# Euroopan unionin C 11/2015

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 11 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta15. tammikuu 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 11

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta15. tammikuu 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 011/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7369 – Santander/PSA/JVs) (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2015/C 011/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7369 – Santander/PSA/JVs) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 011/02 | Euron kurssi | 2 |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2015/C 011/03 | Erityiskertomus nro 19/2014 – Liittymistä valmisteleva EU:n tuki Serbialle | 3 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2015/C 011/04 | Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 3 artiklan 2 kohdan mukainen Italian tasavallan taloudellisen kehittämisen ministeriön ilmoitus | 4 |
| | EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET |
| | EFTAn valvontaviranomainen |
| 2015/C 011/05 | Kehotus huomautusten esittämiseen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti valtiontuesta, joka koskee Sandefjord Fotball AS:aa | 6 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2015/C 011/02

Euron kurssi

2

Tilintarkastustuomioistuin

2015/C 011/03

Erityiskertomus nro 19/2014 – Liittymistä valmisteleva EU:n tuki Serbialle

3

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2015/C 011/04

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 3 artiklan 2 kohdan mukainen Italian tasavallan taloudellisen kehittämisen ministeriön ilmoitus

4

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

2015/C 011/05

Kehotus huomautusten esittämiseen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti valtiontuesta, joka koskee Sandefjord Fotball AS:aa

6

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | EFTAn tuomioistuin |
| 2015/C 011/06 | Héraðsdómur Reykjavíkurin 4 päivänä syyskuuta 2014 esittämä pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto asiassa Wow air ehf. vastaan Samkeppniseftirlitið (Islannin kilpailuviranomainen), Isavia ohf. ja Icelandair ehf. (Asia E-18/14) | 16 |
| 2015/C 011/07 | DB Schenkerin 10 päivänä marraskuuta 2014 EFTAn valvontaviranomaista vastaan nostama kanne (Asia E-22/14) | 17 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 011/08 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen | 18 |

V   Ilmoitukset

TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT

EFTAn tuomioistuin

2015/C 011/06

Héraðsdómur Reykjavíkurin 4 päivänä syyskuuta 2014 esittämä pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto asiassa Wow air ehf. vastaan Samkeppniseftirlitið (Islannin kilpailuviranomainen), Isavia ohf. ja Icelandair ehf. (Asia E-18/14)

16

2015/C 011/07

DB Schenkerin 10 päivänä marraskuuta 2014 EFTAn valvontaviranomaista vastaan nostama kanne (Asia E-22/14)

17

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2015/C 011/08

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 15.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 11/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.7369 – Santander/PSA/JVs)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2015/C 11/01)

Komissio päätti 3. joulukuuta 2014 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32014M7369. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32014M7369. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 15.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 11/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 11/2

---

Euron kurssi (1)

14. tammikuuta 2015

(2015/C 11/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1775 |
| JPY | Japanin jeniä | 137,48 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4386 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,77530 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,5011 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2010 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 9,0560 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 28,229 |
| HUF | Unkarin forinttia | 319,97 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2863 |
| RON | Romanian leuta | 4,4928 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,6957 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4473 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4089 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,1301 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5250 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5724 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 277,86 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 13,5437 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,2968 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,6845 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 863,25 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,2317 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 52,547 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 77,9030 |
| THB | Thaimaan bahtia | 38,603 |
| BRL | Brasilian realia | 3,0909 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,2151 |
| INR | Intian rupiaa | 73,2273 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1775

JPY

Japanin jeniä

137,48

DKK

Tanskan kruunua

7,4386

GBP

Englannin puntaa

0,77530

SEK

Ruotsin kruunua

9,5011

CHF

Sveitsin frangia

1,2010

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

9,0560

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

28,229

HUF

Unkarin forinttia

319,97

PLN

Puolan zlotya

4,2863

RON

Romanian leuta

4,4928

TRY

Turkin liiraa

2,6957

AUD

Australian dollaria

1,4473

CAD

Kanadan dollaria

1,4089

HKD

Hongkongin dollaria

9,1301

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5250

SGD

Singaporen dollaria

1,5724

KRW

Etelä-Korean wonia

1 277,86

ZAR

Etelä-Afrikan randia

13,5437

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,2968

HRK

Kroatian kunaa

7,6845

IDR

Indonesian rupiaa

14 863,25

MYR

Malesian ringgitiä

4,2317

PHP

Filippiinien pesoa

52,547

RUB

Venäjän ruplaa

77,9030

THB

Thaimaan bahtia

38,603

BRL

Brasilian realia

3,0909

MXN

Meksikon pesoa

17,2151

INR

Intian rupiaa

73,2273

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

Tilintarkastustuomioistuin

| 15.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 11/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 11/3

---

Erityiskertomus nro 19/2014

”Liittymistä valmisteleva EU:n tuki Serbialle”

(2015/C 11/03)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tiedottaa, että erityiskertomus nro 19/2014 ”Liittymistä valmisteleva EU:n tuki Serbialle” on juuri julkaistu.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolla (http://eca.europa.eu).

Kertomus on saatavilla maksutta paperiversiona. Sen voi pyytää tilintarkastustuomioistuimelta seuraavasta osoitteesta:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Publications (PUB) |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| P. +352 4398-1 |
| Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Publications (PUB)

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

P. +352 4398-1

Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu

Kertomuksen saa myös täyttämällä sähköisen tilauslomakkeen EU-Bookshop-sivustolla.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 15.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 11/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 11/4

---

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 3 artiklan 2 kohdan mukainen Italian tasavallan taloudellisen kehittämisen ministeriön ilmoitus

(2015/C 11/04)

Taloudellisen kehittämisen ministeriö ilmoittaa saaneensa AleAnna Resources LLC -yritykseltä hiilivetyjen etsimistä koskevan lupahakemuksen (ns. LA STEFANINA -lupahakemus, joka koskee hiilivetyjen etsimistä Emilia Romagnan alueella ja erityisesti Ferraran ja Ravennan maakunnissa alueella jonka pituus- ja leveyspiirien rajat kulkevat seuraavassa taulukossa esitettyjen maantieteellisten koordinaattien ja kulmapisteiden kautta:

| Kulmapisteet | Maantieteelliset koordinaatit |
| --- | --- |
| Läntistä pituutta Monte Mario | Pohjoista leveyttä |
| a | – 0°28′ | 44°40′ |
| b | – 0°24′ | 44°40′ |
| c | – 0°24′ | 44°38′ |
| d | – 0°20′ | 44°38′ |
| e | – 0°20′ | 44°36′ |
| f | – 0°21′ | 44°36′ |
| g | – 0°21′ | 44°33′ |
| h | – 0°17′ | 44°33′ |
| i | – 0°17′ | 44°32′ |
| l | – 0°23′ | 44°32′ |
| m | – 0°23′ | 44°31′ |
| n | – 0°25′ | 44°31′ |
| o | – 0°25′ | 44°32′ |
| p | – 0°27′ | 44°32′ |
| q | – 0°27′ | 44°33′ |
| r | – 0°28′ | 44°33′ |

Kulmapisteet

Maantieteelliset koordinaatit

Läntistä pituutta Monte Mario

Pohjoista leveyttä

a

– 0°28′

44°40′

b

– 0°24′

44°40′

c

– 0°24′

44°38′

d

– 0°20′

44°38′

e

– 0°20′

44°36′

f

– 0°21′

44°36′

g

– 0°21′

44°33′

h

– 0°17′

44°33′

i

– 0°17′

44°32′

l

– 0°23′

44°32′

m

– 0°23′

44°31′

n

– 0°25′

44°31′

o

– 0°25′

44°32′

p

– 0°27′

44°32′

q

– 0°27′

44°33′

r

– 0°28′

44°33′

Edellä ilmoitetut koordinaatit on määritetty Istituto Geografico Militaren (I.G.M.) kansallisen kartoitusjärjestelmän mukaisesti – mittakaavassa 1:100 000 laaditun Italian kartan lehti nro 89.

Tämän kuvauksen perusteella alueen pinta-ala on 139,72 km2.

Taloudellisen kehittämisen ministeriö julkaisee edellä mainitun direktiivin, 25. marraskuuta 1996 annetun asetuksen nro 625 4 §:n, 4. maaliskuuta 2011 annetun ministeriön asetuksen ja 22. maaliskuuta 2011 annetun määräyksen mukaisesti ilmoituksen, jotta muut kiinnostuneet tahot voivat jättää hiilivetyjen hyödyntämistä samalla, edellä esitettyjen kulmapisteiden ja koordinaattien rajaamalla alueella koskevia kilpailevia lupahakemuksia.

Etsimisluvan myöntämisvaltuudet on annettu taloudellisen kehittämisen ministeriön energiaosaston kaivannais- ja energiavaroista vastaavan viraston VI jaostolle.

Kaivostoiminnan harjoittamisluvan myöntämistä koskevat säännöt määritellään tarkemmin seuraavissa säädöksissä: heinäkuuta 1967 annettu laki nro 613, 9. tammikuuta 1991 annettu laki nro 9, 25. marraskuuta 1996 annettu asetus nro 625 ja 4. maaliskuuta 2011 annettu ministeriön asetus ja 22. maaliskuuta 2011 annettu määräys.

Hakemukset on jätettävä kolmen kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Määräajan päättymisen jälkeen jätettyjä hakemuksia ei oteta huomioon.

Hakemukset on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| Ministero dello Sviluppo Economico |
| --- |
| Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche |
| Divisione VI |
| Via Molise 2 |
| 00187 Roma |
| ITALIA |

Ministero dello Sviluppo Economico

Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche

Divisione VI

Via Molise 2

00187 Roma

ITALIA

Hakemus ja siihen liittyvät asiakirjat voidaan jättää myös sähköisesti seuraavaan osoitteeseen: ene.rme.div6@pec.sviluppoeconomico.gov.it Tällöin on käytettävä hakijayrityksen laillisen edustajan digitaalista allekirjoitusta.

22. joulukuuta 2010 annetun pääministerin asetuksen nro 22 liitteessä A olevan 2 kohdan mukaisesti hyödyntämisluvan myöntämismenettely saa kestää enintään 180 päivää.

---

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

| 15.1.2015 | FI EN | Euroopan unionin virallinen lehti | C 11/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

FI EN

Euroopan unionin virallinen lehti

C 11/6

---

Kehotus huomautusten esittämiseen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti valtiontuesta, joka koskee Sandefjord Fotball AS:aa

(2015/C 11/05)

EFTAn valvontaviranomainen aloitti 22. lokakuuta 2014 tehdyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla päätöksellä N:o 444/14/KOL valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Jäljennös päätöksestä on toimitettu Norjan viranomaisille tiedoksi.

EFTAn valvontaviranomainen kehottaa EFTA-valtioita, EU:n jäsenvaltioita ja muita asianosaisia lähettämään kyseistä toimenpidettä koskevat huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta seuraavaan osoitteeseen:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Huomautukset toimitetaan Norjan viranomaisille. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

YHTEENVETO

Menettely

Useita valituksia ja markkinatietoja saatuaan EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, alkoi tutkia ammattilaisjalkapalloseura Sandefjord Fotball AS:lle myönnettyä väitettyä valtiontukea. Valvontaviranomainen lähetti tämän jälkeen kaksi tietopyyntöä, joihin Norjan viranomaiset ovat vastanneet.

Toimenpiteen kuvaus

Sandefjordin kunta siirsi 28. marraskuuta 2006 tehdyllä sopimuksella kaksi Pindslen alueella sijaitsevaa maa-aluetta maksutta Sandefjord Fotball AS:n tytäryhtiöiden omistukseen. Kunta oli aiemmin hankkinut kyseiset maatalouskäyttöön kaavoitetut tontit 3,7 miljoonan Norjan kruunun hintaan ja kaavoittanut ne myöhemmin uudestaan stadionin rakentamista ja kaupallista käyttöä varten.

Sopimus velvoitti Sandefjord Fotball AS:n käyttämään osan maa-alueesta arviolta 110 miljoonaa kruunua maksavan jalkapallostadionin rakentamiseen. Se voisi myydä jäljelle jäävän maa-alueen rakennustöiden rahoittamiseksi. Pian tämän jälkeen Sandefjord Fotball AS myi toisen maa-alueen omistavan tytäryhtiönsä Pindsle Property AS:lle 40 miljoonalla kruunulla. Tytäryhtiön arvoa ei määritetty ennen myyntiä.

Sopimukseen kuului myös muita velvoitteita. Sandefjord Fotball AS sopi tekevänsä stadionin alueella arviolta 6,5 miljoonaa kruunua maksavat tietyöt ja kattavansa entisen stadionin toiminnan lopettamisesta aiheutuneita kuluja, kuten korjaustöitä, yhteensä arviolta 2,6 miljoonalla kruunulla.

