# Europeiska unionens L 15/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 15 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången22 januari 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 15

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången22 januari 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) 2015/81 av den 19 december 2014 om fastställande av enhetliga villkor för tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller förhandsbidrag till den gemensamma resolutionsfonden | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/82 av den 21 januari 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 och om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009 | 8 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/83 av den 21 januari 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 | 31 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/84 av den 21 januari 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien | 54 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/85 av den 21 januari 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 70 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/86 av den 21 januari 2015 om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser och ansökningar om importrättigheter som lämnades in under perioden 1–7 januari 2015 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 616/2007 för fjäderfäkött | 73 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/87 av den 21 januari 2015 om godtagande av de åtaganden som erbjudits i samband med antidumpningsförfarandet rörande import av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina | 75 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) 2015/81 av den 19 december 2014 om fastställande av enhetliga villkor för tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller förhandsbidrag till den gemensamma resolutionsfonden

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/82 av den 21 januari 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 och om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009

8

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/83 av den 21 januari 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

31

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/84 av den 21 januari 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien

54

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/85 av den 21 januari 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

70

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/86 av den 21 januari 2015 om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser och ansökningar om importrättigheter som lämnades in under perioden 1–7 januari 2015 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 616/2007 för fjäderfäkött

73

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/87 av den 21 januari 2015 om godtagande av de åtaganden som erbjudits i samband med antidumpningsförfarandet rörande import av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina

75

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 153/2014 av den 9 juli 2014 om ändring av bilaga X (Tjänster i allmänhet) till EES-avtalet [2015/88] | 78 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 154/2014 av den 9 juli 2014 om ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet [2015/89] | 80 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 155/2014 av den 9 juli 2014 om ändring av bilaga XXII (Bolagsrätt) till EES-avtalet [2015/90] | 81 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 156/2014 av den 9 juli 2014 om ändring av bilaga XXII (Bolagsrätt) till EES-avtalet [2015/91] | 83 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 157/2014 av den 9 juli 2014 om ändring av protokoll 31 till EES-avtalet om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna [2015/92] | 85 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 158/2014 av den 9 juli 2014 om ändring av protokoll 31 till EES-avtalet, om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna [2015/93] | 86 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 159/2014 av den 9 juli 2014 om ändring av vissa bilagor och protokoll till EES-avtalet [2015/94] | 87 |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 302/14/KOL av den 16 juli 2014 om ändring för nittionionde gången av de formella och materiella reglerna om statligt stöd genom ändring av vissa riktlinjer för statligt stöd [2015/95] | 103 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 153/2014 av den 9 juli 2014 om ändring av bilaga X (Tjänster i allmänhet) till EES-avtalet [2015/88]

78

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 154/2014 av den 9 juli 2014 om ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet [2015/89]

80

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 155/2014 av den 9 juli 2014 om ändring av bilaga XXII (Bolagsrätt) till EES-avtalet [2015/90]

81

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 156/2014 av den 9 juli 2014 om ändring av bilaga XXII (Bolagsrätt) till EES-avtalet [2015/91]

83

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 157/2014 av den 9 juli 2014 om ändring av protokoll 31 till EES-avtalet om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna [2015/92]

85

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 158/2014 av den 9 juli 2014 om ändring av protokoll 31 till EES-avtalet, om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna [2015/93]

86

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 159/2014 av den 9 juli 2014 om ändring av vissa bilagor och protokoll till EES-avtalet [2015/94]

87

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 302/14/KOL av den 16 juli 2014 om ändring för nittionionde gången av de formella och materiella reglerna om statligt stöd genom ändring av vissa riktlinjer för statligt stöd [2015/95]

103

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1263/96 av den 1 juli 1996 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 1107/96 beträffande registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i förordning (EEG) nr 2081/92 ( EGT L 163, 2.7.1996 ) | 106 |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 1361/2014 av den 18 december 2014 om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 vad gäller de internationella finansiella rapporteringsstandarderna 3 och 13 och den internationella redovisningsstandarden 40 ( EUT L 365, 19.12.2014 ) | 106 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1263/96 av den 1 juli 1996 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 1107/96 beträffande registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i förordning (EEG) nr 2081/92 ( EGT L 163, 2.7.1996 )

( EGT L 163, 2.7.1996 )

106

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 1361/2014 av den 18 december 2014 om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 vad gäller de internationella finansiella rapporteringsstandarderna 3 och 13 och den internationella redovisningsstandarden 40 ( EUT L 365, 19.12.2014 )

( EUT L 365, 19.12.2014 )

106

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/81

av den 19 december 2014

om fastställande av enhetliga villkor för tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller förhandsbidrag till den gemensamma resolutionsfonden

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (1), särskilt artikel 70.7,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den gemensamma resolutionsfonden (nedan kallad fonden) inrättades genom förordning (EU) nr 806/2014 som ett gemensamt finansieringsarrangemang för alla medlemsstater som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen enligt rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (2) och i den gemensamma resolutionsmekanismen (nedan kallade de deltagande medlemsstaterna). |
| --- | --- |

(1)

Den gemensamma resolutionsfonden (nedan kallad fonden) inrättades genom förordning (EU) nr 806/2014 som ett gemensamt finansieringsarrangemang för alla medlemsstater som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen enligt rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (2) och i den gemensamma resolutionsmekanismen (nedan kallade de deltagande medlemsstaterna).

| (2) | Enligt artikel 67.2 i förordning (EU) nr 806/2014 har den gemensamma resolutionsnämnd (nedan kallad nämnden) som inrättats genom den förordningen i uppdrag att administrera fonden. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 67.2 i förordning (EU) nr 806/2014 har den gemensamma resolutionsnämnd (nedan kallad nämnden) som inrättats genom den förordningen i uppdrag att administrera fonden.

| (3) | Enligt artikel 76 i förordning (EU) nr 806/2014 bör fonden användas i resolutionsförfaranden när nämnden anser att det krävs för att säkerställa en ändamålsenlig tillämpning av resolutionsverktygen. En effektivt fungerande resolution möjliggörs om fonden har tillräckliga finansiella resurser så att den vid behov kan ingripa för en ändamålsenlig tillämpning av resolutionsverktygen och skydda den finansiella stabiliteten utan att behöva använda skattebetalarnas pengar. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 76 i förordning (EU) nr 806/2014 bör fonden användas i resolutionsförfaranden när nämnden anser att det krävs för att säkerställa en ändamålsenlig tillämpning av resolutionsverktygen. En effektivt fungerande resolution möjliggörs om fonden har tillräckliga finansiella resurser så att den vid behov kan ingripa för en ändamålsenlig tillämpning av resolutionsverktygen och skydda den finansiella stabiliteten utan att behöva använda skattebetalarnas pengar.

| (4) | Nämnden har befogenhet att beräkna de enskilda förhandsbidrag som ska betalas av samtliga institut som är auktoriserade på alla de deltagande medlemsstaternas territorier, enligt artikel 70.2 i förordning (EU) nr 806/2014. |
| --- | --- |

(4)

Nämnden har befogenhet att beräkna de enskilda förhandsbidrag som ska betalas av samtliga institut som är auktoriserade på alla de deltagande medlemsstaternas territorier, enligt artikel 70.2 i förordning (EU) nr 806/2014.

| (5) | Nämnden bör beräkna de årliga bidragen till fonden på grundval av en gemensam målnivå, vilken fastställs som en viss procentandel av beloppet av garanterade insättningar i samtliga kreditinstitut som är auktoriserade i alla deltagande medlemsstater. I enlighet med artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014 bör nämnden säkerställa att de disponibla finansiella medlen i fonden uppgår till minst målnivån enligt artikel 69.1 i den förordningen vid utgången av en inledande period på åtta år från och med den 1 januari 2016, eller i annat fall från och med det datum då artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014 är tillämplig enligt artikel 99.6 i den förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Nämnden bör beräkna de årliga bidragen till fonden på grundval av en gemensam målnivå, vilken fastställs som en viss procentandel av beloppet av garanterade insättningar i samtliga kreditinstitut som är auktoriserade i alla deltagande medlemsstater. I enlighet med artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014 bör nämnden säkerställa att de disponibla finansiella medlen i fonden uppgår till minst målnivån enligt artikel 69.1 i den förordningen vid utgången av en inledande period på åtta år från och med den 1 januari 2016, eller i annat fall från och med det datum då artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014 är tillämplig enligt artikel 99.6 i den förordningen.

