation og autentifikation — e-identifikation og e-signatur — Generiske tjenester«

Nærmere oplysninger om indkaldelsen, herunder indhold, frist og budget, findes i indkaldelsesteksten, som er offentliggjort på webstedet for CEF — telekommunikation:

http://inea.ec.europa.eu/en/cef/cef_telecom/apply_for_funding/cef_telecom_call_for_proposals_2014.htm

---

| 23.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 463/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 463/19

---

INDKALDELSE AF ANSØGNINGER — »DEN EUROPÆISKE KULTURHOVEDSTAD« — EAC/A03/2014

(2014/C 463/07)

| 1. | Kommissionen, Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur, iværksætter en indkaldelse af ansøgninger i forbindelse med EU-aktionen »Den Europæiske Kulturhovedstad« for år 2021 for byer i kandidatlande og potentielle kandidatlande til medlemskab af EU, som deltager i programmet Et Kreativt Europa, jf. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 445/2014/EU af 16. april 2014 om en EU-aktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2020-2033 og om ophævelse af afgørelse nr. 1622/2006/EF (1). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen, Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur, iværksætter en indkaldelse af ansøgninger i forbindelse med EU-aktionen »Den Europæiske Kulturhovedstad« for år 2021 for byer i kandidatlande og potentielle kandidatlande til medlemskab af EU, som deltager i programmet Et Kreativt Europa, jf. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 445/2014/EU af 16. april 2014 om en EU-aktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2020-2033 og om ophævelse af afgørelse nr. 1622/2006/EF (1).

| 2. | Denne indkaldelse indgår som led i udpegelsen af en af disse byer til Europæisk Kulturhovedstad i 2021. |
| --- | --- |

2.

Denne indkaldelse indgår som led i udpegelsen af en af disse byer til Europæisk Kulturhovedstad i 2021.

| 3. | Målene for aktionen Den Europæiske Kulturhovedstad er at bevare og fremme mangfoldigheden i kulturerne i Europa og fremhæve deres fælles træk samt at øge borgernes følelse af at tilhøre et fælles kulturområde og at fremme kulturens bidrag til byudvikling på lang sigt. De aktiviteter, der udfolder sig i den by, som bliver udpeget til europæisk kulturhovedstad, skal tilstræbe at øge udvalget, mangfoldigheden og den europæiske dimension af byernes kulturudbud, at forbedre adgangen til og deltagelsen i kulturlivet, at styrke den kulturelle sektors kapacitet og dens tilknytning til andre sektorer og at højne byernes internationale profil gennem kultur. |
| --- | --- |

3.

Målene for aktionen Den Europæiske Kulturhovedstad er at bevare og fremme mangfoldigheden i kulturerne i Europa og fremhæve deres fælles træk samt at øge borgernes følelse af at tilhøre et fælles kulturområde og at fremme kulturens bidrag til byudvikling på lang sigt. De aktiviteter, der udfolder sig i den by, som bliver udpeget til europæisk kulturhovedstad, skal tilstræbe at øge udvalget, mangfoldigheden og den europæiske dimension af byernes kulturudbud, at forbedre adgangen til og deltagelsen i kulturlivet, at styrke den kulturelle sektors kapacitet og dens tilknytning til andre sektorer og at højne byernes internationale profil gennem kultur.

| 4. | Detaljerede oplysninger, finansieringsvilkår og ansøgningsskema kan findes i fuldtekstudgaven af indkaldelsen på: http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/calls/general/2014-eac-a03_en.htm
  Fuldtekstudgaven giver et overblik over de kriterier for støtteberettigelse, udelukkelse og tildeling, der vil blive anvendt til vurdering af ansøgningerne, samt oplysninger om udvælgelsesproceduren. Ansøgningerne skal opfylde alle kravene i fuldtekstudgaven af indkaldelsen. |
| --- | --- |

4.

Detaljerede oplysninger, finansieringsvilkår og ansøgningsskema kan findes i fuldtekstudgaven af indkaldelsen på: http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/calls/general/2014-eac-a03_en.htm

Fuldtekstudgaven giver et overblik over de kriterier for støtteberettigelse, udelukkelse og tildeling, der vil blive anvendt til vurdering af ansøgningerne, samt oplysninger om udvælgelsesproceduren. Ansøgningerne skal opfylde alle kravene i fuldtekstudgaven af indkaldelsen.

| 5. | Ansøgninger indsendes til den adresse, der er anført i fuldtekstudgaven af indkaldelsen senest den 23. oktober 2015. |
| --- | --- |

5.

Ansøgninger indsendes til den adresse, der er anført i fuldtekstudgaven af indkaldelsen senest den 23. oktober 2015.