Uusi stadion valmistui heinäkuussa 2007, ja sen rakennuskustannukset olivat yhteensä 100 miljoonaa kruunua. Jalkapallokentän ja katsomoiden lisäksi stadionin yhteydessä on esimerkiksi yleisurheilukenttä, kuntosali ja kokoushuoneita. Näitä annetaan maksutta muiden, enimmäkseen amatööriurheiluseurojen, käyttöön.

Sandefjord Fotball AS myi stadionin ja sen vieressä sijaitsevat liikehuoneistot omistavan tytäryhtiönsä 9. kesäkuuta 2009 Pindsle Property AS:lle 15 miljoonalla kruunulla. Kauppahinta perustui asiantuntija-arvioon, joka oli tarpeen pyytää, sillä useat henkilöt olivat johtokuntien jäseniä ja osakkaina sekä kyseisessä jalkapalloseurassa että Pindsle Property AS:ssa. Myynnin jälkeen Sandefjord Fotball AS on maksanut kolmen miljoonan kruunun suuruista vuosivuokraa ja luovuttanut omistajalle 30 prosenttia lipunmyynnistä saaduista tuloista vastineeksi stadionin käytöstä. Norjan viranomaisten mukaan tämä vastaa vuokratasoa, jota muut jalkapalloseurat maksavat stadionin käytöstä Norjassa.

Norjan viranomaisten huomautukset

Norjan viranomaisten mukaan 28. marraskuuta 2006 tehty sopimus tonttien luovutuksesta velvoitti Sandefjord Fotball AS:n rakentamaan maa-alueelle stadionin tontin arvoa huomattavasti suuremmilla kustannuksilla. Maa-alueiden luovutuksesta ei siis voinut olla taloudellista hyötyä Sandefjord Fotball AS:lle.

Norjan viranomaisten näkemys kyseisten kahden maa-alueen arvosta on, että stadionin tontilla ei ole markkina-arvoa, sillä se oli kaavoitettu jalkapallostadionin rakentamiseen. Maankäyttö siis edellyttää jalkapallostadionin rakentamista, josta aiheutuu huomattavia kustannuksia. Ainoastaan jalkapalloseura voi siis olla kiinnostunut ostamaan maa-alueen.

Norjan viranomaisten mukaan Pridsle Property AS:n maksama 40 miljoonan kruunun kauppahinta toisesta maa-alueesta ei ollut markkina-arvon mukainen, vaan perustui Sandefjord Fotball AS:n taloudellisiin vaatimuksiin. Pindsle Property AS:n omistajat olivat jalkapalloseuran kannattajia ja halusivat osallistua stadionin rakentamiseen. Norjan viranomaisten teettämän kolmannen osapuolen asiantuntija-arvion mukaan markkina-arvo olisi ollut noin 15 miljoonaa kruunua.

Norjan viranomaiset toteavat lopuksi, että 28. marraskuuta 2006 tehdystä, tietöitä ja vanhan stadionin toiminnan lopettamista koskevasta sopimuksesta aiheutuvat lisävelvoitteet, mukaan lukien korjaustyöt, pitäisi vähentää maa-alueen arvosta.

Valtiontuki

Koska Sandefjordin kunnan omistuksessa ollutta maata siirrettiin ilmaiseksi Sandefjord Fotball AS:n omistukseen, toimenpiteeseen sisältyy valtion varoja ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä.

Sandefjord Fotball AS on ammattilaisjalkapalloseura, joka harjoittaa monipuolista liiketoimintaa esimerkiksi pelaajien siirtomarkkinoilla, lipunmyynnin, televisiointioikeuksien, kannattajatuotteiden myynnin ja sponsoritoiminnan markkinoilla. Näin ollen sitä voi pitää yrityksenä. Koska seura oli ainoa edunsaaja, toimenpide oli valikoiva.

Sandefjordin kunta ei ole noudattanut julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevissa valvontaviranomaisen suuntaviivoissa vahvistettuja menettelyjä. Tästä syystä valvontaviranomainen ei voi sulkea pois valtiontuen olemassaoloa kunnan noudattamassa menettelyssä.

Valvontaviranomainen ei ole vakuuttunut siitä, että velvoite rakentaa toiselle maa-alueelle jalkapallostadion merkitsisi kyseisen alueen markkina-arvon menettämistä. Norjan viranomaiset eivät ole myöskään perustelleet, miksi maa-alue myytiin kunnan hankintakustannuksia alhaisemmalla hinnalla.

Liiketoimintaan kaavoitetun toisen maa-alueen osalta valvontaviranomainen katsoo, että maata myyvä markkinatalouden toimija ei olisi sisällyttänyt sopimukseen ehtoa, jonka mukaan ostajan on rakennettava alueelle stadion tai rahoitettava sen kustannukset. Valvontaviranomainen katsoo myös, että Pindsle Property AS:n maa-alueesta emoyhtiölle maksama 40 miljoonan kruunun ostohinta on luotettavampi ilmoitus markkina-arvosta kuin Norjan viranomaisten jälkiarviointikertomus.

Valvontaviranomainen ei ole vielä vakuuttunut siitä, että Sandefjord Fotball AS:lle sopimuksen mukaisesti koituneet lisäkustannukset, jotka Norjan viranomaisten mukaan voidaan vähentää markkinahinnasta, vastaisivat kuluja, jotka kunta joutuisi muussa tapauksessa kattamaan itse.

Valvontaviranomainen katsoo lopuksi, että kyseisellä toimenpiteellä saattaa olla kilpailua vääristäviä vaikutuksia ja että se saattaa vaikuttaa ETA-sopimuksen osapuolten väliseen kauppaan, koska Sandefjord Fotball AS harjoittaa liiketoimintaa markkinoilla, jotka kattavat useita ETA-maita. Järjestö on aktiivisesti mukana pelaajien siirtomarkkinoilla ja ottaa vastaan pelaajia erityisesti muista ETA-maista.

Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo alustavasti, että kyseisten maa-alueiden siirto Sandefjord Fotball AS:lle oli valtiontukea.

Tuen soveltuvuus ETA-sopimuksen toimintaan

Urheilun edistämiseen kohdistettua tukea, mukaan lukien tuki urheiluinfrastruktuuriin, voidaan pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä ja kilpailua Euroopan talousalueella yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

Norjan viranomaiset eivät kuitenkaan vielä ole ottaneet kantaa tuen soveltuvuuteen. Tästä syystä valvontaviranomainen epäilee, voidaanko Sandefjord Fotball AS:lle luovutettujen maa-alueiden siirron katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

Päätelmät

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella valvontaviranomainen on päättänyt aloittaa valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn, joka koskee Sandefjord Fotball AS:lle myönnettyä valtiontukea. Asianomaisia kehotetaan esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa päivästä, jona tämä ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Pöytäkirjassa 3 olevan 14 artiklan mukaan sääntöjenvastainen tuki voidaan periä takaisin tuensaajilta.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 444/14/COL

of 22 October 2014

opening the formal investigation procedure into aid in favour of Sandefjord Fotball AS

(Norway)

The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’),

HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61,

HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,

HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6(1) of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774). |
| --- | --- |

(1)

Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774).

| (2) | The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518). |
| --- | --- |

(2)

The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518).

2.   The alleged beneficiary

| (3) | Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team. |
| --- | --- |

(3)

Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team.

| (4) | The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league. |
| --- | --- |

(4)

The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league.

| (5) | Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players. |
| --- | --- |

(5)

Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players.

| (6) | Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies. |
| --- | --- |

(6)

Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies.

3.   The complaints and market information

| (7) | The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following. |
| --- | --- |

(7)

The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following.

| (8) | In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot. |
| --- | --- |

(8)

In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot.

| (9) | Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies. |
| --- | --- |

(9)

Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies.

| (10) | The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid. |
| --- | --- |

(10)

The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid.

4.   Description of the measure

4.1.   Background

| (11) | Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest. |
| --- | --- |

(11)

Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest.

4.2.   The construction of the new stadium

| (12) | In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium. |
| --- | --- |

(12)

In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium.

| (13) | The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS. |
| --- | --- |

(13)

The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS.

| (14) | According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(14)

According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS.

| (15) | Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million). |
| --- | --- |

(15)

Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million).

| (16) | Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale. |
| --- | --- |

(16)

Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale.

| (17) | The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations. |
| --- | --- |

(17)

The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations.

4.3.   Subsequent sale of the stadium

| (18) | In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(18)

In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS.

| (19) | The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009. |
| --- | --- |

(19)

The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009.

| (20) | Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use. |
| --- | --- |

(20)

Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use.

5.   Comments by the Norwegian authorities

| (21) | The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid. |
| --- | --- |

(21)

The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid.

| (22) | According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(22)

According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS.

| (23) | Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land. |
| --- | --- |

(23)

Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land.

| (24) | Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2). |
| --- | --- |

(24)

Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2).

| (25) | Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(25)

Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land.

II.   ASSESSMENT

6.   The presence of State aid

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’. |
| --- | --- |

(26)

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.

| (27) | This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition. |
| --- | --- |

(27)

This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition.

6.1.   State resources

| (28) | In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3). |
| --- | --- |

(28)

In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3).

| (29) | The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources. |
| --- | --- |

(29)

The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources.

| (30) | Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4). |
| --- | --- |

(30)

Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4).

6.2.   Undertaking

| (31) | It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6). |
| --- | --- |

(31)

It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6).

| (32) | Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship. |
| --- | --- |

(32)

Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship.

| (33) | The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(33)

The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement.

6.3.   Economic advantage

| (34) | A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price. |
| --- | --- |

(34)

A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price.

| (35) | The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land. |
| --- | --- |

(35)

The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land.

| (36) | In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality. |
| --- | --- |

(36)

In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality.

| (37) | A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test. |
| --- | --- |

(37)

A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test.

6.3.1.   Transfer of plot 152/96

| (38) | At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission. |
| --- | --- |

(38)

At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission.

| (39) | The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’ |
| --- | --- |

(39)

The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’

| (40) | In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality. |
| --- | --- |

(40)

In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality.

| (41) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(41)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.3.2.   Transfer of plot 152/97

| (42) | Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage. |
| --- | --- |

(42)

Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage.

| (43) | The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking. |
| --- | --- |

(43)

The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking.

| (44) | The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10). |
| --- | --- |

(44)

The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10).

| (45) | The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(45)

The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS.

| (46) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(46)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities.

| (47) | The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(47)

The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (48) | The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(48)

The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (49) | Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(49)

Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.4.   Selectivity

| (50) | The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking. |
| --- | --- |

(50)

The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking.

6.5.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

| (51) | According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11). |
| --- | --- |

(51)

According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11).

| (52) | The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12). |
| --- | --- |

(52)

The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12).

| (53) | In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA. |
| --- | --- |

(53)

In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA.

| (54) | The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(54)

The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.

6.6.   Conclusion

| (55) | Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(55)

Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

7.   Compatibility

| (56) | Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13). |
| --- | --- |

(56)

Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13).

| (57) | The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission. |
| --- | --- |

(57)

The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission.

| (58) | However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(58)

However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement.

8.   Conclusion

| (59) | Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(59)

Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (60) | Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(60)

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (61) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision. |
| --- | --- |

(61)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision.

| (62) | The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision. |
| --- | --- |

(62)

The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision.

| (63) | The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(63)

The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately.

| (64) | The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law, |
| --- | --- |

(64)

The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I and Article 4(4) of Part II of Protocol 3 is opened into the potential aid measure implemented by the Norwegian authorities, which is the transfer of land from the municipality of Sandefjord to Sandefjord Fotball AS.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure by 24 November 2014.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide by 24 November, all documents, information and data needed for the assessment of

| — | the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and |
| --- | --- |

—

the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and

| — | the compatibility of the aid measure. |
| --- | --- |

—

the compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English language version of this Decision is authentic.

Decision made in Brussels, on 22 October 2014.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Helga JÓNSDÓTTIR

College Member

---

(1)  Pindsle Eindomsutvikling AS, including its subsidiaries Pindsle Stadion AS and Arena Næring AS. It will be called Pindsle Property AS in the following.

1

(2)  The valuation report estimates the combined value of plots 152/96 and 152/97 at NOK 31 million. The NOK 15 million results from apportioning this estimate according to the respective size of the two plots.

2

(3)  Article 2 of Commission Directive 2006/111/EC on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

3

(4)  Case C-379/98 Preussen Elektra v Schleswag EU:C:2001:160, paragraphs 59-60. See also the Commission’s answer to the parliamentary question P-2491/02 (OJ C 137 E, 12.6.2003, p. 87).

4

Preussen Elektra

Schleswag

(5)  Case C-41/90 Höfner and Elser v Macroton EU:C:1991:161, paragraphs 21-2; Joined Cases C-180/98 to C-180/98 Pavlov and Others EU:C:2000:428; and Case E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v EFTA Surveillance Authority [2008] EFTA Ct. Rep. p. 61, paragraph 78.

5

Höfner and Elser

Macroton

Pavlov and Others

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA Surveillance Authority

(6)  Case C-222/04 Ministero dell’Economica e delle Finanze v Cassa di Risparmio di Firenze SpA EU:C:2006:8, paragraph 108.