| (6) | Bidrag som samlats in av de deltagande medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 103 och 104 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (3) och överförts till fonden enligt artikel 3.3 i det avtal om överföring av och ömsesidighet för bidrag till fonden som avses i artikel 3.1.36 i förordning (EU) nr 806/2014 (nedan kallat avtalet) bör räknas in i de enskilda bidragen och följaktligen dras av från det belopp som varje institut ska betala. Vid denna beräkning bör beaktas att de belopp som ska överföras av de avtalsslutande parterna i enlighet med artikel 3.3 och 3.4 i avtalet bör motsvara 10 % av målnivån enligt artikel 102.1 i direktiv 2014/59/EU. Nämnden kommer att se till att de belopp som ska överföras i enlighet med avtalet medför samma andel icke återkalleliga betalningsåtaganden för varje deltagande medlemsstat. |
| --- | --- |

(6)

Bidrag som samlats in av de deltagande medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 103 och 104 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (3) och överförts till fonden enligt artikel 3.3 i det avtal om överföring av och ömsesidighet för bidrag till fonden som avses i artikel 3.1.36 i förordning (EU) nr 806/2014 (nedan kallat avtalet) bör räknas in i de enskilda bidragen och följaktligen dras av från det belopp som varje institut ska betala. Vid denna beräkning bör beaktas att de belopp som ska överföras av de avtalsslutande parterna i enlighet med artikel 3.3 och 3.4 i avtalet bör motsvara 10 % av målnivån enligt artikel 102.1 i direktiv 2014/59/EU. Nämnden kommer att se till att de belopp som ska överföras i enlighet med avtalet medför samma andel icke återkalleliga betalningsåtaganden för varje deltagande medlemsstat.

| (7) | Enligt artikel 70.2 i förordning (EU) nr 806/2014 bör ett instituts årliga bidrag till fonden baseras på ett fast bidrag, vilket fastställs på grundval av institutets skulder exklusive kapitalbas och garanterade insättningar, och ett riskjusterat bidrag som är avhängigt av institutets riskprofil. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 70.2 i förordning (EU) nr 806/2014 bör ett instituts årliga bidrag till fonden baseras på ett fast bidrag, vilket fastställs på grundval av institutets skulder exklusive kapitalbas och garanterade insättningar, och ett riskjusterat bidrag som är avhängigt av institutets riskprofil.

| (8) | Enligt artikel 5.1 i förordning (EU) nr 806/2014 betraktas nämnden, för tillämpningen av den förordningen och direktiv 2014/59/EU, som den relevanta nationella resolutionsmyndigheten eller, vid resolution av gränsöverskridande koncerner, som den relevanta resolutionsmyndigheten på koncernnivå, när den utför uppgifter och utövar befogenheter som enligt dessa rättsakter ska utföras eller utövas av de nationella resolutionsmyndigheterna, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 i förordning (EU) nr 806/2014. Således bör nämnden vid tillämpningen av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/63 (4) också betraktas som resolutionsmyndighet. Bestämmelserna i den delegerade förordningen är tillämpliga på nämnden när den utför de uppgifter och utövar de befogenheter som anges i den här förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 5.1 i förordning (EU) nr 806/2014 betraktas nämnden, för tillämpningen av den förordningen och direktiv 2014/59/EU, som den relevanta nationella resolutionsmyndigheten eller, vid resolution av gränsöverskridande koncerner, som den relevanta resolutionsmyndigheten på koncernnivå, när den utför uppgifter och utövar befogenheter som enligt dessa rättsakter ska utföras eller utövas av de nationella resolutionsmyndigheterna, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 i förordning (EU) nr 806/2014. Således bör nämnden vid tillämpningen av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/63 (4) också betraktas som resolutionsmyndighet. Bestämmelserna i den delegerade förordningen är tillämpliga på nämnden när den utför de uppgifter och utövar de befogenheter som anges i den här förordningen.

| (9) | Vid beräkningen av de årliga bidragen använder nämnden i enlighet med artikel 70.6 i förordning (EU) nr 806/2014 den metod som anges i delegerade förordning (EU) 2015/63. Den särskilda ordning som gäller för institut som betraktas som små institut inom ramen för den delegerade förordningen gäller således också samtliga institut som är auktoriserade på alla de deltagande medlemsstaternas territorier och som uppfyller kriterierna enligt den delegerade förordningen för att betraktas som små institut. |
| --- | --- |

(9)

Vid beräkningen av de årliga bidragen använder nämnden i enlighet med artikel 70.6 i förordning (EU) nr 806/2014 den metod som anges i delegerade förordning (EU) 2015/63. Den särskilda ordning som gäller för institut som betraktas som små institut inom ramen för den delegerade förordningen gäller således också samtliga institut som är auktoriserade på alla de deltagande medlemsstaternas territorier och som uppfyller kriterierna enligt den delegerade förordningen för att betraktas som små institut.

| (10) | Eftersom bestämmelserna i den här förordningen fastställer villkoren för tillämpning av den metod som anges i delegerade förordning (EU) 2015/63 som antagits enligt artikel 103.7 i direktiv 2014/59/EU bör skillnaderna mellan nämndens beräkning av årliga bidrag från institut som är auktoriserade i de deltagande medlemsstaterna och beräkningen av de årliga bidragen i de medlemsstater som inte deltar i den gemensamma resolutionsmekanismen endast återspegla särdragen hos det enhetliga systemet i de deltagande medlemsstaterna. Dessa särdrag beror särskilt på att det i den gemensamma resolutionsmekanismen finns en gemensam målnivå för samtliga deltagande medlemsstater. Att som huvudregel använda samma metod för beräkning av de årliga bidragen i samtliga medlemsstater bör upprätthålla en miljö med likvärdiga förutsättningar mellan de deltagande medlemsstaterna och en stark inre marknad. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom bestämmelserna i den här förordningen fastställer villkoren för tillämpning av den metod som anges i delegerade förordning (EU) 2015/63 som antagits enligt artikel 103.7 i direktiv 2014/59/EU bör skillnaderna mellan nämndens beräkning av årliga bidrag från institut som är auktoriserade i de deltagande medlemsstaterna och beräkningen av de årliga bidragen i de medlemsstater som inte deltar i den gemensamma resolutionsmekanismen endast återspegla särdragen hos det enhetliga systemet i de deltagande medlemsstaterna. Dessa särdrag beror särskilt på att det i den gemensamma resolutionsmekanismen finns en gemensam målnivå för samtliga deltagande medlemsstater. Att som huvudregel använda samma metod för beräkning av de årliga bidragen i samtliga medlemsstater bör upprätthålla en miljö med likvärdiga förutsättningar mellan de deltagande medlemsstaterna och en stark inre marknad.

| (11) | Inom ramen för en gemensam resolutionsfond med en europeisk målnivå är de årliga enskilda bidragen från de institut som är auktoriserade på samtliga deltagande medlemsstaters territorier beroende av bidragen från samtliga institut som omfattas av den gemensamma resolutionsmekanismen. Nyckeln till en ändamålsenligt fungerande gemensam resolutionsmekanism och en friktionsfri uppbyggnad av fonden är att samtliga institut betalar hela sitt årliga bidrag till fonden i tid. |
| --- | --- |

(11)

Inom ramen för en gemensam resolutionsfond med en europeisk målnivå är de årliga enskilda bidragen från de institut som är auktoriserade på samtliga deltagande medlemsstaters territorier beroende av bidragen från samtliga institut som omfattas av den gemensamma resolutionsmekanismen. Nyckeln till en ändamålsenligt fungerande gemensam resolutionsmekanism och en friktionsfri uppbyggnad av fonden är att samtliga institut betalar hela sitt årliga bidrag till fonden i tid.

| (12) | Enligt artikel 67.4 i förordning (EU) nr 806/2014 insamlas de bidrag till fonden som beräknas av nämnden av de nationella resolutionsmyndigheterna och överförs till fonden i enlighet med avtalet. De dataformat och det utseende som nämnden fastställer får också innefatta kravet att alla uppgifter som instituten ska rapportera in, särskilt de uppgifter som avses i artikel 7.2 i förordning (EU) nr 806/2014, har bekräftats av en revisor och, där så är relevant, av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 67.4 i förordning (EU) nr 806/2014 insamlas de bidrag till fonden som beräknas av nämnden av de nationella resolutionsmyndigheterna och överförs till fonden i enlighet med avtalet. De dataformat och det utseende som nämnden fastställer får också innefatta kravet att alla uppgifter som instituten ska rapportera in, särskilt de uppgifter som avses i artikel 7.2 i förordning (EU) nr 806/2014, har bekräftats av en revisor och, där så är relevant, av den behöriga myndigheten.