---

(1)  EUT L 132 af 3.5.2014, s. 1.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 23.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 463/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 463/20

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2014/C 463/08)

Denne offentliggørelse giver ret til indsigelse i overensstemmelse med artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 9

»PONT-L’EVEQUE«

Nr. CE: FR-PDO-0117-01044 – 12.10.2012

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Ændringsberørt(e) afsnit af varespecifikationen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Type ændring(er)

—

—

—

—

3.   Ændring(er)

3.1.   Produktbeskrivelse

Beskrivelsen af produktet ajourfører visse tekniske og organoleptiske data til beskrivelse af »Pont-l’Evêque«.

Hver variant af produktet beskrives ved angivelse af tørstofindholdet, der hidtil kun er blevet angivet for varianterne Pont-l’Evêque og lille Pont-l’Evêque, men nu også angives for stor Pont-l’Evêque og halv Pont-l’Evêque. Den på emballagen angivne nettovægt præciseres ligeledes for hvert variants vedkommende på grundlag af de eksisterende fremgangsmåder, for dermed at forbedre produktbeskrivelsen:

| — | Stor Pont-l’Evêque: På emballagen anføres en nettovægt på mellem 1 200 og 1 600 g, og et tørstofindhold på mellem 650 og 850 g. |
| --- | --- |

—

Stor Pont-l’Evêque: På emballagen anføres en nettovægt på mellem 1 200 og 1 600 g, og et tørstofindhold på mellem 650 og 850 g.

| — | Pont-l’Evêque: På emballagen anføres en nettovægt på mellem 300 og 400 g. |
| --- | --- |

—

Pont-l’Evêque: På emballagen anføres en nettovægt på mellem 300 og 400 g.

| — | Halv Pont-l’Evêque: På emballagen anføres en nettovægt på mellem 150 og 200 g. |
| --- | --- |

—

Halv Pont-l’Evêque: På emballagen anføres en nettovægt på mellem 150 og 200 g.

| — | Lille Pont-l’Evêque: På emballagen anføres en nettovægt på mellem 180 og 250 g. |
| --- | --- |

—

Lille Pont-l’Evêque: På emballagen anføres en nettovægt på mellem 180 og 250 g.

Skorpens orange farve udgår, og nuancerne mellem guldgul og orange erstattes af en hvidlig til rødlig farve, der er i overensstemmelse med producentsammenslutningens beslutning om at forbyde anvendelsen af smørfarve (bixa orellana) som farvestof til skorper.

Beskrivelsen af skorpen som glat udgår, idet der er tale om en klar fejl i den i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 af 12. juni 1996 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 (3) registrerede varespecifikation; skorpen på Pont-l’Evêque-oste har aldrig været glat.

Det foretages endvidere en præcisering med henblik på bedre at beskrive de gængse fremgangsmåder. Skorpen kan således børstes (udført fysisk med en tør eller våd børste) eller vaskes (trykstænkning med en vandholdig opløsning). Børstning har altid været brugt og svarer til vaskning, skønt denne fremgangsmåde ikke er nævnt som sådan i den registrerede varespecifikation, jf. forordning (EF) nr. 1107/96. Det præciseres derfor, at børstning kan betragtes som en vaskemetode, idet det fakultative element ved den ene eller den anden behandling angives med ordene »kan være...«).

Endelig flyttes elementer vedrørende beskrivelsen af fremstillingsmetoden (afdrypning og saltning) til det relevante kapitel.

3.2.   Geografisk område

Det ændrede geografiske område for betegnelsen »Pont-l’Evêque« omfatter nu 1 365 kommuner eller 38 % af det territorium, der fremgår af den registrerede varespecifikation, jf. forordning (EF) nr. 1107/96 (2 129 kommuner er blevet udelukket). Indskrænkningen af det geografiske område er resultatet af arbejdet med at forstærke sammenknytningen mellem betegnelsen »Pont-l’Evêque« og produktionssystemet for normannisk malkekvæg, og med at afgrænse betegnelsens kerneområde og dens karakteristika (naturlige miljø/anvendelser). Således tilhører hver kommune i det reviderede geografiske område en zone, der er velegnet til græsvækst i kraft af et køligt klima, fugtighed og/eller forekomsten af mose og dalsænkning og som er kendetegnet ved bocage-landskab (levende hegn), der vidner om videreførelse af en tradition for opdræt af malkekvæg og tilstedeværelsen af kvægopdrættere, der i udpræget grad anvender græsning.

Denne indskrænkning af området er desuden knyttet til revisionen af varespecifikationen til styrkelse af tilknytningen til landbrugsjorden gennem kravet om delvis anvendelse af normannisk kvægrace og om fodring fortrinsvist baseret på græs med henblik på produktion af mælk.