6

Ministero dell’Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(7)  Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities, adopted on 17 November 1999. Available at: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

7

(8)  Case C-39/94 SFEI and Others EU:C:1996:285, paragraphs 60-61.

8

SFEI and Others

(9)  I.e. the acquisition costs incurred by the public authority in question.

9

(10)  This is further shown by the absence of an independent expert valuation, which is required under Norwegian company law for transactions between companies in the same group.

10

(11)  Case C-372/97 Italy v Commission EU:C:2004:234, paragraph 44.

11

Italy

Commission

(12)  Case 730/79 Philip Morris Holland BV v Commission EU:C:1980:209, paragraphs 11-12 and Joined Cases E-5/04, E-6/04, E-7/04 Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS v EFTA Surveillance Authority [2005] EFTA Ct. Rep. 117, paragraph 94.

12

Philip Morris Holland BV

Commission

Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS

EFTA Surveillance Authority

(13)  Case C-364/90 Italy v Commission EU:C:1993:157, paragraph 20.

13

Italy

Commission

(14)  Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p. 1), incorporated at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement.

14

(15)  See e.g. Commission Decision in case SA.37109 (2013/N), Football stadiums in Flanders (OJ C 69, 7.3.2014, p. 1-28).

15

Football stadiums in Flanders

---

V Ilmoitukset

TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT

EFTAn tuomioistuin

| 15.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 11/16

---

Héraðsdómur Reykjavíkurin 4 päivänä syyskuuta 2014 esittämä pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto asiassa Wow air ehf. vastaan Samkeppniseftirlitið (Islannin kilpailuviranomainen), Isavia ohf. ja Icelandair ehf.

(Asia E-18/14)

(2015/C 11/06)

Héraðsdómur Reykjavíkur (Reykjavikin käräjäoikeus) on pyytänyt 4 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi EFTAn tuomioistuimen kirjaamossa 4 päivänä syyskuuta 2014, EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antavaa lausuntoa asiassa Wow air ehf. vastaan Samkeppniseftirlitið (Islannin kilpailuviranomainen), Isavia ohf. ja Icelandair ehf. seuraavista kysymyksistä:

| 1. | Velvoittaako lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93 jäsenvaltiot varmistamaan, että asetuksen säännösten mukaisesti nimetylle koordinaattorille – osana jäsenvaltion täytäntöönpanoelintä – on myönnetty kansallisen lainsäädännön mukaisesti riippumattomat hallinnolliset valtuudet sen tehtävien suorittamiseksi, vai onko jäsenvaltiolla harkintavalta päättää kansallisen lainsäädännön mukaisesta koordinaattorin asemasta? |
| --- | --- |

1.

Velvoittaako lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93 jäsenvaltiot varmistamaan, että asetuksen säännösten mukaisesti nimetylle koordinaattorille – osana jäsenvaltion täytäntöönpanoelintä – on myönnetty kansallisen lainsäädännön mukaisesti riippumattomat hallinnolliset valtuudet sen tehtävien suorittamiseksi, vai onko jäsenvaltiolla harkintavalta päättää kansallisen lainsäädännön mukaisesta koordinaattorin asemasta?

| 2. | Oletetaanko ohjeissa, jotka liittyvät sellaisten valitusten käsittelyyn, jotka koskevat lähtö- ja saapumisaikojen jakamista asetuksen (ETY) N:o 95/93 8 artiklan 7 ja 8 kohdan mukaisesti, että kaikkiin valituksiin, mukaan lukien kilpailunäkökohtiin perustuviin valituksiin, sovelletaan asetuksessa tarkoitettua menettelyä, vai onko asetuksen johdanto-osan 15 kappale ymmärrettävä niin, että asetusta asetusta sovelletaan – rajoittamatta kuitenkaan perussopimuksen kilpailusääntöjen ja erityisesti sen 85 ja 86 artiklan soveltamista – siten, että kilpailunäkökohtiin perustuviin valituksiin sovelletaan yksinomaan asianomaisen jäsenvaltion kilpailuviranomaisten toimivaltaa ja että tällaiset valitukset on sen vuoksi toimitettava suoraan niille? |
| --- | --- |

2.

Oletetaanko ohjeissa, jotka liittyvät sellaisten valitusten käsittelyyn, jotka koskevat lähtö- ja saapumisaikojen jakamista asetuksen (ETY) N:o 95/93 8 artiklan 7 ja 8 kohdan mukaisesti, että kaikkiin valituksiin, mukaan lukien kilpailunäkökohtiin perustuviin valituksiin, sovelletaan asetuksessa tarkoitettua menettelyä, vai onko asetuksen johdanto-osan 15 kappale ymmärrettävä niin, että asetusta asetusta sovelletaan – rajoittamatta kuitenkaan perussopimuksen kilpailusääntöjen ja erityisesti sen 85 ja 86 artiklan soveltamista – siten, että kilpailunäkökohtiin perustuviin valituksiin sovelletaan yksinomaan asianomaisen jäsenvaltion kilpailuviranomaisten toimivaltaa ja että tällaiset valitukset on sen vuoksi toimitettava suoraan niille?

| 3. | Jos jäsenvaltion kilpailuviranomainen antaa ohjeita kansallisen kilpailulainsäädännön perusteella ja viitaten asetukseen (ETY) N:o 95/93 tavoitteenaan edistää kilpailua, oletetaanko asetuksessa, että nämä ohjeet annetaan lentoaseman hallintoelimelle tai toimivaltaisen viranomaisen hallintoelimelle vai pitäisikö nämä ohjeet antaa koordinaattorille? |
| --- | --- |

3.

Jos jäsenvaltion kilpailuviranomainen antaa ohjeita kansallisen kilpailulainsäädännön perusteella ja viitaten asetukseen (ETY) N:o 95/93 tavoitteenaan edistää kilpailua, oletetaanko asetuksessa, että nämä ohjeet annetaan lentoaseman hallintoelimelle tai toimivaltaisen viranomaisen hallintoelimelle vai pitäisikö nämä ohjeet antaa koordinaattorille?

---

| 15.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 11/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 11/17

---

DB Schenkerin 10 päivänä marraskuuta 2014 EFTAn valvontaviranomaista vastaan nostama kanne

(Asia E-22/14)

(2015/C 11/07)

Schenker North AB, Schenker Privpak AB ja Schenker Privpak AS, yhdessä DB Schenker, asiamiehenään asianajaja Jon Midthjell, Advokatfirmaet Midthjell AS, Grev Wedels plass 5, N-0151 Oslo, Norja, on nostanut 10 päivänä marraskuuta 2014 EFTAn tuomioistuimessa kanteen EFTAn valvontaviranomaista vastaan.

Kantajat kehottavat EFTAn tuomioistuinta

| 1. | kumoamaan EFTAn valvontaviranomaisen 9 päivänä syyskuuta 2014 asiassa N:o 75697 (DB Schenker) antaman päätöksen ja |
| --- | --- |

1.

kumoamaan EFTAn valvontaviranomaisen 9 päivänä syyskuuta 2014 asiassa N:o 75697 (DB Schenker) antaman päätöksen ja

| 2. | määräämään EFTAn valvontaviranomaisen ja mahdolliset väliintulijat maksamaan oikeudenkäyntikulut. |
| --- | --- |

2.

määräämään EFTAn valvontaviranomaisen ja mahdolliset väliintulijat maksamaan oikeudenkäyntikulut.

Oikeusperusta ja taustatiedot sekä kanteen tueksi esitetyt oikeusseikkoja koskevat väitteet:

| — | Kantajat, Ruotsiin asettautuneet Schenker North AB ja Schenker Privpak AB sekä Norjaan asettautunut Schenker Privpak AS, kuuluvat DB Schenker -konserniin. Se on maailmanlaajuinen huolinta- ja logistiikka-alan konserni, jonka omistaa Deutsche Bahn AG. |
| --- | --- |

—

Kantajat, Ruotsiin asettautuneet Schenker North AB ja Schenker Privpak AB sekä Norjaan asettautunut Schenker Privpak AS, kuuluvat DB Schenker -konserniin. Se on maailmanlaajuinen huolinta- ja logistiikka-alan konserni, jonka omistaa Deutsche Bahn AG.

| — | EFTAn tuomioistuin kumosi 7 päivänä heinäkuuta 2014 asiassa E-5/13 (DB Schenker v. EFTAn valvontaviranomainen) antamassaan tuomiossa EFTAn valvontaviranomaisen 25 päivänä tammikuuta 2013 asiassa N:o 73075 (DB Schenker) antaman päätöksen siltä osin kuin siinä evätään RAD 2012 -sääntöjen 4 artiklan 4 ja 6 kohdan nojalla täysi tai osittainen tutustuminen asiakirjoihin asiakirja-aineistossa, jonka perusteella annettiin EFTAn valvontaviranomaisen päätös 321/10/KOL (Norway Post – sitouttamis-/alennusjärjestelmä) ja evätään tutustuminen EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen 321/10/KOL täydelliseen versioon. |
| --- | --- |

—

EFTAn tuomioistuin kumosi 7 päivänä heinäkuuta 2014 asiassa E-5/13 (DB Schenker v. EFTAn valvontaviranomainen) antamassaan tuomiossa EFTAn valvontaviranomaisen 25 päivänä tammikuuta 2013 asiassa N:o 73075 (DB Schenker) antaman päätöksen siltä osin kuin siinä evätään RAD 2012 -sääntöjen 4 artiklan 4 ja 6 kohdan nojalla täysi tai osittainen tutustuminen asiakirjoihin asiakirja-aineistossa, jonka perusteella annettiin EFTAn valvontaviranomaisen päätös 321/10/KOL (Norway Post – sitouttamis-/alennusjärjestelmä) ja evätään tutustuminen EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen 321/10/KOL täydelliseen versioon.

| — | DB Schenker vastaanotti 17 päivänä heinäkuuta 2014 EFTAn valvontaviranomaiselta sähköpostitse kirjeen, jossa ilmoitettiin, että EFTAn valvontaviranomainen oli uudestaan päättänyt evätä DB Schenkeriltä oikeuden tutustua asianomaisiin asiakirjoihin. DB Schenkeriä kehotettiin esittämään uudistettu pyyntö tutustua asiakirja-aineistoon, mikäli se halusi EFTAn valvontaviranomaisen harkitsevan kantaansa uudelleen. |
| --- | --- |

—

DB Schenker vastaanotti 17 päivänä heinäkuuta 2014 EFTAn valvontaviranomaiselta sähköpostitse kirjeen, jossa ilmoitettiin, että EFTAn valvontaviranomainen oli uudestaan päättänyt evätä DB Schenkeriltä oikeuden tutustua asianomaisiin asiakirjoihin. DB Schenkeriä kehotettiin esittämään uudistettu pyyntö tutustua asiakirja-aineistoon, mikäli se halusi EFTAn valvontaviranomaisen harkitsevan kantaansa uudelleen.

| — | DB Schenker lähetti EFTAn valvontaviranomaiselle uudistetun pyynnön 27 päivänä elokuuta 2014. EFTAn valvontaviranomainen lähetti DB Schenkerille 9 päivänä syyskuuta 2014 sähköpostilla jäljennöksen päätöksestä, jossa jälleen evättiin RAD 2012 -sääntöjen 4 artiklan 4 ja 6 kohdan nojalla täysi tai osittainen tutustuminen kyseisiin asiakirjoihin eli asiakirja-aineistoon, jonka perusteella annettiin EFTAn valvontaviranomaisen päätös 321/10/KOL (Norway Post – sitouttamis-/alennusjärjestelmä), sekä päätöksen 321/10/KOL täydelliseen versioon. DB Schenker vaatii tämän päätöksen kumoamista valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 36 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

—

DB Schenker lähetti EFTAn valvontaviranomaiselle uudistetun pyynnön 27 päivänä elokuuta 2014. EFTAn valvontaviranomainen lähetti DB Schenkerille 9 päivänä syyskuuta 2014 sähköpostilla jäljennöksen päätöksestä, jossa jälleen evättiin RAD 2012 -sääntöjen 4 artiklan 4 ja 6 kohdan nojalla täysi tai osittainen tutustuminen kyseisiin asiakirjoihin eli asiakirja-aineistoon, jonka perusteella annettiin EFTAn valvontaviranomaisen päätös 321/10/KOL (Norway Post – sitouttamis-/alennusjärjestelmä), sekä päätöksen 321/10/KOL täydelliseen versioon. DB Schenker vaatii tämän päätöksen kumoamista valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 36 artiklan nojalla.