| (13) | Enligt artikel 70.2 b i förordning (EU) nr 806/2014 ska nämnden beakta proportionalitetsprincipen utan att skapa snedvridningar mellan bankstrukturerna i medlemsstaterna vid tillämpningen av det riskjusterade bidraget på beräkningen av de enskilda bidragen. Det riskjusterade bidraget grundas på kriterierna i artikel 103.7 i direktiv 2014/59/EU. Enligt artikel 1 tredje stycket i förordning (EU) nr 806/2014 ska användningen av fonden vara villkorad av att avtalet har trätt i kraft. Enligt avtalet fördelas de bidrag som insamlas av de deltagande medlemsstaterna till delar som motsvarar var och en av dem. Delarna ska vara föremål för gradvis ömsesidighet under en övergångsperiod på åtta år på så sätt att de upphör att existera när övergångsperioden är slut. |
| --- | --- |

(13)

Enligt artikel 70.2 b i förordning (EU) nr 806/2014 ska nämnden beakta proportionalitetsprincipen utan att skapa snedvridningar mellan bankstrukturerna i medlemsstaterna vid tillämpningen av det riskjusterade bidraget på beräkningen av de enskilda bidragen. Det riskjusterade bidraget grundas på kriterierna i artikel 103.7 i direktiv 2014/59/EU. Enligt artikel 1 tredje stycket i förordning (EU) nr 806/2014 ska användningen av fonden vara villkorad av att avtalet har trätt i kraft. Enligt avtalet fördelas de bidrag som insamlas av de deltagande medlemsstaterna till delar som motsvarar var och en av dem. Delarna ska vara föremål för gradvis ömsesidighet under en övergångsperiod på åtta år på så sätt att de upphör att existera när övergångsperioden är slut.

| (14) | Den omständigheten att å ena sidan bidrag enligt förordning (EU) nr 806/2014 beräknas på grundval av en gemensam målnivå och att å andra sidan täckningen för vissa risker som hänger samman inom en nationell banksektor under övergångsperioden enligt avtalet endast kommer att bli ömsesidiga successivt, kan få en effekt på marknadens uppfattning om vissa institut och därmed på deras finansiella situation, i den mening som avses i artikel 103.7 c i direktiv 2014/59/EU, och således påverka deras riskprofil. Dessutom kan ett system som tillfälligt grundas på delar totalt sett påverka den relativa betydelsen av institut för stabiliteten i det finansiella systemet eller ekonomin, enligt vad som avses i artikel 103.7 g i direktiv 2014/59/EU. Institutens betydelse för det finansiella systemets eller ekonomins stabilitet bör fastställas i förhållande till den medlemsstat där institutet återfinns (dvs. den förväntade förlusten för den del av delen som ännu inte blivit ömsesidig) och i förhållande till bankunionen i dess helhet (dvs. den förväntade förlusten för den del av delen som blivit ömsesidig). Detta skulle göra det riskjusterade bidraget proportionellt mot den förväntade användningen av respektive dels ännu ej ömsesidiga finansiella medel under övergångsperioden. |
| --- | --- |

(14)

Den omständigheten att å ena sidan bidrag enligt förordning (EU) nr 806/2014 beräknas på grundval av en gemensam målnivå och att å andra sidan täckningen för vissa risker som hänger samman inom en nationell banksektor under övergångsperioden enligt avtalet endast kommer att bli ömsesidiga successivt, kan få en effekt på marknadens uppfattning om vissa institut och därmed på deras finansiella situation, i den mening som avses i artikel 103.7 c i direktiv 2014/59/EU, och således påverka deras riskprofil. Dessutom kan ett system som tillfälligt grundas på delar totalt sett påverka den relativa betydelsen av institut för stabiliteten i det finansiella systemet eller ekonomin, enligt vad som avses i artikel 103.7 g i direktiv 2014/59/EU. Institutens betydelse för det finansiella systemets eller ekonomins stabilitet bör fastställas i förhållande till den medlemsstat där institutet återfinns (dvs. den förväntade förlusten för den del av delen som ännu inte blivit ömsesidig) och i förhållande till bankunionen i dess helhet (dvs. den förväntade förlusten för den del av delen som blivit ömsesidig). Detta skulle göra det riskjusterade bidraget proportionellt mot den förväntade användningen av respektive dels ännu ej ömsesidiga finansiella medel under övergångsperioden.

| (15) | En justeringsmetod som på ett lämpligt sätt beaktar de omständigheter som avses i skäl 14 och som därmed tar hänsyn till proportionalitetsprincipen och undviker snedvridning mellan bankstrukturer i medlemsstaterna bör införas fram till dess att alla förhandsbidrag till fonden blivit helt ömsesidiga. Metoden för att beräkna bidragen bör följaktligen justeras så att den står i relation till den takt i vilken fonden blir ömsesidig. Följaktligen bör beräkningen av bidrag som ska fördelas till den del som blivit ömsesidig grundas på kriterierna i förordning (EU) nr 806/2014, medan beräkningen av bidrag som ska fördelas till den del av delarna som ännu ej blivit ömsesidiga, med avvikelse från den tidsperiod som fastställs i artikel 102.1 i direktiv 2014/59/EU, bör grundas på kriterierna i direktiv 2014/59/EU och på en målnivå som fastställts för en tidsperiod som motsvarar den inledande period som anges i förordning (EU) nr 806/2014. |
| --- | --- |

(15)

En justeringsmetod som på ett lämpligt sätt beaktar de omständigheter som avses i skäl 14 och som därmed tar hänsyn till proportionalitetsprincipen och undviker snedvridning mellan bankstrukturer i medlemsstaterna bör införas fram till dess att alla förhandsbidrag till fonden blivit helt ömsesidiga. Metoden för att beräkna bidragen bör följaktligen justeras så att den står i relation till den takt i vilken fonden blir ömsesidig. Följaktligen bör beräkningen av bidrag som ska fördelas till den del som blivit ömsesidig grundas på kriterierna i förordning (EU) nr 806/2014, medan beräkningen av bidrag som ska fördelas till den del av delarna som ännu ej blivit ömsesidiga, med avvikelse från den tidsperiod som fastställs i artikel 102.1 i direktiv 2014/59/EU, bör grundas på kriterierna i direktiv 2014/59/EU och på en målnivå som fastställts för en tidsperiod som motsvarar den inledande period som anges i förordning (EU) nr 806/2014.

| (16) | Användning av icke återkalleliga betalningsåtaganden, enligt artikel 70.3 i förordning (EU) nr 806/2014, bör inte på något sätt påverka fondens finansiella kapacitet och likviditet. Icke återkalleliga betalningsåtaganden får begäras endast vid en resolutionsinsats där fonden deltar. Under den inledande perioden och under normala omständigheter bör nämnden fördela användningen av icke återkalleliga betalningsåtaganden jämnt mellan de institut som begär det. Dessa betalningsåtaganden bör ha full säkerhet i form av lågrisktillgångar som inte är belastade av några rättigheter som innehas av tredje man, stå till nämndens fria förfogande och vara öronmärkta för nämndens exklusiva användning i samband med fonden. |
| --- | --- |

(16)

Användning av icke återkalleliga betalningsåtaganden, enligt artikel 70.3 i förordning (EU) nr 806/2014, bör inte på något sätt påverka fondens finansiella kapacitet och likviditet. Icke återkalleliga betalningsåtaganden får begäras endast vid en resolutionsinsats där fonden deltar. Under den inledande perioden och under normala omständigheter bör nämnden fördela användningen av icke återkalleliga betalningsåtaganden jämnt mellan de institut som begär det. Dessa betalningsåtaganden bör ha full säkerhet i form av lågrisktillgångar som inte är belastade av några rättigheter som innehas av tredje man, stå till nämndens fria förfogande och vara öronmärkta för nämndens exklusiva användning i samband med fonden.

| (17) | Enligt artikel 70.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 806/2014 ska förhållandet mellan det fasta bidraget och det riskjusterade bidraget beakta en balanserad fördelning av bidragen mellan olika typer av institut. Därför bör särskilda arrangemang föreskrivas för fastställandet av bidrag som ska betalas av små institut. |
| --- | --- |

(17)

Enligt artikel 70.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 806/2014 ska förhållandet mellan det fasta bidraget och det riskjusterade bidraget beakta en balanserad fördelning av bidragen mellan olika typer av institut. Därför bör särskilda arrangemang föreskrivas för fastställandet av bidrag som ska betalas av små institut.