3.3.   Bevis for oprindelse

Ændringerne af pkt. 4.1 er knyttet til en udvikling i national ret. Et væsentligt element heri er en ordning om anerkendelse af de erhvervsdrivendes evne til at opfylde de krav, der er opstillet i varespecifikationen for det produktnavn, som de nyder godt af.

Der er i pkt. 4.2 opstillet en specifik erklæring om attestering af den erhvervsdrivendes deltagelse i et avlsprogram til udvikling af besætningerne hen imod normannisk race.

Der er opstillet et punkt omhandlende indberetninger, der er nødvendige for at sikre kendskab til og tilsyn med antal, hvormed det gøres muligt for producentsammenslutningen at indsamle de nødvendige data til at sikre kendskabet til og tilsynet med oprindelsesbetegnelsen »Pont-l’Evêque«.

Afsnittene om at føre registre og kontrol med produktet er blevet suppleret.

3.4.   Fremstillingsmetode

Varespecifikationen præciserer en lang række punkter vedrørende fremstillingsmetoden med henblik på at forbedre beskrivelsen af omstændighederne ved mælkeproduktionen og den forarbejdning af osten, som giver Pont-l’Evêque dens egenart og gode ry:

—   Mælkeproduktion

Pont-l’Evêque fremstilles for en dels vedkommende af mælk fra normannisk kvægrace, der udgør mindst halvdelen af de mælkegivende køer på hver bedrift. Varespecifikationen fastsætter med henblik på at sikre, at samtlige Pont-l’Evêque-landbrugere og -fabrikanter kan indgå i og tilpasse sig denne nye produktionsbetingelse, en overgangsperioden frem til udgangen af april 2017. Denne ændring muliggør en forstærkelse af tilknytningen til landbrugsjorden gennem kravet om, at malkekvæget skal være normannisk race.

Der indføjes for at lette efterlevelsen af varespecifikationen en definition af besætningen: Denne udgøres af samtlige malkekøer på et landbrug, omfattende mælkegivende og udtørrede kører og kvier til fornyelse af besætningen.

Malkekvæget skal være på græs mindst seks måneder om året. Hver bedrift skal omfatte mindst 0,33 ha græsareal pr. malket ko, heraf mindst 0,25 ha græsningsanvendeligt areal i forlængelse af malkerummet, samt 2 ha engareal pr. hektar silomajs anvendt til foder til besætningen. Dermed sikres det, at kvægets føde først og fremmest består af græs (græsning, hø etc.), der er knyttet til det traditionelle malkekvægsopdræt i det geografiske område.

For at sikre tilknytningen til det geografiske område skal mindst 80 % af tørstoffet i besætningens grundration (foder) stamme fra jordarealer beliggende inden for det geografiske område.

Uden for græsningsperioderne skal malkekvæget hver dag fodres med hø. Supplering med tilskudsfoder er begrænset til 1 800 kg pr. ko i besætningen, pr. år. Tilladt foder og tilskudsfoder fremgår af en liste i varespecifikationen. Tilknytningen til landbrugsjorden er således sikret gennem bedrifternes foderselvforsyning og begrænsningen på tilførsel af tilskudsfoder.

—   Den anvendte mælk

Med henblik på i videst muligt omfang at undgå fordærvelse af råvaren opstilles der nærmere bestemmelser for lagring af mælk, der anvendes til fremstilling af Pont-l’Evêque. Lagringen må ikke overstige 48 timer på bedriften og 96 timer at regne fra timen for den tidligste malkning frem til begyndelsen på modningen, og denne periode nedsættes til 72 timer ved fremstillinger med rå mælk.

For at undgå enhver praksis, der ikke er i overensstemmelse med de traditionelle kundskaber, er koncentration af mælken ved delvis fjernelse af den vandholdige del inden koagulering endvidere forbudt, og de eneste ingredienser, tekniske hjælpestoffer eller tilsætningsstoffer, der er tilladte i mælken i forbindelse med fremstilling — foruden mælkeråmaterialet —, er osteløbe, uskadelige bakteriekulturer, gær, skimmelsvamp, salt og calciumchlorid.

Denne sidste bestemmelse indebærer forbud mod anvendelse af smørfarve: Farven fra smørfarvetræet blev brugt som farvestof til skorpen for at korrigere for fejl i skimmeldannelsen på skorpen forårsaget af urenheder i mælken. Forbedringer i mælkens renhed gennem mange år har overflødiggjort anvendelsen af smørfarve. Producenter af Pont-l’Evêque-oste har ikke brugt stoffet de sidste 15 år.