Kantajat esittävät, että EFTAn valvontaviranomainen on

| — | rikkonut RAD 2012 -sääntöjen 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kaupallista etua koskevaa poikkeusta sekä ETA-sopimuksen 122 artiklassa, valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 14 artiklan 4 kohdassa ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan N:o 4 liitteessä II olevan 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua salassapitovelvollisuutta ja näin ollen estänyt sääntöjenvastaisesti tutustumisen asianomaisiin asiakirjoihin RAD 2012 -sääntöjen 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun julkista asiakirjoihin tutustumista koskevan oikeuden vastaisesti; |
| --- | --- |

—

rikkonut RAD 2012 -sääntöjen 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kaupallista etua koskevaa poikkeusta sekä ETA-sopimuksen 122 artiklassa, valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 14 artiklan 4 kohdassa ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan N:o 4 liitteessä II olevan 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua salassapitovelvollisuutta ja näin ollen estänyt sääntöjenvastaisesti tutustumisen asianomaisiin asiakirjoihin RAD 2012 -sääntöjen 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun julkista asiakirjoihin tutustumista koskevan oikeuden vastaisesti;

| — | rikkonut RAD 2012 -sääntöjen 4 artiklan 4 ja 6 kohdassa tarkoitettua yleiseen etuun liittyvää pakottavaa syytä koskevaa poikkeusta ja näin estänyt sääntöjenvastaisesti tutustumisen asianomaisiin asiakirjoihin RAD 2012 -sääntöjen 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun julkista asiakirjoihin tutustumista koskevan oikeuden vastaisesti. |
| --- | --- |

—

rikkonut RAD 2012 -sääntöjen 4 artiklan 4 ja 6 kohdassa tarkoitettua yleiseen etuun liittyvää pakottavaa syytä koskevaa poikkeusta ja näin estänyt sääntöjenvastaisesti tutustumisen asianomaisiin asiakirjoihin RAD 2012 -sääntöjen 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun julkista asiakirjoihin tutustumista koskevan oikeuden vastaisesti.

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 15.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 11/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 11/18

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

(2015/C 11/08)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

MUUTOSHAKEMUS

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

9 ARTIKLASSA TARKOITETTU MUUTOSHAKEMUS

”Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

EY-nro: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Eritelmän kohta (kohdat), jota (joita) muutos koskee

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Muutoksen/muutosten tyyppi

—

—

—

—

3.   Muutos/muutokset

Tuottajaryhmä halusi mukauttaa eritelmäänsä toisaalta siksi, että joitakin sen kohtia oli tarpeen selkeyttää ja täsmentää (erityisesti, jotta voidaan ottaa huomioon pienten toiminnanharjoittajien erityisolosuhteet, kehitys tuotteiden asettamisessa tarjolle kuluttajille ja tuotteiden markkinointitavat perinteisillä ankan- ja hanhenmaksamarkkinoilla, jotka heijastavat Ranskan lounaisen alueen maaseutu- ja ruokakulttuuria) edistyksen aikaansaamiseksi, ja toisaalta siksi, että voitaisiin ottaa huomioon tekninen kehitys, jota alalla on tapahtunut SMM-merkinnän rekisteröinnistä eli vuodesta 2000 lähtien.

3.1   Tuotteen kuvaus

Toteutetut muutokset ovat seuraavat:

| 1. | Lisäys: kokonainen ankka (maksan kanssa tai ilman) ja ruho, josta on poistettu sisäelimet.
  Kokonaisen ankan eri tarjontamuodot, joita myydään perinteisesti erityisesti Lounais-Ranskan ankka- ja hanhimarkkinoilla (lihotettuihin ankkoihin ja hanhiin sekä niiden paloihin erikoistuneilla markkinoilla), on lisätty.
  Tarjontamuodot vastaavat kokonaista teuraseläintä, jonka sisäelimet on voitu poistaa eri tavoin, josta on saatu palat tai muut eläimenosat, jotka sisältyvät vuonna 2000 rekisteröityyn tuote-eritelmään (raaka- tai jalostustuotteet).
  Kokonainen ankka (maksan kanssa tai ilman) ja ruho, josta on poistettu sisäelimet, tarjotaan jäähdytettynä, jäädytettynä tai pakastettuna.
  Sisäelimistä tai muista eläimenosista ainoastaan maksa, sydän ja kivipiira voidaan myydä erikseen SMM-merkinnällä.
  Tuottajaryhmittymä päätti säilyttää luettelon, joka koskee lihapaloja ja muita eläimenosia ja sisältyy rekisteröidyn SMM-merkinnän tuote-eritelmään, ne historialliset ja maineeseen liittyvät tekijät huomioon ottaen, jotka koskevat pakkoruokituista ankoista perinteisesti valmistettuja tuotteita Lounais-Ranskassa. Tuottajaryhmittymä ei halunnut ulottaa SMM-merkintää koskemaan muita kuin perinteisiä eläimenosia. |
| --- | --- |

1.

Lisäys: kokonainen ankka (maksan kanssa tai ilman) ja ruho, josta on poistettu sisäelimet.

Kokonaisen ankan eri tarjontamuodot, joita myydään perinteisesti erityisesti Lounais-Ranskan ankka- ja hanhimarkkinoilla (lihotettuihin ankkoihin ja hanhiin sekä niiden paloihin erikoistuneilla markkinoilla), on lisätty.

Tarjontamuodot vastaavat kokonaista teuraseläintä, jonka sisäelimet on voitu poistaa eri tavoin, josta on saatu palat tai muut eläimenosat, jotka sisältyvät vuonna 2000 rekisteröityyn tuote-eritelmään (raaka- tai jalostustuotteet).

Kokonainen ankka (maksan kanssa tai ilman) ja ruho, josta on poistettu sisäelimet, tarjotaan jäähdytettynä, jäädytettynä tai pakastettuna.

Sisäelimistä tai muista eläimenosista ainoastaan maksa, sydän ja kivipiira voidaan myydä erikseen SMM-merkinnällä.

Tuottajaryhmittymä päätti säilyttää luettelon, joka koskee lihapaloja ja muita eläimenosia ja sisältyy rekisteröidyn SMM-merkinnän tuote-eritelmään, ne historialliset ja maineeseen liittyvät tekijät huomioon ottaen, jotka koskevat pakkoruokituista ankoista perinteisesti valmistettuja tuotteita Lounais-Ranskassa. Tuottajaryhmittymä ei halunnut ulottaa SMM-merkintää koskemaan muita kuin perinteisiä eläimenosia.

| 2. | Lisäys: kaikki tuotteet voidaan tarjota toisen leikkaamisen muodossa, lukuun ottamatta kokonaista ankkaa (maksan kanssa tai ilman) ja ruhoa, josta on poistettu sisäelimet.
  Tarkoituksena on voida myydä loppukuluttajille annoskokoisia tuotteita.
  Lisäksi yhtenäisessä asiakirjassa täsmennetään, että tuote voidaan tarjota säilykkeenä, puolisäilykkeenä, jäädytettynä tai pakastettuna. Kyseessä on voimassa olevan tuote-eritelmän kohta. |
| --- | --- |

2.

Lisäys: kaikki tuotteet voidaan tarjota toisen leikkaamisen muodossa, lukuun ottamatta kokonaista ankkaa (maksan kanssa tai ilman) ja ruhoa, josta on poistettu sisäelimet.

Tarkoituksena on voida myydä loppukuluttajille annoskokoisia tuotteita.

Lisäksi yhtenäisessä asiakirjassa täsmennetään, että tuote voidaan tarjota säilykkeenä, puolisäilykkeenä, jäädytettynä tai pakastettuna. Kyseessä on voimassa olevan tuote-eritelmän kohta.

| 3. | Lisäys: raaka ankanmaksa, johon on lisätty mausteita.
  Tarkoituksena on tarjota ”paistovalmis” tuote. Raaka rasvainen maksa, jota myydään maustettuna, vastaa tuotetta valmistusvaiheessa, joka edeltää viimeistä jalostusvaihetta SMM-merkinnän yhteydessä. Mausteet ovat samat raa’assa tuotteessa kuin jalosteessa: suola, nitriittisuola, sokeri, mausteet, yrtit, väkiviina, väkevä viini, viini, tryffelit (Tuber melanosporum), askorbiinihappo tai natriumaskorbaatti. Mausteiden osuus valmisteesta on enintään neljä prosenttia valmisteessa, mistä sakkaroosin osuus on enintään kaksi grammaa kiloa kohden. |
| --- | --- |

3.

Lisäys: raaka ankanmaksa, johon on lisätty mausteita.

Tarkoituksena on tarjota ”paistovalmis” tuote. Raaka rasvainen maksa, jota myydään maustettuna, vastaa tuotetta valmistusvaiheessa, joka edeltää viimeistä jalostusvaihetta SMM-merkinnän yhteydessä. Mausteet ovat samat raa’assa tuotteessa kuin jalosteessa: suola, nitriittisuola, sokeri, mausteet, yrtit, väkiviina, väkevä viini, viini, tryffelit (Tuber melanosporum), askorbiinihappo tai natriumaskorbaatti. Mausteiden osuus valmisteesta on enintään neljä prosenttia valmisteessa, mistä sakkaroosin osuus on enintään kaksi grammaa kiloa kohden.

| 4. | Lisäys: mahdollisuus tarjota raaka rasvainen maksa ilman verisuonia. |
| --- | --- |

4.

Lisäys: mahdollisuus tarjota raaka rasvainen maksa ilman verisuonia.

| 5. | Rintalihan siistimisen kuvaus. |
| --- | --- |

5.

Rintalihan siistimisen kuvaus.

| 6. | Kuivatun ja savustetun rintalihan osalta selvennetään sekä tuote-eritelmässä että yhtenäisessä asiakirjassa seuraavaa: rintaliha on tosiasiassa aina kuivattu, mutta se voi lisäksi olla myös savustettu. |
| --- | --- |

6.

Kuivatun ja savustetun rintalihan osalta selvennetään sekä tuote-eritelmässä että yhtenäisessä asiakirjassa seuraavaa: rintaliha on tosiasiassa aina kuivattu, mutta se voi lisäksi olla myös savustettu.

3.2   Alkuperätodisteet

Taulukoita on päivitetty kohdassa ”Valmistusmenetelmät” esitettyjen muutosten perusteella ja voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. Tiettyjen asiakirjojen sisältöä on täsmennetty.

Lisäys: pakollinen toimitilakohtainen varastokirjanpito (vrt. komission asetuksen (EY) N:o 1898/2006 (3) 6 artiklan 2 kohta).

Asiakirjassa määritellään ”erä”.

3.3   Valmistusmenetelmät

SMM:n tuote-eritelmien alalla kansallisella ja unionin tasolla tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi tämän kohdan muotoa ja sisältöä on muutettu merkittävästi.

Toteutetut muutokset ovat seuraavat:

1.   Hautominen

Hautomista koskevat vaatimukset on sisällytetty tähän kohtaan, jossa täsmennetään, että ankat saadaan lajin Cairina moschata (myskisorsa) urospuolisista ankoista tai lajien Cairina moschata (urospuolinen myskisorsa) × ja Anas Platyrhinchos (naaraspuolinen sinisorsa) × risteytyksestä. Kyseessä ei tarkalleen ottaen ole muutos vaan tuote-eritelmässä jo olevan kohdan siirtäminen muualle.

Kohdassa todetaan, että risteytykseen käytettävät vanhempaispolven ankat on valittava Ranskan siipikarjankasvatus- ja vesiviljelyliiton (Syndicat des Sélectionneurs Avicoles et Aquacoles Français, SYSAAF) antaman säännöstön mukaisesti.

2.   Kasvatus

| — | Eritelmää on muutettu, jotta ankanpoikasia voidaan siirtää tilalta toiselle (ennen 42 päivää tai 42 päivän jälkeen) maantieteellisellä alueella. Tavoitteena on ottaa huomioon alan organisointi ja toiminnanharjoittajien nykykäytännöt. Tämä kasvatuskäytäntö koskee yhtä päivää vanhempia ankanpoikasia. |
| --- | --- |

—

Eritelmää on muutettu, jotta ankanpoikasia voidaan siirtää tilalta toiselle (ennen 42 päivää tai 42 päivän jälkeen) maantieteellisellä alueella. Tavoitteena on ottaa huomioon alan organisointi ja toiminnanharjoittajien nykykäytännöt. Tämä kasvatuskäytäntö koskee yhtä päivää vanhempia ankanpoikasia.

| — | Ero eläintiheydessä eläinsuojassa ja ulkotarhassa yhtäältä samassa eläinsuojassa koko kasvatusajan pidettävien eläinten ja toisaalta muualle siirrettävien eläinten välillä on korvattu eläinten ikään perustuvalla eläintiheydellä eläinsuojassa. |
| --- | --- |

—

Ero eläintiheydessä eläinsuojassa ja ulkotarhassa yhtäältä samassa eläinsuojassa koko kasvatusajan pidettävien eläinten ja toisaalta muualle siirrettävien eläinten välillä on korvattu eläinten ikään perustuvalla eläintiheydellä eläinsuojassa.

| — | Ulkotarhan jaotellun käytön määritelmä on otettu käyttöön, jotta voidaan parantaa ulkotarhan hoitoa ja siten rajoittaa mudan muodostumista ja sen haitallista vaikutusta eläinten kehitykseen (esimerkiksi rampautuminen). Jaottelu rajataan puolittamalla kunkin ankan välittömästi käytettävissä oleva pinta-ala. Jaottelu voidaan yhdistää ulkotarhojen rotaatioon, jonka tarkoituksena on mahdollistaa – edellä mainituista syistä – muun ulkotarhan käyttö. Nämä muutokset liittyvät muutokseen, joka koskee ulkotarhojen lepuuttamista kahden lauman välillä (12 viikkoa). Kyseinen lepuuttaminen on korvattu ulkotarhojen kokonaislepuuttamisajalla, joka on 168 päivää kalenterivuotta kohden. |
| --- | --- |

—

Ulkotarhan jaotellun käytön määritelmä on otettu käyttöön, jotta voidaan parantaa ulkotarhan hoitoa ja siten rajoittaa mudan muodostumista ja sen haitallista vaikutusta eläinten kehitykseen (esimerkiksi rampautuminen). Jaottelu rajataan puolittamalla kunkin ankan välittömästi käytettävissä oleva pinta-ala. Jaottelu voidaan yhdistää ulkotarhojen rotaatioon, jonka tarkoituksena on mahdollistaa – edellä mainituista syistä – muun ulkotarhan käyttö. Nämä muutokset liittyvät muutokseen, joka koskee ulkotarhojen lepuuttamista kahden lauman välillä (12 viikkoa). Kyseinen lepuuttaminen on korvattu ulkotarhojen kokonaislepuuttamisajalla, joka on 168 päivää kalenterivuotta kohden.