| (18) | Institut som inte hör till kategorin små institut enligt artikel 10 i delegerade förordning (EU) 2015/63 och vars totala tillgångar uppgår till högst 3 000 000 000 EUR utgör en lägre risk än större institut; i de flesta fall utgör de inte någon systemisk risk och det är mindre sannolikt att de blir föremål för resolution, vilket följaktligen minskar sannolikheten för att de kommer att använda fonden. Det är därför lämpligt att införa en förenklad beräkning av de bidrag som dessa institut ska betala. Detta skulle också förhindra eventuella kortsiktiga förändringar av statusen från dessa instituts sida för att omfattas av tillämpningen av artikel 10 i delegerade förordning (EU) 2015/63. Denna beräkning bör innefatta en komponent som grundas på ett engångsbelopp. Detta system bör medföra att snedvridningar mellan institut undviks och att en balanserad fördelning av bidragen mellan olika typer av institut uppnås. Det skulle också lätta den administrativa och finansiella börda som insamlingen av enskilda bidrag från sådana institut utgör. |
| --- | --- |

(18)

Institut som inte hör till kategorin små institut enligt artikel 10 i delegerade förordning (EU) 2015/63 och vars totala tillgångar uppgår till högst 3 000 000 000 EUR utgör en lägre risk än större institut; i de flesta fall utgör de inte någon systemisk risk och det är mindre sannolikt att de blir föremål för resolution, vilket följaktligen minskar sannolikheten för att de kommer att använda fonden. Det är därför lämpligt att införa en förenklad beräkning av de bidrag som dessa institut ska betala. Detta skulle också förhindra eventuella kortsiktiga förändringar av statusen från dessa instituts sida för att omfattas av tillämpningen av artikel 10 i delegerade förordning (EU) 2015/63. Denna beräkning bör innefatta en komponent som grundas på ett engångsbelopp. Detta system bör medföra att snedvridningar mellan institut undviks och att en balanserad fördelning av bidragen mellan olika typer av institut uppnås. Det skulle också lätta den administrativa och finansiella börda som insamlingen av enskilda bidrag från sådana institut utgör.

| (19) | Kommissionen kommer att se över genomförandet av den här förordningen samtidigt som den ser över delegerade förordning (EU) 2015/63, för att vid behov möjliggöra en justering av bestämmelserna i den här förordningen. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen kommer att se över genomförandet av den här förordningen samtidigt som den ser över delegerade förordning (EU) 2015/63, för att vid behov möjliggöra en justering av bestämmelserna i den här förordningen.

| (20) | Enligt artikel 99.2 i förordning (EU) nr 806/2014 ska den förordningen tillämpas från och med den 1 januari 2016. Nämnden måste emellertid från och med den 1 januari 2015 lämna en månatlig rapport, antagen vid dess plenarsession, till Europaparlamentet, rådet och kommissionen angående frågan om villkoren för överföring av de bidrag som insamlats på nationell nivå har uppfyllts. Om dessa rapporter visar att villkoren för överföring av bidrag till fonden inte är uppfyllda ska från och med den 1 december 2015 tillämpningen av förordning (EU) nr 806/2014 när det gäller bidragen till fonden skjutas upp en månad åt gången. Den här förordningen bör följaktligen också tillämpas från och med den dag då artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014 börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(20)

Enligt artikel 99.2 i förordning (EU) nr 806/2014 ska den förordningen tillämpas från och med den 1 januari 2016. Nämnden måste emellertid från och med den 1 januari 2015 lämna en månatlig rapport, antagen vid dess plenarsession, till Europaparlamentet, rådet och kommissionen angående frågan om villkoren för överföring av de bidrag som insamlats på nationell nivå har uppfyllts. Om dessa rapporter visar att villkoren för överföring av bidrag till fonden inte är uppfyllda ska från och med den 1 december 2015 tillämpningen av förordning (EU) nr 806/2014 när det gäller bidragen till fonden skjutas upp en månad åt gången. Den här förordningen bör följaktligen också tillämpas från och med den dag då artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014 börjar tillämpas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning anges bestämmelser om villkoren för fullgörande av den gemensamma resolutionsnämndens (nedan kallad nämnden) skyldighet att beräkna de bidrag som enskilda institut enligt förordning (EU) nr 806/2014 ska betala till den gemensamma resolutionsfonden (nedan kallad fonden) och metoden för att beräkna dessa bidrag.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på de institut från vilka bidrag insamlas i enlighet med artikel 70 i förordning (EU) nr 806/2014.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller definitionerna i artikel 3 i förordning (EU) nr 806/2014, med undantag för definitionerna i leden 2 och 11 i den artikeln. Följande definitioner ska också gälla:

1.   
  deltagande medlemsstater
  : medlemsstater i den mening som avses i artikel 2 i förordning (EU) nr 1024/2013.

2.   
  årlig målnivå
  : det totala belopp av årliga bidrag som för varje bidragsperiod fastställs av nämnden i enlighet med förfarandet i artikel 69.2 i förordning (EU) nr 806/2014 i syfte att uppnå den målnivå som avses i artiklarna 69.1 och 70 i den förordningen.

3.   
  årligt bidrag
  : ett belopp enligt artikel 70.1 i förordning (EU) nr 806/2014 som beräknas av nämnden varje år och som under bidragsperioden insamlas av de nationella resolutionsmyndigheterna från samtliga institut som är auktoriserade på alla de deltagande medlemsstaternas territorier.

4.   
  Bidragsperiod
  : ett kalenderår.

5.   
  resolutionsmyndighet i de medlemsstater som inte deltar i den gemensamma resolutionsmekanismen
  : en myndighet som avses i artikel 2.1.18 i direktiv 2014/59/EU eller varje annan relevant myndighet som utses av medlemsstaterna för tillämpning av artikel 100.2 och 100.6 i direktiv 2014/59/EU.

6.   
  garanterade insättningar
  : insättningar som avses i artikel 6.1 i direktiv 2014/49/EU, med undantag av tillfälligt höga tillgodohavanden enligt definitionen i artikel 6.2 i det direktivet.

7.   
  behörig myndighet
  : en behörig myndighet enligt definitionen i artikel 4.1.40 i förordning (EU) nr 575/2013 eller, i tillämpliga fall, Europeiska centralbanken (ECB).

Artikel 4

Beräkning av årliga bidrag

För varje bidragsperiod ska nämnden beräkna det årliga bidrag som varje institut ska betala på grundval av den årliga målnivån för fonden, efter samråd med ECB eller de nationella behöriga myndigheterna och i nära samarbete med de nationella resolutionsmyndigheterna. Den årliga målnivån ska fastställas på grundval av den målnivå för fonden som avses i artiklarna 69.1 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och i enlighet med den metod som anges i delegerade förordning (EU) 2015/63.

Artikel 5

Meddelanden från nämnden

1.   Nämnden ska till respektive berörd nationell resolutionsmyndighet meddela sina beslut om beräkning av årliga bidrag från de institut som är auktoriserade på respektive nationellt territorium.

2.   Efter att ha mottagit det meddelande som avses i punkt 1 ska varje nationell resolutionsmyndighet underrätta varje institut som är auktoriserat i dess medlemsstat om det beslut som nämnden har fattat om beräkning av det årliga bidraget från det institutet.

Artikel 6

Rapportering

För att göra rapporterade uppgifter mer jämförbara och effektivisera bearbetningen av mottagna uppgifter ska nämnden ange de dataformat och det utseende som instituten ska använda för rapportering av de uppgifter som krävs för att beräkna de årliga bidragen.

Artikel 7

Begäran om icke återkalleliga betalningsåtaganden

1.   Användning av icke återkalleliga betalningsåtaganden, enligt artikel 70.3 i förordning (EU) nr 806/2014, får inte på något sätt påverka fondens finansiella kapacitet och likviditet.

2.   Om en resolutionsåtgärd inbegriper fonden i enlighet med artikel 76 i förordning (EU) nr 806/2014, ska nämnden begära icke återkalleliga betalningsåtaganden, helt eller delvis, som gjorts i enlighet med förordning (EU) nr 806/2014, för att återställa den andel icke återkalleliga betalningsåtaganden av fondens tillgängliga finansiella medel som nämnden fastställt inom ramen för det tröskelvärde som anges i artikel 70.3 i förordning (EU) nr 806/2014.

När fonden på vederbörligt sätt mottar det bidrag som är kopplat till de icke återkalleliga betalningsåtaganden som har begärts, ska säkerheten för dessa åtaganden återlämnas. Om fonden inte på vederbörligt sätt vid den första begäran erhåller den begärda summan i kontanter, ska nämnden ta i beslag säkerheten för det icke återkalleliga betalningsåtagandet i enlighet med artikel 70.3 i förordning (EU) nr 806/2014.

3.   Icke återkalleliga betalningsåtaganden för ett institut som inte längre omfattas av förordning (EU) nr 806/2014 ska upphävas och säkerheten för dessa åtaganden återlämnas.