—   Osteproduktion

Der er i forhold til den registrerede varespecifikation, jf. forordning (EF) nr. 1107/96, sket en præcisering af betingelserne for fremstilling af Pont-l’Evêque-oste, lige fra osteløbetilsætningen til modningen. Det drejer sig om beskrivelsen — især i form af målværdier — af de forskellige skridt i fremstillingsprocessen, som svarer til de lokale, hævdvundne og uforanderlige fremgangsmåder.

Præciseringerne omfatter:

| — | mælkebeholderen: kar på maks. 600 liter, hvilket giver en enhed for form og samtidig gør det muligt at sikre, at alle de formede oste har haft samme tid til sammenløb af mælken |
| --- | --- |

—

mælkebeholderen: kar på maks. 600 liter, hvilket giver en enhed for form og samtidig gør det muligt at sikre, at alle de formede oste har haft samme tid til sammenløb af mælken

| — | modning: under 26 timer ved en temperatur under 40 °C, med henblik på at opstille de nærmere parametre, der gælder ved dette led i processen |
| --- | --- |

—

modning: under 26 timer ved en temperatur under 40 °C, med henblik på at opstille de nærmere parametre, der gælder ved dette led i processen

| — | Syrning: må, jf. traditionen, kun foregå ved hjælp af osteløbe af animalsk oprindelse og ved en syrningstemperatur på mellem 32 og 40 °C |
| --- | --- |

—

Syrning: må, jf. traditionen, kun foregå ved hjælp af osteløbe af animalsk oprindelse og ved en syrningstemperatur på mellem 32 og 40 °C

| — | metoden til fremstilling af ostemasse: udskæring af korn i størrelse under 25 mm og omrøring med henblik på at udvirke afdrypning i mellemstore kar |
| --- | --- |

—

metoden til fremstilling af ostemasse: udskæring af korn i størrelse under 25 mm og omrøring med henblik på at udvirke afdrypning i mellemstore kar

| — | delvis fjernelse af valle inden osten formes, en følgevirkning af æltningen af osten og den frembragte afdrypning |
| --- | --- |

—

delvis fjernelse af valle inden osten formes, en følgevirkning af æltningen af osten og den frembragte afdrypning

| — | intervallet mellem syrning og formning: ostene formes mindre end 2 timer efter syrningen med henblik på at begrænse syredannelsen i ostemassen |
| --- | --- |

—

intervallet mellem syrning og formning: ostene formes mindre end 2 timer efter syrningen med henblik på at begrænse syredannelsen i ostemassen

| — | afdrypning fra formen: mindst 10 timer ved mellem 17 og 31 °C; disse temperaturbetingelser er mere præcise end de angivelser for omgivende temperatur og opvarmet opbevaringssted, der fremgår af den registrerede varespecifikation, jf. forordning (EF) nr. 1107/96; osten vendes flere gange |
| --- | --- |

—

afdrypning fra formen: mindst 10 timer ved mellem 17 og 31 °C; disse temperaturbetingelser er mere præcise end de angivelser for omgivende temperatur og opvarmet opbevaringssted, der fremgår af den registrerede varespecifikation, jf. forordning (EF) nr. 1107/96; osten vendes flere gange

| — | saltning: osten saltes 1–4 dage efter syrningen, hvilket er den minimale, nødvendige tid for floradannelse på overfladen |
| --- | --- |

—

saltning: osten saltes 1–4 dage efter syrningen, hvilket er den minimale, nødvendige tid for floradannelse på overfladen

| — | tørring: tørringen finder sted mellem saltningen og påbegyndelse af modningen, for hvilken temperaturbetingelserne er blevet præciseret (mellem 10 og 22 °C) for at skærpe dette parameter |
| --- | --- |

—

tørring: tørringen finder sted mellem saltningen og påbegyndelse af modningen, for hvilken temperaturbetingelserne er blevet præciseret (mellem 10 og 22 °C) for at skærpe dette parameter

| — | forbud mod konservering ved opbevaring af mælkeråmateriale, halvfabrikata, ostemasse eller frisk ost ved temperaturer under frysepunktet, for at undgå enhver fremgangsmåde, der fjerner sig fra de traditionelle kundskaber. |
| --- | --- |

—

forbud mod konservering ved opbevaring af mælkeråmateriale, halvfabrikata, ostemasse eller frisk ost ved temperaturer under frysepunktet, for at undgå enhver fremgangsmåde, der fjerner sig fra de traditionelle kundskaber.