3.   Rehuannoksen koostumus

Rehuannos, joka eläimille annetaan päivittäin 42. päivään saakka, on määritetty. Niiden viljanjyvistä saatujen tuotteiden prosenttiosuutta, joita eläimille annetaan 43. päivästä alkaen, on rajoitettu.

Rehuaineluokkien terminologia noudattelee voimassa olevaa unionin lainsäädäntöä (rehuaineluettelosta 16 päivänä tammikuuta 2013 annettu komission asetus (EU) N:o 68/2013).

4.   Pakkoruokinta

Useita uusia kohtia on otettu käyttöön:

| — | vähimmäispaino, joka eläimillä on oltava pakkoruokinnan alussa, keskipainon lisäksi, |
| --- | --- |

—

vähimmäispaino, joka eläimillä on oltava pakkoruokinnan alussa, keskipainon lisäksi,

| — | tilatuottajien käyttämä jatkuva pakkoruokinta eli eri ikäisten ankkojen yhtäaikainen pakkoruokinta. |
| --- | --- |

—

tilatuottajien käyttämä jatkuva pakkoruokinta eli eri ikäisten ankkojen yhtäaikainen pakkoruokinta.

| — | hygieniavaatimukset pakkoruokinnan yhteydessä (puhdistus, desinfiointi ja pitäminen tyhjillään). |
| --- | --- |

—

hygieniavaatimukset pakkoruokinnan yhteydessä (puhdistus, desinfiointi ja pitäminen tyhjillään).

| — | pakkoruokintavaiheen lyhentäminen vähintään 12 päivästä vähintään 10 päivään ja vähintään 24 ruokintakerrasta vähintään 20 ruokintakertaan. Tämän mahdollistaa tieteen ja tekniikan edistys, jonka ansiosta valintaa, kasvatusta ja pakkoruokintaa voidaan parantaa ilman, että maksan paino vaarantuu. Laatutavoitteena erityisesti sulamisasteen osalta on noin 550 gramman painoinen maksa. Tämä paino saavutetaan tai jopa ylitetään nykyään 10–12 päivässä. Näin ollen on suotavaa voida lyhentää pakkoruokintaa, jotta toiminnanharjoittajilla on mahdollisuus ohjailla maksan kokoa. Muutos koskee kuitenkin ainoastaan pakkoruokinnan kestoa, ei kasvatuksen kestoa, ja maksan vähimmäispaino pysyy 350 grammassa. |
| --- | --- |

—

pakkoruokintavaiheen lyhentäminen vähintään 12 päivästä vähintään 10 päivään ja vähintään 24 ruokintakerrasta vähintään 20 ruokintakertaan. Tämän mahdollistaa tieteen ja tekniikan edistys, jonka ansiosta valintaa, kasvatusta ja pakkoruokintaa voidaan parantaa ilman, että maksan paino vaarantuu. Laatutavoitteena erityisesti sulamisasteen osalta on noin 550 gramman painoinen maksa. Tämä paino saavutetaan tai jopa ylitetään nykyään 10–12 päivässä. Näin ollen on suotavaa voida lyhentää pakkoruokintaa, jotta toiminnanharjoittajilla on mahdollisuus ohjailla maksan kokoa. Muutos koskee kuitenkin ainoastaan pakkoruokinnan kestoa, ei kasvatuksen kestoa, ja maksan vähimmäispaino pysyy 350 grammassa.

| — | pakkoruokinnassa käytetyn maissin täsmennys: jyvämaissi ja/tai hienonnettu maissi (maissipuuro). |
| --- | --- |

—

pakkoruokinnassa käytetyn maissin täsmennys: jyvämaissi ja/tai hienonnettu maissi (maissipuuro).

5.   Teurastus

Otetaan käyttöön vähimmäisteurasikä, joka on 91 päivää myskisorsa-ankalla ja 92 päivää myskisorsalla. Tämä täsmennys vastaa kasvatuksen vähimmäiskestoa (81 tai 82 päivää) ja pakkoruokinnan vähimmäiskestoa (10 päivää).

6.   Ruhoja koskevat määräykset

| — | On otettu käyttöön määräys, jonka mukaan sappi on poistettava sisäelinten poiston yhteydessä ennen jäähdyttämisvaihetta tai sen jälkeen. Lisäksi on annettu verisuonten poistoa koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

—

On otettu käyttöön määräys, jonka mukaan sappi on poistettava sisäelinten poiston yhteydessä ennen jäähdyttämisvaihetta tai sen jälkeen. Lisäksi on annettu verisuonten poistoa koskevia määräyksiä.

| — | Myös maksan ja ruhon jäähdyttämistä on täsmennetty. |
| --- | --- |

—

Myös maksan ja ruhon jäähdyttämistä on täsmennetty.

| — | Sisäelinten poiston ja paloittelun välinen (24 tunnin) aika sekä teurastuksen ja jäädyttämisen tai pakastamisen välinen (48 tunnin) aika on korvattu kutakin toiminnanharjoittajaa koskevilla erityisillä hygieniasäännöillä. |
| --- | --- |

—

Sisäelinten poiston ja paloittelun välinen (24 tunnin) aika sekä teurastuksen ja jäädyttämisen tai pakastamisen välinen (48 tunnin) aika on korvattu kutakin toiminnanharjoittajaa koskevilla erityisillä hygieniasäännöillä.

7.   Rasvaisen maksan maustaminen

Raa’an rasvaisen maksan maustaminen on määritelty ja rajoitettu neljään prosenttiin valmisteen painosta.

8.   Rasvaisen maksan jalostaminen

| — | Jalostukseen tarkoitetun raa’an rasvaisen maksan tarjontamuotoja on täsmennetty. Rasvainen maksa voi olla kokonainen, verisuoneton, viipaloitu tai maustettu. |
| --- | --- |

—

Jalostukseen tarkoitetun raa’an rasvaisen maksan tarjontamuotoja on täsmennetty. Rasvainen maksa voi olla kokonainen, verisuoneton, viipaloitu tai maustettu.

| — | Säilytystapoja on määritelty kolme: jäähdytetty, jäädytetty tai pakastettu. Jäädytetyn tai pakastetun maksan käytön ehtoja on täsmennetty. |
| --- | --- |

—

Säilytystapoja on määritelty kolme: jäähdytetty, jäädytetty tai pakastettu. Jäädytetyn tai pakastetun maksan käytön ehtoja on täsmennetty.

| — | Kuten maustettuna myytävän raa’an rasvaisen maksan osalta, myös jalostettavaksi tarkoitetun rasvaisen maksan osalta mausteet on määritelty ja rajoitettu neljään prosenttiin valmisteen painosta. |
| --- | --- |

—

Kuten maustettuna myytävän raa’an rasvaisen maksan osalta, myös jalostettavaksi tarkoitetun rasvaisen maksan osalta mausteet on määritelty ja rajoitettu neljään prosenttiin valmisteen painosta.

| — | Rasvaisen maksan kypsentämistä liinaan käärittynä (uppokeittäminen) on täsmennetty uusilla määräyksillä, jotka koskevat käytettävää lientä, koska kyseessä on perinteinen kypsentämistapa. |
| --- | --- |

—

Rasvaisen maksan kypsentämistä liinaan käärittynä (uppokeittäminen) on täsmennetty uusilla määräyksillä, jotka koskevat käytettävää lientä, koska kyseessä on perinteinen kypsentämistapa.

| — | Tuotteita ”foie gras entier” (kokonainen rasvainen maksa) ja ”foie gras” (rasvainen maksa) on täsmennetty: mahdollisuus pakata pakkaukseen ainoastaan yksi viipale, jonka nettopaino on enintään 250 grammaa, ympäröivän hyytelön koostumus ja vähimmäistryffelipitoisuus, jotta tämä ainesosa voidaan mainita myyntinimityksessä. |
| --- | --- |

—

Tuotteita ”foie gras entier” (kokonainen rasvainen maksa) ja ”foie gras” (rasvainen maksa) on täsmennetty: mahdollisuus pakata pakkaukseen ainoastaan yksi viipale, jonka nettopaino on enintään 250 grammaa, ympäröivän hyytelön koostumus ja vähimmäistryffelipitoisuus, jotta tämä ainesosa voidaan mainita myyntinimityksessä.

| — | Mahdollisuudesta käyttää valmisteessa ”bloc de foie gras” (rasvainen maksa lohkon muodossa) SMM-merkinnän rasvaista maksaa, joka on jo jalostettu ja kypsennetty ja jossa emulsion osuus on enintään 10 prosenttia, on nimenomaisesti määrätty. |
| --- | --- |

—

Mahdollisuudesta käyttää valmisteessa ”bloc de foie gras” (rasvainen maksa lohkon muodossa) SMM-merkinnän rasvaista maksaa, joka on jo jalostettu ja kypsennetty ja jossa emulsion osuus on enintään 10 prosenttia, on nimenomaisesti määrätty.

| — | Lisäksi on täsmennetty ehtoja, joiden on täytyttävä ennen kuin merkinnässä saa olla maininta paloista, ympäröivän hyytelön koostumuksesta ja vähimmäistryffelisisällöstä. |
| --- | --- |

—

Lisäksi on täsmennetty ehtoja, joiden on täytyttävä ennen kuin merkinnässä saa olla maininta paloista, ympäröivän hyytelön koostumuksesta ja vähimmäistryffelisisällöstä.

9.   Lihan jalostaminen

On otettu käyttöön jalostetun lihan upposuolauskielto:

| — | Kuivatun savustetun ankanrinnan (”magret séché fumé”) osalta on






  — | täsmennetty kuivausta |
| --- | --- | --- |

—

Kuivatun savustetun ankanrinnan (”magret séché fumé”) osalta on

—

täsmennetty kuivausta

| — | kielletty aromiaineiden käyttö |
| --- | --- |

—

kielletty aromiaineiden käyttö

| — | savustuksen osalta kielletty senkaltaiset prosessit kuin huuhtelu, upottaminen tai pirskottaminen nestemäisellä savuaromilla |
| --- | --- |

—

savustuksen osalta kielletty senkaltaiset prosessit kuin huuhtelu, upottaminen tai pirskottaminen nestemäisellä savuaromilla

| — | otettu käyttöön sallittujen ainesosien luettelo. |
| --- | --- |

—

otettu käyttöön sallittujen ainesosien luettelo.

| — | Säilöttyjen tuotteiden (”confit”) osalta on






  — | täsmennetty, että liha on kypsennettävä läpikotaisin, jos se pakataan pakkaukseen, jolle ei tehdä stabiloivaa lämpökäsittelyä |
| --- | --- | --- |

—

Säilöttyjen tuotteiden (”confit”) osalta on

—

täsmennetty, että liha on kypsennettävä läpikotaisin, jos se pakataan pakkaukseen, jolle ei tehdä stabiloivaa lämpökäsittelyä

| — | otettava huomioon, että lämpökäsittelyllä saavutettava stabilointi (toinen kypsentäminen) koskee ainoastaan pakkauksia, joissa se on teknisesti toteutettavissa |
| --- | --- |

—

otettava huomioon, että lämpökäsittelyllä saavutettava stabilointi (toinen kypsentäminen) koskee ainoastaan pakkauksia, joissa se on teknisesti toteutettavissa

| — | on täsmennetty säilöttyjen tuotteiden myyntinimityksiä koskevia sääntöjä pakkauksen sisältämien palojen mukaan. |
| --- | --- |

—

on täsmennetty säilöttyjen tuotteiden myyntinimityksiä koskevia sääntöjä pakkauksen sisältämien palojen mukaan.