Artikel 8

Specifika justeringar under den inledande perioden

1.   Genom undantag från artikel 4 i denna förordning ska de årliga bidragen från de institut som avses i artikel 2 under den inledande period som avses i artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014 beräknas enligt följande justerade metod:

| a) | Under den inledande periodens första år ska dessa institut betala 60 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 40 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen. |
| --- | --- |

a)

Under den inledande periodens första år ska dessa institut betala 60 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 40 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.

| b) | Under den inledande periodens andra år ska dessa institut betala 40 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 60 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

Under den inledande periodens andra år ska dessa institut betala 40 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 60 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.

| c) | Under den inledande periodens tredje år ska dessa institut betala 33,33 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 66,67 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen. |
| --- | --- |

c)

Under den inledande periodens tredje år ska dessa institut betala 33,33 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 66,67 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.

| d) | Under den inledande periodens fjärde år ska dessa institut betala 26,67 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 73,33 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen. |
| --- | --- |

d)

Under den inledande periodens fjärde år ska dessa institut betala 26,67 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 73,33 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.

| e) | Under den inledande periodens femte år ska dessa institut betala 20 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 80 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen. |
| --- | --- |

e)

Under den inledande periodens femte år ska dessa institut betala 20 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 80 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.

| f) | Under den inledande periodens sjätte år ska dessa institut betala 13,33 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 86,67 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen. |
| --- | --- |

f)

Under den inledande periodens sjätte år ska dessa institut betala 13,33 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 86,67 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.

| g) | Under den inledande periodens sjunde år ska dessa institut betala 6,67 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 93,33 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen. |
| --- | --- |

g)

Under den inledande periodens sjunde år ska dessa institut betala 6,67 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 93,33 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.

| h) | Under den inledande periodens åttonde år ska dessa institut betala 100 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen. |
| --- | --- |

h)

Under den inledande periodens åttonde år ska dessa institut betala 100 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.

2.   Under den inledande perioden ska nämnden, vid beräkningen av varje instituts enskilda bidrag, beakta de bidrag som insamlas av de deltagande medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 103 och 104 i direktiv 2014/59/EU och överförs till fonden enligt artikel 3.3 i avtalet, genom att dra av dem från det belopp som varje institut ska betala.

3.   Under den inledande perioden och under normala omständigheter ska nämnden på begäran av ett institut tillåta användning av icke återkalleliga betalningsåtaganden. Nämnden ska fördela användningen av icke återkalleliga betalningsåtaganden jämnt mellan de institut som begär det. De fördelade icke återkalleliga betalningsåtagandena ska inte understiga 15 % av institutets totala betalningsskyldigheter. Vid beräkningen av varje instituts årliga bidrag ska nämnden för varje år säkerställa att summan av dessa icke återkalleliga betalningsåtaganden inte överskrider 30 % av det totala beloppet av årliga bidrag som uppbärs i enlighet med artikel 70 i förordning (EU) nr 806/2014.

4.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska de årliga bidragen beräknade i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63 fastställas på grundval av en målnivå som beräknas för en tidsperiod som motsvarar den inledande perioden.

5.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 i delegerade förordning (EU) 2015/63 ska, under den inledande period som avses i artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014, de institut vars balansomslutning (aktivsidan) inte överstiger 3 000 000 000 EUR betala ett engångsbelopp på 50 000 EUR för de första 300 000 000 EUR av balansomslutningen (passivsidan), med avdrag för kapitalbas och garanterade insättningar. För den del av balansomslutningen (passivsidan), med avdrag för kapitalbas och garanterade insättningar, som överstiger 300 000 000 EUR ska dessa institut betala bidrag i enlighet med artiklarna 4–9 i delegerade förordning (EU) 2015/63.

Artikel 9

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning ska tillämpas antingen från och med den 1 januari 2016 eller från och med den dag då artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014 börjar tillämpas enligt artikel 99.6 i den förordningen, beroende på vad som inträffar senast.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla deltagande medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2014.

På rådets vägnar

S. GOZI

Ordförande

---

(1)  EUT L 225, 30.7.2014, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/63 av den 21 oktober 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU avseende förhandsbidrag till finansieringsarrangemang för resolution (EUT L 11, 17.1.2015, s. 44).

4

---

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/8

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/82

av den 21 januari 2015

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 och om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.2, 11.3 och 11.5, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1193/2008 (2) en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) på import av citronsyra som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2918 14 00 och ex 2918 15 00, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 6,6 och 42,7 %. |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1193/2008 (2) en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) på import av citronsyra som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2918 14 00 och ex 2918 15 00, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 6,6 och 42,7 %.

| (2) | Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) godtog genom beslut 2008/899/EG (3) prisåtaganden från sex kinesiska exporterande tillverkare (inklusive en grupp exporterande tillverkare) tillsammans med den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineraler och kemikalier. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) godtog genom beslut 2008/899/EG (3) prisåtaganden från sex kinesiska exporterande tillverkare (inklusive en grupp exporterande tillverkare) tillsammans med den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineraler och kemikalier.

| (3) | Genom beslut 2012/501/EU (4), återkallade kommissionen det åtagande som erbjudits av en exporterande tillverkare, Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (nedan kallad Laiwu). |
| --- | --- |

(3)

Genom beslut 2012/501/EU (4), återkallade kommissionen det åtagande som erbjudits av en exporterande tillverkare, Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (nedan kallad Laiwu).

1.2   Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

| (4) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som nu är i kraft snart skulle upphöra att gälla (5), mottog kommissionen den 2 augusti 2013 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av SA Citrique Belge och Jungbunzlauer Austria AG (nedan kallade sökandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för 100 % av tillverkningen av citronsyra i unionen. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som nu är i kraft snart skulle upphöra att gälla (5), mottog kommissionen den 2 augusti 2013 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av SA Citrique Belge och Jungbunzlauer Austria AG (nedan kallade sökandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för 100 % av tillverkningen av citronsyra i unionen.

| (5) | Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(5)

Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

1.3   Begäran om en partiell interimsöversyn

| (6) | Sökandena ingav även en begäran om en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. Begäran om en partiell interimsöversyn begränsad till en undersökning av dumpning beträffande Laiwu. Sökandena lämnade prima facie-bevis som visade att Laiwu sedan den senaste undersökningsperioden hade ökat sin produktionskapacitet och sitt utbud av produkter. |
| --- | --- |

(6)

Sökandena ingav även en begäran om en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. Begäran om en partiell interimsöversyn begränsad till en undersökning av dumpning beträffande Laiwu. Sökandena lämnade prima facie-bevis som visade att Laiwu sedan den senaste undersökningsperioden hade ökat sin produktionskapacitet och sitt utbud av produkter.

| (7) | Med tanke på att Laiwu hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, lämnade sökandena en beräkning av dumpningsmarginalerna som grundades på en jämförelse mellan ett konstruerat normalvärde (tillverknings- och försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrationskostnader samt vinst) i Kina med hänsyn till den påstådda avsaknaden av representativ inhemsk försäljning och Laiwus exportpris till unionen. Jämförelsen visade att dumpningsmarginalen förefaller vara högre än nivån på de gällande åtgärderna. Sökandena hävdade därför att fortsatta åtgärder på den nuvarande nivån, som grundades på den dumpningsnivå som tidigare fastställts, skulle vara otillräckliga för att motverka effekterna av den skadevållande dumpningen. Sökandena hävdade också att Laiwu kanske inte längre är berättigat till marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på att Laiwu hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, lämnade sökandena en beräkning av dumpningsmarginalerna som grundades på en jämförelse mellan ett konstruerat normalvärde (tillverknings- och försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrationskostnader samt vinst) i Kina med hänsyn till den påstådda avsaknaden av representativ inhemsk försäljning och Laiwus exportpris till unionen. Jämförelsen visade att dumpningsmarginalen förefaller vara högre än nivån på de gällande åtgärderna. Sökandena hävdade därför att fortsatta åtgärder på den nuvarande nivån, som grundades på den dumpningsnivå som tidigare fastställts, skulle vara otillräckliga för att motverka effekterna av den skadevållande dumpningen. Sökandena hävdade också att Laiwu kanske inte längre är berättigat till marknadsekonomisk status.

1.4   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång och interimsöversyner

| (8) | Den 30 november 2013 inledde kommissionen en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av citronsyra med ursprung i Kina (nedan kallat det berörda landet). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (6) nedan kallat tillkännagivandet om inledande). Förfarandet bestod av






  — | en översyn vid giltighetstidens utgång som inleddes i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, |
| --- | --- | --- |

(8)

Den 30 november 2013 inledde kommissionen en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av citronsyra med ursprung i Kina (nedan kallat det berörda landet). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (6) nedan kallat tillkännagivandet om inledande). Förfarandet bestod av

—

en översyn vid giltighetstidens utgång som inleddes i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen,

| — | en partiell interimsöversyn, begränsad till undersökningen av Laiwus dumpning, som inleddes i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, |
| --- | --- |

—

en partiell interimsöversyn, begränsad till undersökningen av Laiwus dumpning, som inleddes i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen,

| — | en partiell interimsöversyn, begränsad till undersökningen av åtgärdernas form, som inleddes på kommissionens initiativ i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, och |
| --- | --- |

—

en partiell interimsöversyn, begränsad till undersökningen av åtgärdernas form, som inleddes på kommissionens initiativ i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, och

| — | en partiell interimsöversyn, begränsad till skada, som inleddes på kommissionens initiativ i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

—

en partiell interimsöversyn, begränsad till skada, som inleddes på kommissionens initiativ i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen.