—   Modning

Med henblik på at optimere ostens smagsmæssige kvaliteter er der foretaget ændringer af betingelserne for modning. Den nedre grænse for modningsperioden, der tidligere var på 14 dage for alle varianterne, er sat op til 18 dage at regne fra syrningen, for stor Pont-l’Evêques vedkommende sat til 21 dage. Modningen foregår over et tidsrum på mindst 8-9 dage alt efter variant, ved en temperatur på 11-19 °C. For at sikre, at osten umiddelbart efter den på saltningen følgende tørring (der som nævnt foregår ved 10-22 °C) kan gennemgå et langsomt fald i temperatur, er maksimumstemperaturen under modningen hævet fra 14 til 19 °C. Pont-l’Evêque-oste kan modnes yderligere ved temperaturer på 4–15 °C efter eventuel emballering. Henvisningen til røde gæringsstoffer (brevibacterium linens) udgår af varespecifikationen, idet udviklingen af disse ikke er systematisk og heller ikke nødvendigvis efterspurgt. Da der under transport nødvendigvis sker en afkøling, som blokerer for modningen, præciseres det, at minimumsperioden for modning ikke omfatter transporttiden mellem fremstillingssted og modningssted, idet der fastsættes en øvre grænse for denne transittid på 72 timer.

3.5.   Tilknytning

Denne del af varespecifikationen er blevet omskrevet i overensstemmelse med bestemmelserne for BOB-specifikationer. Heri beskrives den særlige karakter ved det geografiske område og ved produktet såvel som den kausale forbindelse mellem de fysiske og menneskelige faktorer, der kendetegner dette sted og produktets karakteristika. Præciseringerne af de håndværksmæssige kundskaber, der indgår i mælkeproduktionen, fremstillingsmetoden og forarbejdningen af osten, som alle bidrager til at give Pont-l’Evêque sin egenart og særlige karakter, er således blevet bedre forklaret. Endvidere understreges anvendelsen af normannisk kvægrace, som i dag har konkurrence fra andre, mere produktive racer af malkekvæg.

3.6.   Mærkning

Med henblik på at bringe varespecifikationen i overensstemmelse med det nationale regelsæt udgår punktet vedrørende krav om påtryk af INAO-logoet. Det præciseres, at angivelsen »Beskyttet oprindelsesbetegnelse« eller »BOB« såvel som påtryk af EU's BOB-symbol er obligatorisk.

3.7.   Andet

Der er sket en præcisering af, hvilke organer der fører kontrol med varespecifikationen, og listen over primære kontrolpunkter samt evalueringsmetoderne hertil er blevet indføjet i varespecifikationen.

ENHEDSDOKUMENTET

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (4)

»PONT-L’EVEQUE«

Nr. CE: FR-PDO-0117-01044 – 12.10.2012

IGP ( ) AOP ( X )

1.   Betegnelse

»Pont-l’Evêque«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugs- eller fødevareproduktet

Beskrivelse af landbrugs- eller fødevareproduktet

3.1.   Produkttype

Produkttype

Klasse 1.3. Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med den i pkt. 1 omhandlede betegnelse

Beskrivelse af produktet med den i pkt. 1 omhandlede betegnelse

Betegnelsen »Pont-l’Evêque« er forbeholdt oste fremstillet af komælk, med blød masse, en skimmelskorpe der er enten børstet eller afvasket, af firkantet eller rektangulær form, med mindst 45 g fedt pr. 100 g ost efter endt tørring. Skorpen er hvidlig eller rødlig, osten er blød, ikke klæbrig eller løbende, farven elfenbenshvid til strågul, ensartet med enkelte åbninger, smagen er mild med forskellige aromaer (vegetabilsk, mælkeagtig, cremet eller let røget).

Pont-l’Evêque findes i følgende varianter:

| — | Stor Pont-l’Evêque — firkantet overflade med sider på mellem 190-210 mm, på emballagen angivet nettovægt 1 200-1 600 g, vægt af tørstofindhold på mellem 650 og 850 g |
| --- | --- |

—

Stor Pont-l’Evêque — firkantet overflade med sider på mellem 190-210 mm, på emballagen angivet nettovægt 1 200-1 600 g, vægt af tørstofindhold på mellem 650 og 850 g

| — | Pont-l’Evêque — firkantet overflade med sider på 105-115 mm, på emballagen angivet nettovægt 300-400 g, vægt af tørstofindhold mindst 140 g |
| --- | --- |

—

Pont-l’Evêque — firkantet overflade med sider på 105-115 mm, på emballagen angivet nettovægt 300-400 g, vægt af tørstofindhold mindst 140 g

| — | Halv Pont-l’Evêque — rektangulær overflade med en længde på 105–115 mm, bredde 52–57 mm, på emballagen angivet nettovægt 150–200 g, vægt af tørstofindhold mindst 70 g |
| --- | --- |