3.4   Merkinnät

Muutetun kansallisen lainsäädännön mukaan ei ole enää pakollista mainita sertifiointielinten nimeä SMM-tuotteiden merkinnässä. Siksi tuottajaryhmittymä on päättänyt poistaa tämän velvoitteen tuote-eritelmästä.

Merkintää koskevia säännöksiä on tarkistettu ja ne on yhdenmukaistettu rekisteröidyn nimen kanssa.

Käyttöön on otettu säännöt, jotka koskevat yhteisten merkintätekijöiden käyttöä sekä myyntinimikkeessä käytettävän maantieteellisen nimen kirjainkokoa.

Yhteiset merkintätekijät on määritelty asiakirjassa, jonka tuottajaryhmittymä asettaa kaikkien toiminnanharjoittajien saataville.

3.5   Kansalliset vaatimukset

Kansallisen lainsäädännön ja sääntelyn kehitystä ajatellen kohta ”Kansalliset vaatimukset” esitetään taulukossa, jossa on keskeiset valvottavat kohdat ja niiden arviointimenettely.

3.6   Muuta

Tuottajaryhmittymän ja sertifiointielinten yhteystiedot

Tuottajaryhmittymän yhteystiedot on ajantasaistettu ja sertifiointielinten yhteystiedot on lisätty.

Tuotelaji

Tuoteluokkien nimiä on ajantasaistettu voimassa olevan EU-lainsäädännön terminologian mukaisesti. Tämä uudelleenmuotoilu on siirretty kohtaan ”Tuotteen kuvaus”.

Maantieteellinen alue

SMM:n maantieteellisen alueen rajoja ei ole muutettu. Sen sijaan esitystapaa on muutettu: kantoniluettelo on korvattu vastaavien kuntien luettelolla.

Pakkausta koskevat erityissäännöt

On täsmennetty, että kaikkien toimien kasvatuksesta pakkaukseen on tapahduttava rajatulla maantieteellisellä alueella. Velvoite pakata tuotteet kyseisellä alueella ilmenee siten nimenomaisesti tuote-eritelmän kohdasta ”Maantieteellinen alue”.

Se tuli jo aiemminkin epäsuorasti ilmi seuraavista voimassa olevan tuote-eritelmän määräyksistä:

| — | sivulla 34 oleva kohta, jonka mukaan säilötty liha on pakattava lopulliseen pakkaukseen |
| --- | --- |

—

sivulla 34 oleva kohta, jonka mukaan säilötty liha on pakattava lopulliseen pakkaukseen

| — | sivulla 32 ja 34 olevat kohdat, joiden mukaan rintaliha ja maksa on pakattava ilmatiiviisti |
| --- | --- |

—

sivulla 32 ja 34 olevat kohdat, joiden mukaan rintaliha ja maksa on pakattava ilmatiiviisti

| — | sivulla 32 oleva kohta, jonka mukaan maksavalmisteiden lopullinen lämpökäsittely tapahtuu pakkaamisen jälkeen. |
| --- | --- |

—

sivulla 32 oleva kohta, jonka mukaan maksavalmisteiden lopullinen lämpökäsittely tapahtuu pakkaamisen jälkeen.

Maantieteellisellä alueella tapahtuvan pakkaamisen ansiosta tuotteen ominaisuudet säilyvät.

Ankan liha ja muut eläimenosat ovat herkkiä tuotteita, joilla on taipumusta tummua kosketuksessa ilman kanssa. Pakkaaminen maantieteellisellä alueella vähentää valmistamisen ja pakkaamisen välistä aikaa, millä voidaan välttää tuotteen laadun heikkeneminen.

Jalostetun maksan ja säilöttyjen tuotteiden yhteydessä pakkaaminen on erottamaton osa valmistusprosessia, koska näille tuotteille tehdään lopullinen stabiloiva lämpökäsittely pakkaamisen jälkeen.

Pakkaaminen maantieteellisellä alueella helpottaa lisäksi tuotteiden jäljittämistä ja valvontaa.

Uudelleenmuotoilut erityisesti yhteyttä maantieteelliseen alueeseen koskevassa luvussa

Yhteyttä maantieteelliseen alueeseen koskevaa lukua on muokattu, jotta voidaan osoittaa yhteys maantieteelliseen alueeseen uusien lisättyjen tuotteiden osalta ja noudattaa tämänhetkisiä muotoiluvaatimuksia.

Tämä luku on jaettu seuraaviin kolmeen kohtaan, joita on muutettu:

| 1. | Maantieteellisen alueen erityisyyttä koskeva kohta on kirjoitettu ja jäsennelty uudelleen, jotta voidaan paremmin






  — | paikantaa maantieteellinen alue, jonka rajat ilmoitetaan suhteessa ympäröiviin maantieteellisiin tai hallinnollisiin yksiköihin |
| --- | --- | --- |

1.

Maantieteellisen alueen erityisyyttä koskeva kohta on kirjoitettu ja jäsennelty uudelleen, jotta voidaan paremmin

—

paikantaa maantieteellinen alue, jonka rajat ilmoitetaan suhteessa ympäröiviin maantieteellisiin tai hallinnollisiin yksiköihin

| — | kuvata maantieteelliselle alueelle ominaisia luontotekijöitä eli sääoloja, maisemaa ja maissinviljelyn valta-asemaa. Maaperän ominaisuuksia koskevia tietoja ei ole säilytetty, koska maissinviljelyn kehittyminen johtuu etupäässä maantieteellisen alueen sääoloista. Tätä kohtaa on täsmennetty numerotiedoilla |
| --- | --- |

—

kuvata maantieteelliselle alueelle ominaisia luontotekijöitä eli sääoloja, maisemaa ja maissinviljelyn valta-asemaa. Maaperän ominaisuuksia koskevia tietoja ei ole säilytetty, koska maissinviljelyn kehittyminen johtuu etupäässä maantieteellisen alueen sääoloista. Tätä kohtaa on täsmennetty numerotiedoilla

| — | kuvata ihmisen toimintaan liittyviä tekijöitä, jotka heijastavat jo keskiajalta lähtien Lounais-Ranskassa harjoitetun kasvatuksen perinteisiä ominaispiirteitä ja tuotteen ”canard à foie gras du Sud-Ouest” myynnin kehittymistä. |
| --- | --- |

—

kuvata ihmisen toimintaan liittyviä tekijöitä, jotka heijastavat jo keskiajalta lähtien Lounais-Ranskassa harjoitetun kasvatuksen perinteisiä ominaispiirteitä ja tuotteen ”canard à foie gras du Sud-Ouest” myynnin kehittymistä.

| 2. | Kaikkien tämän SMM:n kattamien tuotteiden erityisominaisuuksia on täsmennetty tuotteen erityisyyttä koskevassa luvussa, erityisesti tuoteluokkaan liittyviä erityisominaisuuksia. Tuoteluokka on otettu käyttöön muutoshakemuksen yhteydessä (kokonainen ankka (maksan kanssa tai ilman) ja ruho, josta on poistettu sisäelimet). |
| --- | --- |

2.

Kaikkien tämän SMM:n kattamien tuotteiden erityisominaisuuksia on täsmennetty tuotteen erityisyyttä koskevassa luvussa, erityisesti tuoteluokkaan liittyviä erityisominaisuuksia. Tuoteluokka on otettu käyttöön muutoshakemuksen yhteydessä (kokonainen ankka (maksan kanssa tai ilman) ja ruho, josta on poistettu sisäelimet).

| 3. | Syy-seuraussuhdetta koskeva luku on kirjoitettu uudelleen sen täsmentämiseksi, että se perustuu ensi sijassa maineeseen, joka osoitetaan tarkempien tietojen avulla. |
| --- | --- |

3.

Syy-seuraussuhdetta koskeva luku on kirjoitettu uudelleen sen täsmentämiseksi, että se perustuu ensi sijassa maineeseen, joka osoitetaan tarkempien tietojen avulla.

Perinteisiin liittyvät tekijät eli maissinistutus ja -viljely maantieteellisellä alueella, pakkoruokittujen ankkojen kasvatukseen perustuva maaseudun elinkeinoelämä ja erityiset säilytystekniikat on säilytetty mutta niitä on samalla organisoitu uudelleen ja täsmennetty.

Syy-seuraussuhde perustuu näin ollen seuraaviin tekijöihin:

| — | maantieteellisen alueen sääolot ovat suotuisat maissinviljelylle |
| --- | --- |

—

maantieteellisen alueen sääolot ovat suotuisat maissinviljelylle

| — | alueella on viljelty maissia jo 1500-luvulta lähtien, ja maissista on tullut nopeasti yksi tärkeimmistä siipikarjan, erityisesti ankkojen, rehuaineista |
| --- | --- |

—

alueella on viljelty maissia jo 1500-luvulta lähtien, ja maissista on tullut nopeasti yksi tärkeimmistä siipikarjan, erityisesti ankkojen, rehuaineista

| — | tämän viljalajin saatavuuden ansiosta kasvattajien on ollut mahdollista erikoistua ankkojen kasvatukseen ja kehittää alan erikoisosaamista, joka perustuu ankkojen pakotettuun asteittaiseen lihottamiseen |
| --- | --- |

—

tämän viljalajin saatavuuden ansiosta kasvattajien on ollut mahdollista erikoistua ankkojen kasvatukseen ja kehittää alan erikoisosaamista, joka perustuu ankkojen pakotettuun asteittaiseen lihottamiseen

| — | tähän ankkojen kasvatusmenetelmään perustuu ankkojen erityisyys eli suuri lihomisaste ja hyvä lihaskehitys |
| --- | --- |

—

tähän ankkojen kasvatusmenetelmään perustuu ankkojen erityisyys eli suuri lihomisaste ja hyvä lihaskehitys

| — | tätä kasvatusmenetelmää on vauhdittanut alkuperäisten säilöntätekniikkojen kehittäminen (”confisage” ja ”appertisation”) |
| --- | --- |

—

tätä kasvatusmenetelmää on vauhdittanut alkuperäisten säilöntätekniikkojen kehittäminen (”confisage” ja ”appertisation”)

| — | alaan erikoistuneiden myyntiyritysten on näiden säilöntätekniikoiden ansiosta ollut mahdollista markkinoida näitä tuotteita suuressa mittakaavassa |
| --- | --- |

—

alaan erikoistuneiden myyntiyritysten on näiden säilöntätekniikoiden ansiosta ollut mahdollista markkinoida näitä tuotteita suuressa mittakaavassa

| — | näiden yritysten sijainti on auttanut luomaan tuotteen ”canard à foie gras du Sud-Ouest” maineen alkuperäalueen lisäksi myös kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

—

näiden yritysten sijainti on auttanut luomaan tuotteen ”canard à foie gras du Sud-Ouest” maineen alkuperäalueen lisäksi myös kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.

Tekstiin on tehty useita muutoksia (uudelleenmuotoiluja, täsmennyksiä, kohtien siirtoja ja turhien kohtien poistoja).

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (4)

”Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

EY-nro: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi

”Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Tuotelaji

Luokka 1.1. Tuore liha (ja muut eläimenosat)

Luokka 1.2. Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” on urospuolinen myskisorsa tai urospuolinen sinisorsa.

”Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” on vapaalla laitumella kasvatettu ankka, joka siirretään pakkoruokittavaksi 81 päivän iässä, kun kyseessä on sinisorsa, ja 82 päivän iässä, kun kyseessä on myskisorsa.

”Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” on pakkoruokinnassa vähintään 10 päivää, ja ruokintakertoja on vähintään 20.

Tämän jälkeen eläin teurastetaan ja tarvittaessa leikataan paloiksi ja jalostetaan.

”Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” on väriltään kellanvalkea (nahka ja rasva).