1.5   Berörda parter

| (9) | I tillkännagivandet om inledandet uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökandena, de kända exporterande tillverkarna och de kinesiska myndigheterna samt kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen också de berörda parterna om att den planerade att använda Kanada som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Därför informerade kommissionen även tillverkare i Kanada om inledandet och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(9)

I tillkännagivandet om inledandet uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökandena, de kända exporterande tillverkarna och de kinesiska myndigheterna samt kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen också de berörda parterna om att den planerade att använda Kanada som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Därför informerade kommissionen även tillverkare i Kanada om inledandet och uppmanade dem att delta.

| (10) | Berörda parter hade möjlighet att lämna synpunkter om inledandet av undersökningen och att begära att få bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet (Hearing officer) i handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(10)

Berörda parter hade möjlighet att lämna synpunkter om inledandet av undersökningen och att begära att få bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet (Hearing officer) i handelspolitiska förfaranden.

1.6   Stickprov

| (11) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de exporterande tillverkarna och importörerna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de exporterande tillverkarna och importörerna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.6.1   Stickprovsförfarande avseende importörer

| (12) | För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(12)

För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (13) | Sex icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett stickprov på tre av dessa, baserat på den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomförde kommissionen samråd med alla kända importörer som berördes avseende stickprovsurvalet. Ingen av dem lämnade synpunkter. |
| --- | --- |

(13)

Sex icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett stickprov på tre av dessa, baserat på den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomförde kommissionen samråd med alla kända importörer som berördes avseende stickprovsurvalet. Ingen av dem lämnade synpunkter.

1.6.2   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (14) | För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(14)

För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (15) | Nio exporterande tillverkare i det berörda landet, varav två var närstående, tillhandahöll de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i stickprovet. Med tanke på ärendets komplexitet och den berörda industrins struktur beslutade kommissionen att ett stickprov inte krävdes. Ingen av de exporterande tillverkarna lämnade synpunkter på stickprovsförfarandet. Sju av de nio exporterande tillverkarna lämnade svar på frågeformuläret och två beslutade sig för att inte samarbeta i undersökningen. |
| --- | --- |

(15)

Nio exporterande tillverkare i det berörda landet, varav två var närstående, tillhandahöll de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i stickprovet. Med tanke på ärendets komplexitet och den berörda industrins struktur beslutade kommissionen att ett stickprov inte krävdes. Ingen av de exporterande tillverkarna lämnade synpunkter på stickprovsförfarandet. Sju av de nio exporterande tillverkarna lämnade svar på frågeformuläret och två beslutade sig för att inte samarbeta i undersökningen.

1.7   Formulär för ansökan om marknadsekonomisk status

| (16) | I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen ett ansökningsformulär om marknadsekonomisk status till Laiwu. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen ett ansökningsformulär om marknadsekonomisk status till Laiwu.

1.8   Svar på frågeformuläret

| (17) | Kommissionen sände frågeformulär till de sju samarbetsvilliga exporterande tillverkarna för att bedöma sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning. Samtliga sju exporterande tillverkare svarade. Kommissionen sände ett separat frågeformulär till Laiwu för att bedöma om huruvida de förändrade omständigheterna när det gäller dumpningen är varaktiga. Företaget besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen sände frågeformulär till de sju samarbetsvilliga exporterande tillverkarna för att bedöma sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning. Samtliga sju exporterande tillverkare svarade. Kommissionen sände ett separat frågeformulär till Laiwu för att bedöma om huruvida de förändrade omständigheterna när det gäller dumpningen är varaktiga. Företaget besvarade frågeformuläret.

1.9   Kontrollbesök

| (18) | Kommissionen införskaffade och kontrollerade all den information den ansåg nödvändig för att fastställa dumpning, skadan därav och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:
  a)   Unionstillverkare







  — | SA Citrique Belge NV, Tienen, Belgien. |
| --- | --- | --- |

(18)

Kommissionen införskaffade och kontrollerade all den information den ansåg nödvändig för att fastställa dumpning, skadan därav och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

a)   Unionstillverkare

—

SA Citrique Belge NV, Tienen, Belgien.

| — | Jungbunzlauer Austria AG, Wien, Österrike. |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Austria AG, Wien, Österrike.

| — | Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Tyskland.

b)   Importörer

| — | Azelis SA, Luxemburg, Luxemburg. |
| --- | --- |

—

Azelis SA, Luxemburg, Luxemburg.

| — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Tyskland. |
| --- | --- |

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Tyskland.

c)   Användare

| — | Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Frankrike.

| — | Procter & Gamble International Operations SA, Schweiz. |
| --- | --- |

—

Procter & Gamble International Operations SA, Schweiz.

| — | Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nederländerna. |
| --- | --- |

—

Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nederländerna.

d)   Exporterande tillverkare i Kina

| — | Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd, Bengbu. |
| --- | --- |

—

Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd, Bengbu.

| — | Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, Laiwu. |
| --- | --- |

—

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, Laiwu.

| — | RZBC Group, Rizhao. |
| --- | --- |

—

RZBC Group, Rizhao.

| — | Weifang Ensign Industry Co., Ltd, Changle, Weifang. |
| --- | --- |

—

Weifang Ensign Industry Co., Ltd, Changle, Weifang.

e)   Tillverkare i det jämförbara landet

| — | Jungbunzlauer Kanada Inc., Port Colborne, Kanada. |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Kanada Inc., Port Colborne, Kanada.

1.10   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (19) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2012 till och med den 30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(19)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2012 till och med den 30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (20) | Den berörda produkten är citronsyra (inklusive trinatriumcitratdihydrat) med ursprung i Kina som för närvarande omfattas av KN-nummer 2918 14 00 och ex 2918 15 00 (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(20)

Den berörda produkten är citronsyra (inklusive trinatriumcitratdihydrat) med ursprung i Kina som för närvarande omfattas av KN-nummer 2918 14 00 och ex 2918 15 00 (nedan kallad den berörda produkten).

| (21) | Citronsyra är ett surgörande och pH-reglerande medel som har många användningsmöjligheter, t.ex. i drycker, livsmedel, tvättmedel, kosmetik och läkemedel. De viktigaste råvarorna är socker/melass, tapioka, majs eller glukos (från säd) och olika ämnen för mikrobiell fermentering av kolhydrater under vatten. |
| --- | --- |

(21)

Citronsyra är ett surgörande och pH-reglerande medel som har många användningsmöjligheter, t.ex. i drycker, livsmedel, tvättmedel, kosmetik och läkemedel. De viktigaste råvarorna är socker/melass, tapioka, majs eller glukos (från säd) och olika ämnen för mikrobiell fermentering av kolhydrater under vatten.

2.2   Likadan produkt

| (22) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och huvudsakligen används för samma ändamål:






  1. | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(22)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och huvudsakligen används för samma ändamål:

1.

Den berörda produkten.

| 2. | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina. |
| --- | --- |

2.

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina.

| 3. | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kanada, som användes som jämförbart land. |
| --- | --- |

3.

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kanada, som användes som jämförbart land.

| 4. | Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

4.

Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin.

| (23) | Kommissionen beslutade att dessa produkter därför är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen beslutade att dessa produkter därför är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning inom ramen för översynen vid giltighetstidens utgång

| (24) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om det för närvarande förekom dumpning och om dumpningen sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna för import från Kina skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(24)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om det för närvarande förekom dumpning och om dumpningen sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna för import från Kina skulle upphöra att gälla.