—

Halv Pont-l’Evêque — rektangulær overflade med en længde på 105–115 mm, bredde 52–57 mm, på emballagen angivet nettovægt 150–200 g, vægt af tørstofindhold mindst 70 g

| — | Lille Pont-l’Evêque — firkantet overflade med længde på 85-95 mm, på emballagen angivet nettovægt 180-250 g, vægt af tørstofindhold min. 85 g. |
| --- | --- |

—

Lille Pont-l’Evêque — firkantet overflade med længde på 85-95 mm, på emballagen angivet nettovægt 180-250 g, vægt af tørstofindhold min. 85 g.

3.3.   Råvarer (kun for bearbejdede varer)

Råvarer (kun for bearbejdede varer)

Fra og med den 1. maj 2017 skal mindst 50 % af bedrifternes mælkegivende kvæg være af normannisk kvægrace.

3.4.   Dyrefoder (kun for varer af animalsk oprindelse)

Dyrefoder (kun for varer af animalsk oprindelse)

Med henblik på at sikre en tæt sammenknytning mellem landbrugsjord og produkt i form af dyreføde, der er specifikt forbundet med det geografiske område, er malkekvæget på græs mindst 6 måneder om året, den enkelte bedrift omfatter mindst 0,33 ha græsareal pr. malket ko, heraf mindst 0,25 ha græsningsanvendeligt areal i forlængelse af malkestedet, samt 2 ha engareal pr. hektar silomajs anvendt til foder til besætningen.

Besætningens grundration bestående af kvægfoder er for mindst 80 %'s vedkommende produceret på bedrifter beliggende i det geografiske område (beregnet i tørstof). Supplering med tilskudsfoder er begrænset til 1 800 kg pr. ko i besætningen pr. år.

3.5.   Specifikke faser i fremstillingen, som skal finde sted inden for det geografiske område

Specifikke faser i fremstillingen, som skal finde sted inden for det geografiske område

Mælkeproduktion, fremstilling og modning af ostene skal finde sted inden for det geografiske område, der er specificeret i pkt. 4.

3.6.   Specifikke regler for skæring, skrabning, indpakning etc.

Specifikke regler for skæring, skrabning, indpakning etc.

—

3.7.   Specifikke regler for mærkning

Specifikke regler for mærkning

Hver ost, der forhandles under betegnelsen BOB Pont-l’Evêque, er mærket med en individuel etiket, hvorpå oprindelsesbetegnelsen er trykt med bogstaver i en skriftstørrelse svarende til mindst to tredjedele af den største skriftstørrelse anvendt på etiketten, med angivelsen »Beskyttet oprindelsesbetegnelse« eller »BOB« og påtrykt EU's BOB-symbol.

4.   Kortfattet beskrivelse af afgrænsningen af det geografiske område

Kortfattet beskrivelse af afgrænsningen af det geografiske område

Liste over distrikter og kommuner omfattet af det geografiske område for fremstilling af BOB Pont-l’Evêque.

I departementet Calvados

I departementet Calvados

Hele distrikter: Aunay-sur-Odon, Balleroy, Bayeux, Le Bény-Bocage, Blangy-le-Château, Cambremer, Caumont-l’Eventé, Condé-sur-Noireau, Dozulé, Honfleur, Isigny-sur-Mer, Lisieux, Livarot, Mézidon-Canon, Orbec, Pont-l’Evêque, Saint-Pierre-sur-Dives, Saint-Sever-Calvados, Thury-Harcourt, Trévières, Trouville-sur-Mer, Vassy, Vire.

Distriktet Cabourg med undtagelse af kommunerne Colombelles, Escoville, Hérouvillette, Ranville. Distriktet Falaise-Nord med undtagelse af kommunerne Aubigny, Bons-Tassilly, Falaise, Potigny, Saint-Pierre-Canivet, Soulangy, Soumont-Saint-Quentin, Ussy, Villers-Canivet. Distriktet Villers-Bocage med undtagelse af kommunerne Le Locheur, Missy, Noyers-Bocage.

Kommuner: Airan, Argences, Barou-en-Auge, Bazenville, la Caine, Canteloup, Cléville, Courcy, Commes, Curcy-sur-Orne, Goupillières, Grimbosq, Hamars, La Hoguette, Janville, Jort, Longues-sur-Mer, Louvagny, Magny-en-Bessin, Le Manoir, Manvieux, Montigny, Moult, Les Moutiers-en-Auge, Les Moutiers-en-Cinglais, Norrey-en-Auge, Ouffières, Préaux-Bocage, Port-en-Bessin-Huppain, Ryes, Saint-Vaast-sur-Seulles, Saint-Ouen-du-Mesnil-Oger, Saint-Pair, Saint-Pierre-du-Jonquet, Sainte-Honorine-du-Fay, Saint-Martin-de-sallen, Sommervieu, Tracy-sur-Mer, Troarn, Trois-Monts, Vaux-sur-Aure, Vendeuvre, Vienne-en-Bessin.