Tästä ankasta saadaan seuraavia tuotteita:

| — | Tuore liha ja muut tuoreet eläimenosat: Kokonainen ankka (maksan kanssa tai ilman), ruho, josta on poistettu sisäelimet, ”foie gras” (rasvainen maksa), ”magret” (rinta), koipi-reisi, ”aiguillette” (sisäfilee), sydän, ”manchon” (siiven olkanivelosa) ja kivipiira.
  Kokonainen ankka maksan kanssa on kokonainen ankka, joka on teurastettu ja kynitty mutta josta ei ole poistettu sisäelimiä.
  Kokonainen ankka ilman maksaa on kokonainen ankka, joka on teurastettu ja kynitty mutta josta ei ole poistettu muita sisäelimiä kuin maksa.
  Ruho, josta on poistettu sisäelimet, on kokonainen ankka, joka on teurastettu ja kynitty ja jonka ruhosta on poistettu kaikki sisäelimet.
  ”Foie gras cru” (raaka rasvainen maksa) on pehmeä ja väriltään yhtenäinen, eikä siinä ole vaurioita. Se painaa vähintään 350 grammaa, ja siihen on voitu lisätä mausteita.
  Rinta on filee, joka on leikattu rintalihaksistosta (lukuun ottamatta lihasta, joka käytetään sisäfileeseen). Kukin ankanrinta painaa vähintään 300 grammaa, ja se tarjotaan sitä peittävän nahan ja nahanalaisen rasvakerroksen kanssa. Lihotusaste (rasva + nahka/kokonaispaino) on 25–45 prosenttia. Rinta on kokonaan kynitty ja huolellisesti siistitty. Siistiminen on tehtävä säännönmukaisesti, kehänmuotoisesti ja siten, että lihapuolella on näkyvää rasvaa vain vähän.
  Koipi-reisiä ovat kaikki liha-, nahka- ja rasvapalat, jotka ympäröivät reisiluuta, koipiluuta ja pohjeluuta. Molemmat leikkausviillot on tehtävä nivelistä. Koipi-reisipaloissa ei saa olla verenpurkaumia eikä naarmuuntunutta kudosta. Koipi-reisipalat on kokonaan kynitty ja huolellisesti siistitty ja niistä on poistettu höyhentupet kokonaan.
  ”Aiguillette” (sisäfilee) on ruhossa kiinni olevan rintalihaksen sisäosa. Siinä ei ole verenpurkaumia, ja se tarjotaan kokonaisena.
  Sydän tarjotaan kokonaisena ja ilman leikkuujälkiä. Aortta on poistettava.
  ”Manchon” on siiven olkanivelosa. Se on siistitty huolellisesti, eikä siinä ole murtumia, luunsiruja tai verenpurkaumia.
  Kivipiira on ankan mahalaukun syötävä osa, joka koostuu paksusta lihaksesta. Se on puhdistettava asianmukaisesti sisäpuolelta ja rasva on poistettava sen ulkopinnalta, eikä se saa sisältää ruokatorven osia.
  Näitä tuotteita voidaan myydä kuluttajille tuoreina, jäädytettyinä tai pakastettuina.
  Tuotteet voidaan tarjota paloina, lukuun ottamatta kokonaista ankkaa ja ruhoa. |
| --- | --- |

—

Tuore liha ja muut tuoreet eläimenosat: Kokonainen ankka (maksan kanssa tai ilman), ruho, josta on poistettu sisäelimet, ”foie gras” (rasvainen maksa), ”magret” (rinta), koipi-reisi, ”aiguillette” (sisäfilee), sydän, ”manchon” (siiven olkanivelosa) ja kivipiira.

Kokonainen ankka maksan kanssa on kokonainen ankka, joka on teurastettu ja kynitty mutta josta ei ole poistettu sisäelimiä.

Kokonainen ankka ilman maksaa on kokonainen ankka, joka on teurastettu ja kynitty mutta josta ei ole poistettu muita sisäelimiä kuin maksa.

Ruho, josta on poistettu sisäelimet, on kokonainen ankka, joka on teurastettu ja kynitty ja jonka ruhosta on poistettu kaikki sisäelimet.

”Foie gras cru” (raaka rasvainen maksa) on pehmeä ja väriltään yhtenäinen, eikä siinä ole vaurioita. Se painaa vähintään 350 grammaa, ja siihen on voitu lisätä mausteita.

Rinta on filee, joka on leikattu rintalihaksistosta (lukuun ottamatta lihasta, joka käytetään sisäfileeseen). Kukin ankanrinta painaa vähintään 300 grammaa, ja se tarjotaan sitä peittävän nahan ja nahanalaisen rasvakerroksen kanssa. Lihotusaste (rasva + nahka/kokonaispaino) on 25–45 prosenttia. Rinta on kokonaan kynitty ja huolellisesti siistitty. Siistiminen on tehtävä säännönmukaisesti, kehänmuotoisesti ja siten, että lihapuolella on näkyvää rasvaa vain vähän.

Koipi-reisiä ovat kaikki liha-, nahka- ja rasvapalat, jotka ympäröivät reisiluuta, koipiluuta ja pohjeluuta. Molemmat leikkausviillot on tehtävä nivelistä. Koipi-reisipaloissa ei saa olla verenpurkaumia eikä naarmuuntunutta kudosta. Koipi-reisipalat on kokonaan kynitty ja huolellisesti siistitty ja niistä on poistettu höyhentupet kokonaan.

”Aiguillette” (sisäfilee) on ruhossa kiinni olevan rintalihaksen sisäosa. Siinä ei ole verenpurkaumia, ja se tarjotaan kokonaisena.

Sydän tarjotaan kokonaisena ja ilman leikkuujälkiä. Aortta on poistettava.

”Manchon” on siiven olkanivelosa. Se on siistitty huolellisesti, eikä siinä ole murtumia, luunsiruja tai verenpurkaumia.

Kivipiira on ankan mahalaukun syötävä osa, joka koostuu paksusta lihaksesta. Se on puhdistettava asianmukaisesti sisäpuolelta ja rasva on poistettava sen ulkopinnalta, eikä se saa sisältää ruokatorven osia.

Näitä tuotteita voidaan myydä kuluttajille tuoreina, jäädytettyinä tai pakastettuina.

Tuotteet voidaan tarjota paloina, lukuun ottamatta kokonaista ankkaa ja ruhoa.

| — | Lihatuotteet: ”foie gras entier”, ”foie gras”, ”bloc de foie gras” (paloilla tai ilman), ”magret séché” (tai kuivattu ja savustettu ”magret”), ”confit” (siivet, koipi-reidet, rinta, siiven olkanivelosa, kivipiira).
  ”Foie gras entier” (kokonainen rasvainen maksa) on valmiste, joka koostuu kokonaisesta rasvaisesta maksasta tai yhdestä tai useammasta rasvaisen maksan palasta ja mausteista.
  ”Foie gras” (rasvainen maksa) on valmiste, joka koostuu yhteenpuristetuista rasvaisen maksan viipaleiden paloista (yksittäisten rasvaisen maksan viipaleiden palojen osuus lopputuotteesta on oltava vähintään 20 grammaa massasta).
  ”Bloc de foie gras” (rasvainen maksa lohkon muodossa) paloilla tai ilman on valmiste, joka koostuu muunnellusta rasvaisesta maksasta ja mausteista, ja tarvittaessa siihen on lisätty rasvaisen maksan paloja.
  ”Magret séché” (kuivattu rinta) tai ”magret séché et fumé” (kuivattu ja savustettu rinta) koostuu rinnasta, joka on suolattu nitriittisuolalla ja kuivattu (tai kuivattu ja savustettu), ja mahdollisesti muista ainesosista.
  ”Confit” (säilötty ankanliha) on valmiste, joka koostuu ankanlihapaloista, jotka on kypsytetty pelkästään ankanrasvassa ja suolattu nitriittisuolalla. Ainoat eläimenosat, joita saa käyttää, ovat koipi-reisi, siipi (jossa kiinni rinta ja olkanivelosa), rinta, siiven olkanivelosa ja kivipiira.
  Näitä tuotteita voidaan myydä kuluttajille säilykkeinä, puolisäilykkeinä (tai esikypsennettyinä), jäädytettyinä tai pakastettuina. Tuotteita voidaan tarjota toisen leikkauksen muodossa. |
| --- | --- |

—

Lihatuotteet: ”foie gras entier”, ”foie gras”, ”bloc de foie gras” (paloilla tai ilman), ”magret séché” (tai kuivattu ja savustettu ”magret”), ”confit” (siivet, koipi-reidet, rinta, siiven olkanivelosa, kivipiira).

”Foie gras entier” (kokonainen rasvainen maksa) on valmiste, joka koostuu kokonaisesta rasvaisesta maksasta tai yhdestä tai useammasta rasvaisen maksan palasta ja mausteista.

”Foie gras” (rasvainen maksa) on valmiste, joka koostuu yhteenpuristetuista rasvaisen maksan viipaleiden paloista (yksittäisten rasvaisen maksan viipaleiden palojen osuus lopputuotteesta on oltava vähintään 20 grammaa massasta).

”Bloc de foie gras” (rasvainen maksa lohkon muodossa) paloilla tai ilman on valmiste, joka koostuu muunnellusta rasvaisesta maksasta ja mausteista, ja tarvittaessa siihen on lisätty rasvaisen maksan paloja.

”Magret séché” (kuivattu rinta) tai ”magret séché et fumé” (kuivattu ja savustettu rinta) koostuu rinnasta, joka on suolattu nitriittisuolalla ja kuivattu (tai kuivattu ja savustettu), ja mahdollisesti muista ainesosista.

”Confit” (säilötty ankanliha) on valmiste, joka koostuu ankanlihapaloista, jotka on kypsytetty pelkästään ankanrasvassa ja suolattu nitriittisuolalla. Ainoat eläimenosat, joita saa käyttää, ovat koipi-reisi, siipi (jossa kiinni rinta ja olkanivelosa), rinta, siiven olkanivelosa ja kivipiira.

Näitä tuotteita voidaan myydä kuluttajille säilykkeinä, puolisäilykkeinä (tai esikypsennettyinä), jäädytettyinä tai pakastettuina. Tuotteita voidaan tarjota toisen leikkauksen muodossa.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Rasvaiseen maksaan perustuvat valmisteet (”foie gras entier”, ”foie gras”, ”bloc de foie gras” paloilla tai ilman) on valmistettava SMM-merkinnän rasvaisesta maksasta.

”Magret séche” (kuivattu ankanrinta) tai ”magret séché et fumé” (kuivattu ja savustettu ankanrinta) on valmistettava SMM-merkinnän ankanrinnasta.

”Confit” (säilötty ankanliha) valmistetaan SMM-merkinnän lihapaloista, jotka on suolattu nitriittisuolalla ja kypsennetty ankanrasvassa.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Ankkojen rehu koostuu 42 päivän ikään saakka vähintään 50-prosenttisesti viljanjyvistä tai niistä saaduista tuotteista ja palkokasvien siemenistä. Tämän jälkeen rehu koostuu pakkoruokinnan alkuun saakka vähintään 70-prosenttisesti viljanjyvistä tai niistä saaduista tuotteista ja palkokasvien siemenistä, missä yhteydessä maissin osuus on vähintään 15 prosenttia ja vehnän osuus enintään 40 prosenttia.

Pakkoruokinta-annos koostuu vähintään 95-prosenttisesti Lounais-Ranskan maantieteelliseltä alueelta korjatusta maissista. Ankkoja pakkoruokitaan vähintään 10 päivän ajan vähintään 20 kertaa kokonaisilla tai hienonnetuilla maissinjyvillä.

Tämä käytäntö on perinteinen. Maissinviljelyn aloittaminen oli perustavanlaatuinen edellytys hanhien ja ankkojen kasvattamisen aloittamiselle hanhenmaksan tuotantoa varten Lounais-Ranskassa, koska tämä viljalaji tunnetusti soveltuu tällaiseen kasvattamiseen.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

”Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” kasvatetaan, pakkoruokitaan, teurastetaan sekä tarvittaessa paloitellaan ja jalostetaan maantieteellisellä alueella.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Koska pakkaaminen tehdään maantieteellisellä alueella, tuotteen ominaisuudet säilyvät.

Ankanliha ja muut eläimenosat ovat herkkiä tuotteita, joilla on taipumusta hapettua kosketuksessa ilman kanssa. Koska pakkaaminen tehdään maantieteellisellä alueella, voidaan vähentää valmistuksen ja pakkaamisen välistä aikaa, millä voidaan välttää tuotteen laadun heikkeneminen.

Jalostetun ankanmaksan ja säilöttyjen tuotteiden yhteydessä pakkaaminen on erottamaton osa valmistusprosessia, koska näille tuotteille tehdään lopullinen stabiloiva lämpökäsittely vasta pakkaamisen jälkeen.

Pakkaaminen maantieteellisellä alueella helpottaa lisäksi tuotteiden jäljittämistä ja valvontaa.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Myyntiin saatetun tuotteen merkinnässä on

| — | nimike ”Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)” |
| --- | --- |

—

nimike ”Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

| — | tavaran kuvaus, jota on täydennetty jollakin seuraavista maantieteellisistä määritelmistä: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord tai Quercy (tässä tapauksessa lopputuote on peräisin ankasta, joka on kasvatettu, pakkoruokittu, teurastettu, paloiteltu, jalostettu ja pakattu mainituilla tuotantoalueilla) |
| --- | --- |

—

tavaran kuvaus, jota on täydennetty jollakin seuraavista maantieteellisistä määritelmistä: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord tai Quercy (tässä tapauksessa lopputuote on peräisin ankasta, joka on kasvatettu, pakkoruokittu, teurastettu, paloiteltu, jalostettu ja pakattu mainituilla tuotantoalueilla)

| — | yhteiset osat merkinnässä sen voimassa olevan yhteisen asiakirjan mukaisesti, jonka tuottajaryhmittymä on laatinut ja joka on asetettu kaikkien toiminnanharjoittajien saataville. Kaikista muutoksista on ilmoitettava kaikille toiminnanharjoittajille, toimivaltaiselle valvontaelimelle ja toimivaltaisille valvontaviranomaisille. |
| --- | --- |

—

yhteiset osat merkinnässä sen voimassa olevan yhteisen asiakirjan mukaisesti, jonka tuottajaryhmittymä on laatinut ja joka on asetettu kaikkien toiminnanharjoittajien saataville. Kaikista muutoksista on ilmoitettava kaikille toiminnanharjoittajille, toimivaltaiselle valvontaelimelle ja toimivaltaisille valvontaviranomaisille.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue koostuu seuraavista alueista, departementeista ja/tai kantoneista:

AQUITAINE (Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques),

MIDI-PYRÉNÉES (Lot, Tarn-et-Garonne, Gers, Hautes-Pyrénées, Haute-Garonne, Ariège, Tarn, Aveyron),

LIMOUSIN: Corrèze ja Haute-Viennen departementtiin rajoittuvat kantonit: Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche, Aude: kantonit Castelnaudary Sud ja Nord, Salles, Belpech, Fanjeaux.