3.1.1   Normalvärde

—   Jämförbart land

| (25) | Eftersom Kina inte anses vara en marknadsekonomi, fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av priset i ett tredjeland med marknadsekonomi. Det var därför nödvändigt att välja ett jämförbart land (se skäl 9). |
| --- | --- |

(25)

Eftersom Kina inte anses vara en marknadsekonomi, fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av priset i ett tredjeland med marknadsekonomi. Det var därför nödvändigt att välja ett jämförbart land (se skäl 9).

| (26) | I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Kanada som ett lämpligt jämförbart land och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter. Inga berörda parter lämnade synpunkter. |
| --- | --- |

(26)

I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Kanada som ett lämpligt jämförbart land och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter. Inga berörda parter lämnade synpunkter.

| (27) | Kanada användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. Eftersom det kanadensiska samarbetsvilliga företaget var den enda tillverkaren av citronsyra i Kanada och var närstående till en av de klagande tillverkarna, undersökte kommissionen möjligheter till samarbete med andra kända producentländer, såsom Förenta staterna, Brasilien, Thailand och Ukraina. Ett brasilianskt och ett thailändskt företag visade samarbetsvilja, men besvarade till slut inte frågeformuläret. Det var bara den enda kanadensiska tillverkaren av citronsyra som lämnade de begärda upplysningarna. |
| --- | --- |

(27)

Kanada användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. Eftersom det kanadensiska samarbetsvilliga företaget var den enda tillverkaren av citronsyra i Kanada och var närstående till en av de klagande tillverkarna, undersökte kommissionen möjligheter till samarbete med andra kända producentländer, såsom Förenta staterna, Brasilien, Thailand och Ukraina. Ett brasilianskt och ett thailändskt företag visade samarbetsvilja, men besvarade till slut inte frågeformuläret. Det var bara den enda kanadensiska tillverkaren av citronsyra som lämnade de begärda upplysningarna.

| (28) | Till skillnad från Förenta staterna, Brasilien och Ukraina, tillämpar inte Kanada några antidumpningstullar på import av citronsyra. Den reguljära tullavgiften är dessutom 0 % (7). |
| --- | --- |

(28)

Till skillnad från Förenta staterna, Brasilien och Ukraina, tillämpar inte Kanada några antidumpningstullar på import av citronsyra. Den reguljära tullavgiften är dessutom 0 % (7).

| (29) | Eftersom det råder fri konkurrens på den kanadensiska marknaden drog kommissionen slutsatsen att Kanada är ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Kommissionen fastställde normalvärdet på grundval av den kanadensiska tillverkarens inhemska försäljning till icke-närstående kunder. |
| --- | --- |

(29)

Eftersom det råder fri konkurrens på den kanadensiska marknaden drog kommissionen slutsatsen att Kanada är ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Kommissionen fastställde normalvärdet på grundval av den kanadensiska tillverkarens inhemska försäljning till icke-närstående kunder.

| (30) | En produkttyp tillverkades och såldes inte i det jämförbara landet och det fanns således ingen motsvarighet till den produkttypen som tillverkades i Kina och exporterades till unionen. Normalvärdet för denna produkt konstruerades därför i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen på grundval av tillverkarens tillverkningskostnader för den motsvarande produkten i det jämförbara landet plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna omkostnader samt vinst. |
| --- | --- |

(30)

En produkttyp tillverkades och såldes inte i det jämförbara landet och det fanns således ingen motsvarighet till den produkttypen som tillverkades i Kina och exporterades till unionen. Normalvärdet för denna produkt konstruerades därför i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen på grundval av tillverkarens tillverkningskostnader för den motsvarande produkten i det jämförbara landet plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna omkostnader samt vinst.

3.1.2   Exportpris

| (31) | Kommissionen fastställde exportpriset på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas av oberoende kunder i unionen. Alla samarbetsvilliga tillverkare utom Laiwu exporterade direkt till oberoende kunder i unionen enligt villkoren i åtagandet. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen fastställde exportpriset på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas av oberoende kunder i unionen. Alla samarbetsvilliga tillverkare utom Laiwu exporterade direkt till oberoende kunder i unionen enligt villkoren i åtagandet.

3.1.3   Jämförelse

| (32) | Kommissionen jämförde normalvärdet och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen jämförde normalvärdet och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (33) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt kommissioner. |
| --- | --- |

(33)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt kommissioner.

3.1.4   Dumpningsmarginal

| (34) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (35) | På grundval av detta konstaterades dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, vara upp till 38 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(35)

På grundval av detta konstaterades dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, vara upp till 38 % under översynsperioden.

| (36) | Samarbetsviljan var stor, eftersom exporten från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde nästan hela den totala exporten till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(36)

Samarbetsviljan var stor, eftersom exporten från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde nästan hela den totala exporten till unionen under översynsperioden.

| (37) | Denna beräkning visade att dumpning förekom även för exporterande tillverkare som omfattades av åtaganden. Kommissionen påminner om att minimiimportpriset i åtagandena grundades på det icke-skadevållande priset (regeln om lägre tull) och åtagandena var därför inte tillräckliga för att fullständigt undanröja den dumpning som konstaterats i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(37)

Denna beräkning visade att dumpning förekom även för exporterande tillverkare som omfattades av åtaganden. Kommissionen påminner om att minimiimportpriset i åtagandena grundades på det icke-skadevållande priset (regeln om lägre tull) och åtagandena var därför inte tillräckliga för att fullständigt undanröja den dumpning som konstaterats i den ursprungliga undersökningen.

3.2   Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

3.2.1   Sannolikhet för fortsatt dumpning

| (38) | När det gäller fastställandet av exportpriser var syftet med denna undersökning att fastställa huruvida det föreligger sannolikhet för fortsatt dumpning. Fastställandet av exportpriserna kan inte begränsas enbart till en undersökning av exportörernas tidigare beteende utan måste även omfatta den troliga utvecklingen av deras framtida exportpriser. Det måste med andra ord fastställas om de tidigare priserna utgör en tillförlitlig grund för bedömningen av den framtida utvecklingen av exportpriserna. I detta sammanhang erinras det om att fem företag exporterar till unionen enligt villkoren i ett åtagande. Kommissionen undersökte om de tidigare exportpriserna hade påverkats av förekomsten av åtagandet och att priserna därmed skulle ha varit otillförlitiga för fastställandet av det framtida exportbeteendet. |
| --- | --- |

(38)

När det gäller fastställandet av exportpriser var syftet med denna undersökning att fastställa huruvida det föreligger sannolikhet för fortsatt dumpning. Fastställandet av exportpriserna kan inte begränsas enbart till en undersökning av exportörernas tidigare beteende utan måste även omfatta den troliga utvecklingen av deras framtida exportpriser. Det måste med andra ord fastställas om de tidigare priserna utgör en tillförlitlig grund för bedömningen av den framtida utvecklingen av exportpriserna. I detta sammanhang erinras det om att fem företag exporterar till unionen enligt villkoren i ett åtagande. Kommissionen undersökte om de tidigare exportpriserna hade påverkats av förekomsten av åtagandet och att priserna därmed skulle ha varit otillförlitiga för fastställandet av det framtida exportbeteendet.

| (39) | Vid undersökningen av tillförlitligheten hos exportpriserna till unionen jämfördes dessa priser på grund av förekomsten av åtaganden med minimiimportpriserna i åtagandena. Det var även nödvändigt att undersöka om exportpriserna till unionen fastställts till en viss nivå huvudsakligen på grund av minimiimportpriserna i åtagandena och om de därför kunde anses vara hållbara. Följaktligen undersökte kommissionen för varje företag om de vägda genomsnittliga exportpriserna till unionen väsentligt översteg minimiimportpriserna. Kommissionen övervägde även hur dessa priser förhöll sig till priserna för exporten till tredjeland. |
| --- | --- |

(39)

Vid undersökningen av tillförlitligheten hos exportpriserna till unionen jämfördes dessa priser på grund av förekomsten av åtaganden med minimiimportpriserna i åtagandena. Det var även nödvändigt att undersöka om exportpriserna till unionen fastställts till en viss nivå huvudsakligen på grund av minimiimportpriserna i åtagandena och om de därför kunde anses vara hållbara. Följaktligen undersökte kommissionen för varje företag om de vägda genomsnittliga exportpriserna till unionen väsentligt översteg minimiimportpriserna. Kommissionen övervägde även hur dessa priser förhöll sig till priserna för exporten till tredjeland.

| (40) | Det konstaterades att exportpriserna till unionen för samtliga företag med åtaganden i genomsnitt låg på samma nivå som minimiimportpriserna. Företagens exportpriser till unionen var dessutom väsentligt mycket högre än exportpriserna till tredjeländer. Det är följaktligen mycket sannolikt att exportpriserna till unionen i avsaknad av åtaganden skulle ligga nära exportpriserna till andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(40)

Det konstaterades att exportpriserna till unionen för samtliga företag med åtaganden i genomsnitt låg på samma nivå som minimiimportpriserna. Företagens exportpriser till unionen var dessutom väsentligt mycket högre än exportpriserna till tredjeländer. Det är följaktligen mycket sannolikt att exportpriserna till unionen i avsaknad av åtaganden skulle ligga nära exportpriserna till andra tredjeländer.