I departementet Eure

I departementet Eure

Hele distrikter: Bernay-est, Beuzeville, Cormeilles, Thiberville.

Distriktet Bernay-Ouest med undtagelse af kommunerne Plasnes, Valailles. Distriktet Broglie med undtagelse af kommunen Mesnil-Rousset. Distriktet Pont-Audemer med undtagelse af kommunerne Colletot, Corneville-sur-Risle. Distriktet Quillebeuf-sur-Seine med undtagelse af kommunerne Aizier, Bourneville, Sainte-Croix-sur-Aizier, Tocqueville, Vieux-Port. Distriktet Saint-Georges-du-Vièvre med undtagelse af kommunerne Saint-Benoît-des-Ombres, Saint-Christophe-sur-Condé, Saint-Grégoire-du-Vièvre, Saint-Pierre-des-Ifs.

Kommuner: Morsan, Notre-Dame-d’Epine, Saint-Victor-d’Epine.

I departementet Manche

I departementet Manche

Hele distrikter: Barenton, Barneville-Carteret, Brécey, Bréhal, Canisy, Carentan, Cerisy-la-Salle, Coutances, Gavray, La Haye-du-Puits, La Haye-Pesnel, Isigny-le-Buat, Juvigny-le-Tertre, Lessay, Marigny, Montebourg, Montmartin-sur-Mer, Mortain, Percy, Périers, Sourdeval, Saint-Clair-sur-l’Elle, Sainte-Mère-Eglise, Saint-Hilaire-du-Harcouët, Saint-Jean-de-Daye, Saint-Lô, Saint-Lô-Est, Saint-Lô-Ouest, Saint-Malo-de-la-Lande, Saint-Ovin, Saint-Pois, Saint-Sauveur-Lendelin, Saint-Sauveur-le-Vicomte, Le Teilleul, Tessy-sur-Vire, Torigni-sur-Vire, Valognes, Vesly, Villedieu-les-Poêles.

Distriktet Avranches med undtagelse af kommunerne Avranches, Marcey-les-Grèves, Saint-Martin-des-Champs, Vains, Le Val-Saint-Père. Distriktet Quettehou med undtagelse af kommunen Octeville-l’Avenel.

Kommuner: Les Chéris, Marcilly, Le Mesnil-Ozenne.

I departementet Orne

I departementet Orne

Hele distrikter: Athis-de-l’Orne, Briouze, Domfront, La Ferté-Macé, Flers, Flers-Nord, Flers-Sud, Gacé, Juvigny-sous-Andaine, Le Merlerault, Messei, Passais, Putanges-Pont-Ecrepin, Sées, Tinchebray, Vimoutiers.

Distriktet Carrouges med undtagelse af kommunen Ciral. Distriktet Courtomer med undtagelse af kommunerne Bures, Sainte-Scolasse-sur-Sarthe. Distriktet Ecouché med undtagelse af kommunerne Goulet, Sentilly. Distriktet Exmes med undtagelse af kommune Silly-en-Gouffern. Distriktet Ferté-Frênel med undtagelse af kommunerne Couvains, Gauville, Glos-la-Ferrière, Marnefer, Saint-Nicolas-de-Sommaire. Distriktet Mortrée med undtagelse af kommunerne Boissei-la-Lande, Marcei, Médavy, Saint-Christophe-le-Jajolet, Saint-Loyer-des-Champs.

Kommuner: Boitron, Bursard, Chambois, Coudehard, Ecorches, Essay, Louvières-en-Auge, Mont-Ormel, Montreuil-la-Cambe, Neauphe-sur-Dive, Nécy, Saint-Gervais-des-Sablons, Saint-Lambert-sur-Dives, Trun.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes særlige karakter

Det geografiske områdes særlige karakter

Området tilknyttet betegnelsen »Pont-l’Evêque« dækker delvist tre departementer i Basse-Normandie (Calvados, Manche og Orne) såvel som den vestlige kant af departementet Eure. Dette område er kendetegnet ved et tempereret kystklima med hyppig nedbør (> 700 mm) jævnligt fordelt ud over året. Græsningsarealerne er beliggende i et landskab af flade bakker, der i udpræget grad er kendetegnet af levende hegn og et omfattende netværk af vandløb forbundet med talrige moser. Engområderne, der historisk set har dækket den altovervejende del af landbrugsarealerne i området, udgør stadig mere end halvdelen af disse.