CHALOSSE koostuu Landes’n departementin seuraavista kantoneista: Pouillon, Montfort, Amou, Hagetmau, Saint-Sever.

GASCOGNE koostuu Gers’n, Landes’n ja Hautes-Pyrénées’n departementeista sekä Saint-Gaudens’n arrondissementista (Haute-Garonne).

GERS vastaa Gers’n hallinnollista departementtia.

LANDES vastaa Landes’n hallinnollista departementtia.

PERIGORD koostuu Dordognen departementista ja kantoneista, jotka rajoittuvat Haute-Viennen (Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche), Corrèzen (Lubersac, Juillac, Ayen, Larche, Brive-la-Gaillarde), Lotin (Souillac, Payrac, Gourdon, Salviac, Cazals, Puy-l’Évêque) ja Lot-et-Garonnen (Fumel, Monflanquin, Villereal, Castillonnes, Lauzun, Duras) departementteihin.

QUERCY koostuu Lotin departementista ja seuraavista Tarn-et-Garonnen kantoneista: Montaigu-de-Quercy, Bourg-de-Visa, Moissac, Lauzerte, Molières, Lafrançaise, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Caussade, Négrepelisse, Monclar-de-Quercy, Villebrumier, Caylus ja Saint-Antonin-Noble-Val.

5.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteellisen alueen erityisyys

a)   Luontoon liittyvät tekijät

Luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue vastaa geologialtaan pääsääntöisesti Aquitainen allasta, mesotsooisella kaudella muodostunutta laajaa sedimenttiallasta, joka kattaa suuren osan Ranskan lounaisosaa. Se rajoittuu lännessä Atlantin valtamereen, etelässä Pyreneiden vuoristoon, idässä Ranskan keskusylängön ja Castelnaudaryn kaupungin väliseen linjaan sekä pohjoisessa Poitou-Charentes’in alueen hallinnolliseen rajaan.

Maantieteelliselle alueelle ovat ominaisia hedelmälliset tasangot, jotka vuorottelevat viljelykelpoisten kukkuloiden kanssa, ja puolivälimerellinen ilmasto.

Lämpötila on suhteellisen korkea, ja kesäisin saadaan runsaita sateita. Maantieteellisellä alueella sataa keskimäärin aina yli 900 mm (lähde: Météo France, vuodet 1981–2010).

Sääolojen vuoksi maantieteellinen alue on perinteisesti ollut maissinviljelyaluetta: ”C’est le maïs qu’on cultive principalement en seconde céréale, parce qu’il n’exige d’eau qu’un peu plus tard. Le sud-ouest est la région privilégiée de ce grain [...]. Le maïs ne trouve en effet que là [...] les conditions de chaleur et d’humidité qui lui sont nécessaires” (DE LAVERGNE, M.L. (1860) Economie rurale de la France depuis 1789. Paris: Guillaumin et Cie et Librairie agricole de la maison rustique).

Economie rurale de la France depuis 1789

ie

b)   Ihmisen toimintaan liittyvät tekijät

Ihmisen toimintaan liittyvät tekijät

Tuotteen ”canard à foie gras du Sud-Ouest” perinteinen kasvattaminen maantieteellisellä alueella

Lounais-Ranskan maaseudulla on jo keskiajalta lähtien harrastettu pääosin pien- ja vuokraviljelyä. Myös hanhien ja ankkojen lihottaminen on siitä lähtien ollut leimaa-antavaa lounaisranskalaisille tiloille.

Vesilintujen kasvattaminen on siten ollut viljelijöiden ja heidän perheidensä elannon keskeinen lähde. Lisäksi vesilintujen kasvattamisen erikoisuus Lounais-Ranskassa on se, että se perustuu maissin käytön leviämiseen. Maissi sivuutti hirssin eläinten rehuna heti, kun se otettiin käyttöön Lounais-Ranskassa 1500-luvulla, ja pian myös ihmisten elintarvikkeena.

Ankkoja lihotettiin 1600-luvun lopulle saakka siten, että niiden annettiin syödä maissia vapaasti pimeässä tilassa. Pakkoruokintatekniikan kehityttyä 1700-luvun lopulla ankoille voitiin antaa intensiivisemmin raakaa tai kypsennettyä maissia jauheena tai rakeena.

Tuotteen ”canard à foie gras du Sud-Ouest” ja siitä saatujen tuotteiden pitkä kaupankäyntiperinne

Lounasranskalaisilla tiloilla on perinteiseen kasvatusmuodon ohessa jo 1600-luvulta harjoitettu erityistä säilöntämuotoa, jossa ankan lihapalat ja muut eläimenosat kypsennetään ankanrasvassa (”confit”). Lounaisranskalaisesta ankasta (”canard à foie gras du Sud-Ouest”) saatujen tuotteiden kauppa vauhdittui 1700-luvun lopulla, jolloin Nicolas Appert keksi uuden säilöntämenetelmän (”appertisation”), jonka ansiosta voitiin järkiperäistää ankasta saatujen jalosteiden (erityisesti ”foie gras” ja ”confit”) kauppaa ja avata uusia markkinoita Lounais-Ranskan rajojen ulkopuolella.

Kokonaisia ankkoja tai ankan ruhoja, joista on poistettu sisäelimet, sekä raakaa ankanmaksaa ryhdyttiin 1700-luvun lopulla myymään erityisesti näiden tuotteiden suoramyyntiä varten luoduilla markkinoilla (”marchés au gras”), jotka järjestettiin loppusyksyn ja alkukevään välillä.

Tällaisia markkinoita järjestetään vielä nykyäänkin useissa lounaisranskalaisissa kaupungeissa. Näitä ovat esimerkiksi Samatan (Gers), Seissan (Gers), Périgueux (Périgord), Mont de Marsan (Landes), Cahors (Quercy) ja Monfort-en-Chalosse (Chalosse). Näillä perinteisillä markkinoilla tuottajilla on mahdollisuus myydä kokonaisia ankkoja (maksan kanssa tai ilman), ankan ruhoja, joista on poistettu sisäelimet, kaikenlaisia ankasta leikattuja paloja ja eläimenosia, joita ovat esimerkiksi raaka ankanmaksa, kivipiira ja sydän.

5.2   Tuotteen erityisyys

Tuotteen erityisyys

Tuotteen ”canard à foie gras du Sud-Ouest” (lounaisranskalainen ankka) erityisyys on sen korkea lihotusaste, joka on seurausta ankan erityisestä kasvatus- ja ruokintamenetelmästä, joka puolestaan perustuu eläinten asteittaiseen lihottamiseen.

Pitkän ulkotarhakasvatuksen (vähintään 81 päivää) jälkeen lounaisranskalaista ankkaa lihotetaan asteittain vähintään 10 päivän ajan annoksilla, jotka koostuvat vähintään 95-prosenttisesti maissista.

Tämän viimeisen kasvatusvaiheen jälkeen teurastettujen eläinten nahka ja rasva on väriltään kellanvalkoista. Rasvapitoisuus on ankan kaikissa osissa suuri, esimerkiksi rinnassa 25–45 prosenttia. Rasvan osuus näkyy eläinten koosta: ankanpalat ovat huomattavan painavia, esimerkiksi ankanrinnan vähimmäispaino on 300 grammaa ja ankanmaksan 350 grammaa.

Lisäksi keittiömestarit ovat pitäneet ankan- ja hanhenmaksaa 1700-luvulta lähtien erityisherkkuna, mikä on antanut ankanmaksatuotteille niiden hyvän maineen.

”Canard à foie gras du Sud-Ouest” on perinteinen huipputuote ja tunnettu pitkälle yli Lounais-Ranskan ja koko Ranskan rajojen.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Tuotteen ”canard à foie gras du Sud-Ouest” syy-seuraussuhde pohjautuu pääasiassa ankan ja siitä saatavien tuotteiden maineeseen.

Tämä maine puolestaan perustuu ensi sijassa perinteiseen paikalliseen maissin käyttöön ankkojen ja hanhien lihottamisessa.

Suotuisien sääolojen ansiosta maantieteellisellä alueella ryhdyttiin viljelemään maissia jo 1500-luvulla. Maissista on nopeasti tullut tärkein rehuvilja, erityisesti ankkojen lihottamistarkoituksessa. Tämän ruokintakäytännön ja tuotteen maineen välinen yhteys mainitaan useissa kirjallisissa lähteissä: ”les foies de canards si renommés dans toute l’Europe ne doivent leurs avantages qu’à ce grain” (”ankanmaksan, jonka maine on kiirinyt koko Eurooppaan, hyvät ominaisuudet ovat tämän viljan ansiota”) (PARMENTIER, M. (1785) Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux. Bordeaux: Arnaud-Antoine PALLANDRE). Myös apotti ROZIER mainitsee tätä yhteyttä maatalousalan julkaisussaan vuodelta 1787: ”les volailles de toutes espèces [...] prennent beaucoup de graisse et leur viande acquiert un goût fin et délicat, aussi les plus estimées viennent-elles des endroits où ce grain est cultivé en grand” (”kaikista siipikarjalajeista [...] tulee tällä tavoin hyvin rasvaisia ja niiden liha saa pehmeän ja hienon maun, ja siksi kaikkein arvostetuimmat lajit tulevat paikoista, joissa tätä viljaa viljellään laajamittaisesti”).

Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux.

Maissinviljelyn ansiosta tuottajat pystyivät erikoistumaan ankan- ja hanhenmaksatuotantoon tarkoitettujen lintujen kasvatukseen ja kehittämään osaamista lintujen intensiivisestä ruokkimisesta tällä viljalla ja asteittaisesta lihottamisesta. Tämän osaamisen ja kokovuotisen lauhkean ilmaston ansiosta tuottajat saavat hyvin kehittyneitä ja hyvin lihavia eläimiä pitkän ulkotarhakasvatuksen jälkeen. Maissiruokinta lihottamisvaiheen alussa määrittää nahan ja rasvan värin sen mukaan, mistä maissilajista (keltainen vai valkoinen maissi) on kyse.

Linnun ”Canard à foie gras du Sud-Ouest” ja siitä saatavien tuotteiden maine kasvoi edelleen alkuperäisten lounaisranskalaisten säilöntätekniikoiden (”confisage” ja ”appertisation”) ansiosta. Näiden tekniikoiden avulla voitiin alkaa myydä näitä tuotteita myös Lounais-Ranskan ulkopuolella sekä luoda alueellisia ja kansallisia myyntikanavia.

Näin ollen ankanmaksan maine mainitaan useissa vanhoissa julkaisuissa. Näitä ovat muun muassa ranskalaisen historioitsijan Aussyn vuonna 1787 julkaisema L’histoire de la vie privée des français, jossa mainitaan, että Toulousen kaupungin maine perustuu ankanmaksaan, ja vuonna 1926 julkaistu Larousse Ménager, jossa mainitaan, että ”les foies gras servent surtout à la confection de pâtés et de terrine, dont certaines régions ont la spécialité. [...] Les pâtés de Toulouse sont au foie de canard et font de la concurrence aux pâtés de Strasbourg” (”ankanmaksa soveltuu erityisesti pateiden ja terriinien valmistukseen, jotka ovat tiettyjen alueiden erikoisuuksia. [...] Toulousen ankanmaksapateet kilpailevat Strasbourgin pateiden kanssa”.

L’histoire de la vie privée des français

Larousse Ménager

Lisäksi maantieteellisellä alueella 1700-luvun lopusta alkaen järjestetyt ankka- ja hanhimarkkinat ovat selkeä todiste siitä, että ankka- ja hanhituotteiden – aina kokonaisesta paistovalmiista ankasta lihapaloihin ja eläimenosiin – tuotanto ja kauppa on juurtunut osaksi kyseisen alueen kulttuuria.

Eritelmän julkaisutiedot

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (5) 5 artiklan 7 kohta)

5

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPCanardafoiegrasduSudOuestV3.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

2

(3)  EUVL L 369, 23.12.2006, s. 1. Korvattu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, ja asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä.

3

(4)  Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

4

(5)  Katso alaviite 4.

5

---