Regionen har tradition for kvægavl og er oprindelsessted for den normanniske kvægrace, der trods konkurrence fra den mere produktive race Prime-Holstein altid har eksisteret inden for dette geografiske område, hvor der har været en klar vilje til at opretholde og udvikle denne kvægbestand. Ernæringsbetingelserne for malkekvæget er endnu i dag kendetegnet ved, at græs udgør hovedbestanddelen i dyrenes føde og indtages via græsning i mindst seks måneder i løbet af året. Der er således fastsat et mindstemål for græsareal pr. malkeko pr. bedrift. For at opskrive græssets betydning, særligt i forhold til majsfoder, råder bedrifterne endvidere over dobbelt så meget græsareal som det majsareal, der anvendes til tilskudsfoder til besætningen.

Denne ældgamle græsnings- og mælketradition, der har holdt sig i live, ligger til grund for håndværkskundskaberne inden for fremstillingen af disse velkendte bløde oste. Osteforarbejdningen ved brug af sammenløbskar af begrænset størrelse, udelukkende brug af animalsk løbe og fin eller mellemtyk skæring af osteløben viderefører disse håndværkstraditioner.

Osten kan spises efter en relativt kort modningsperiode, og har været berømmet lige siden 1622: Den normanniske digter Hélie le Cordier priste i et digt på 16 sange Pont-l'Évêque, blandt andet med et velkendt vers: »Høj som lav denne ost ligeligt behager, thi lavet er med så høj en kunst, at den, ung eller gammel, så cremet smager.« Derfor er Pont-l'Évêque-oste siden begyndelsen af det 18. århundrede — for at markere dens egenart — blevet fremstillet i sin firkantede form ved brug af ostekopper af træ.

5.2.   Produktets særlige karakter

Produktets særlige karakter

Pont-l'Évêque er en blød ost fremstillet af komælk, der, siden ostekopper af træ blev taget i brug i det 18. århundrede, har en firkantet eller rektangulær form med skarpe, fulde kanter. En hvidlig eller rødlig skorpe omslutter en blød, ikke-klistrende ost med en elfenbenshvid eller strågul farve. Den har en mild smag med en sædvanligvis mælkeagtig eller vegetabilsk smag, sommetider let røget.

5.3.   Den kausale sammenknytning mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller karakteristika (for BOB), eller et specifikt kvalitetstræk, ry eller andet kendetegn ved produktet (for BGB)

Den kausale sammenknytning mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller karakteristika (for BOB), eller et specifikt kvalitetstræk, ry eller andet kendetegn ved produktet (for BGB)

De regnfulde og milde klimaforhold i denne geografiske zone muliggør en betydelig foder- og græsproduktion hele året. Denne produktion muliggør mælkeproduktion fra dyr, der fortrinsvist er opfodret med græs. Denne mælk fra køer, der har græsset i længere tid, er velegnet til osteproduktion. Brugen af normannisk race betyder en yderligere styrkelse af denne særlige karakter.

Sideløbende med græsnings- og mælkeekspertisen er håndværkskundskaberne inden for ostefremstilling blevet forfinet og har frembragt den århundreder gamle berømmelse, der knytter sig til Pont-l’Evêque. Disse kundskaber vedrører teknikker til fremstilling af »bløde oste« med relativt kort modning. Disse teknikker er særdeles velegnet til forhold uden klimatiske og topografiske begrænsninger, der således ikke nødvendiggør langvarig konservering af mælk i osteform. Det færdige produkt er en mild og aromatisk ost, der gennem århundreder har været kendt for at være af høj kvalitet.

Henvisning til offentliggørelse af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelse af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (5))

5

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPontl-Eveque.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

2

(3)  EFT L 148 af 21.6.1996, s. 1.

3

(4)  Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

4

(5)  Se fodnote 4.

5

---

Berigtigelser

| 23.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 463/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 463/28

---

Berigtigelse til Kommissionens henstilling 2014/70/EU af 22. januar 2014 om minimumsprincipper for efterforskning og produktion af kulbrinter (såsom skifergas) ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering (fracking)

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 39 af 8. februar 2014
  )

(2014/C 463/09)

Side 72, betragtning 6, første punktum:

I stedet for:

»udvinding«

læses:

læses:

»udvikling«.

Side 74, betragtning 9, tredje punktum:

I stedet for:

I stedet for:

»skifergasudvinding«

læses:

læses:

»skifergasudvikling«.

---