| (41) | Exportpriserna för de företag som omfattades av ett åtagande under översynsperioden ansågs därför vara påverkade av åtagandena och kunde därmed inte utgöra en tillräckligt tillförlitlig grund för att fastställa om dumpningen kommer att fortsätta inom ramen för en översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(41)

Exportpriserna för de företag som omfattades av ett åtagande under översynsperioden ansågs därför vara påverkade av åtagandena och kunde därmed inte utgöra en tillräckligt tillförlitlig grund för att fastställa om dumpningen kommer att fortsätta inom ramen för en översyn vid giltighetstidens utgång.

| (42) | I avsaknad av ett tillförlitligt exportpris för dessa kinesiska exporterande tillverkare, eftersom åtaganden finns i detta fall, övervägde kommissionen en annan möjlighet för att fastställa exportpriset och därmed kunna bedöma om det är sannolikt att dumpningen fortsätter. Med tanke på att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna sålde citronsyra på världsmarknaden undersökte kommissionen om de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas av alla tredjeländer under översynperioden var dumpade. |
| --- | --- |

(42)

I avsaknad av ett tillförlitligt exportpris för dessa kinesiska exporterande tillverkare, eftersom åtaganden finns i detta fall, övervägde kommissionen en annan möjlighet för att fastställa exportpriset och därmed kunna bedöma om det är sannolikt att dumpningen fortsätter. Med tanke på att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna sålde citronsyra på världsmarknaden undersökte kommissionen om de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas av alla tredjeländer under översynperioden var dumpade.

| (43) | Kommissionen jämförde dessa exportpriser med det normalvärde som fastställts i det jämförbara landet (se skäl 26 ff.). De dumpningsmarginaler som fastställdes på så vis är på mellan 43 och 85 %. Dessa dumpningsmarginaler är högre än de dumpningsmarginaler som fastställts på grundval av exportpriserna till unionen under översynsperioden (se skäl 36). |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen jämförde dessa exportpriser med det normalvärde som fastställts i det jämförbara landet (se skäl 26 ff.). De dumpningsmarginaler som fastställdes på så vis är på mellan 43 och 85 %. Dessa dumpningsmarginaler är högre än de dumpningsmarginaler som fastställts på grundval av exportpriserna till unionen under översynsperioden (se skäl 36).

3.2.2   Produktionskapacitet och förbrukning i det berörda landet

| (44) | I begäran om översyn uppskattade sökandena att den outnyttjade produktionskapaciteten för citronsyra i Kina är högre än EU:s totala årliga efterfrågan på citronsyra. Den totala kapaciteten för citronsyra uppskattades till 1 800 000 ton. Kommissionen anser att sökandena har överskattat den outnyttjade kapaciteten. |
| --- | --- |

(44)

I begäran om översyn uppskattade sökandena att den outnyttjade produktionskapaciteten för citronsyra i Kina är högre än EU:s totala årliga efterfrågan på citronsyra. Den totala kapaciteten för citronsyra uppskattades till 1 800 000 ton. Kommissionen anser att sökandena har överskattat den outnyttjade kapaciteten.

| (45) | Undersökningen visade emellertid att de kinesiska exporterande tillverkarna faktiskt har en avsevärd outyttjad kapacitet. Den outnyttjade kapaciteten för de samarbetsvilliga tillverkarna i Kina uppgår till omkring 192 000 ton, vilket motsvarar cirka 41 % av EU:s förbrukning. |
| --- | --- |

(45)

Undersökningen visade emellertid att de kinesiska exporterande tillverkarna faktiskt har en avsevärd outyttjad kapacitet. Den outnyttjade kapaciteten för de samarbetsvilliga tillverkarna i Kina uppgår till omkring 192 000 ton, vilket motsvarar cirka 41 % av EU:s förbrukning.

| (46) | I en branschspecifik undersökning – IHS Chemical Economics Handbook (8) – som flera parter hänvisade till under undersökningen – uppskattades den totala årliga kapaciteten i Kina 2012 dessutom vara flera gånger högre än den totala förbrukningen på unionsmarknaden. Kina stod för ”59 % av världsproduktionen 2012 och stod även för 69 %, 74 % och 12 % av världens kapacitet, export respektive förbrukning under 2012” (9). Dessa uppgifter tyder på att Kina har en allmänt stor produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(46)

I en branschspecifik undersökning – IHS Chemical Economics Handbook (8) – som flera parter hänvisade till under undersökningen – uppskattades den totala årliga kapaciteten i Kina 2012 dessutom vara flera gånger högre än den totala förbrukningen på unionsmarknaden. Kina stod för ”59 % av världsproduktionen 2012 och stod även för 69 %, 74 % och 12 % av världens kapacitet, export respektive förbrukning under 2012” (9). Dessa uppgifter tyder på att Kina har en allmänt stor produktionskapacitet.

| (47) | Förbrukningen förväntas öka i Kina, men enligt IHS Chemical Economics Handbook uppskattas Kinas totala årsförbrukning vara långt lägre än unionsmarknadens. Tillväxten fram till 2018 kommer inte att överstiga unionens nuvarande förbrukning. |
| --- | --- |

(47)

Förbrukningen förväntas öka i Kina, men enligt IHS Chemical Economics Handbook uppskattas Kinas totala årsförbrukning vara långt lägre än unionsmarknadens. Tillväxten fram till 2018 kommer inte att överstiga unionens nuvarande förbrukning.

| (48) | Dessa uppgifter bekräftar att Kinas produktion och kapacitet främst är avsedd för export. |
| --- | --- |

(48)

Dessa uppgifter bekräftar att Kinas produktion och kapacitet främst är avsedd för export.

3.2.3   Förhållande mellan priserna i unionen och i det berörda landet

| (49) | Enligt uppgifter om priser på citronsyra som inhämtats under undersökningen var de kinesiska inhemska priserna omkring 48 % lägre än priserna på unionsmarknaden som helhet. |
| --- | --- |

(49)

Enligt uppgifter om priser på citronsyra som inhämtats under undersökningen var de kinesiska inhemska priserna omkring 48 % lägre än priserna på unionsmarknaden som helhet.

| (50) | Unionsmarknaden är därför fortfarande attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarnas export. |
| --- | --- |

(50)

Unionsmarknaden är därför fortfarande attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarnas export.

3.2.4   Förhållande mellan priser till tredjeländer och på unionsmarknaden

| (51) | Under översynsperioden var priserna till tredjeländers marknader i genomsnitt 40 % lägre än priserna till unionen. |
| --- | --- |

(51)

Under översynsperioden var priserna till tredjeländers marknader i genomsnitt 40 % lägre än priserna till unionen.

| (52) | De kinesiska exportörerna har ett starkt incitament att lägga om sin export till unionen om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(52)

De kinesiska exportörerna har ett starkt incitament att lägga om sin export till unionen om åtgärderna skulle upphävas.

| (53) | Denna slutsats förstärks ytterligare av prisnivån på Laiwus export till unionen och prisskillnaden mellan Laiwus priser till unionen och till tredjeländer. |
| --- | --- |

(53)

Denna slutsats förstärks ytterligare av prisnivån på Laiwus export till unionen och prisskillnaden mellan Laiwus priser till unionen och till tredjeländer.

| (54) | De låga priserna på de begränsade mängder som de exporterande tillverkare som inte samarbetade i denna undersökning exporterade till unionen stöder även denna slutsats. |
| --- | --- |

(54)

De låga priserna på de begränsade mängder som de exporterande tillverkare som inte samarbetade i denna undersökning exporterade till unionen stöder även denna slutsats.

3.2.5   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

| (55) | Den totala produktionskapaciteten (inklusive outnyttjad kapacitet) i Kina jämfört med unionsmarknadens storlek tyder på att exporten till unionen sannolikt skulle öka om åtgärderna upphävs. Exporten skulle sannolikt fortsätta till betydligt dumpade priser. |
| --- | --- |

(55)

Den totala produktionskapaciteten (inklusive outnyttjad kapacitet) i Kina jämfört med unionsmarknadens storlek tyder på att exporten till unionen sannolikt skulle öka om åtgärderna upphävs. Exporten skulle sannolikt fortsätta till betydligt dumpade priser.

| (56) | Efter meddelandet av uppgifter ifrågasatte berörda parter slutsatsen att priserna till EU-marknaden enligt systemet med minimiimportpriser under de senaste åren är ohållbara, och att de därför kan komma att minska avsevärt och kanske till och med närma sig nivån på exportpriserna från tredjeländer. De ifrågasatte också att den kinesiska exporten, som är stabil, troligen skulle öka i volym och fortsätta att äga rum till dumpade priser om inte åtgärderna förnyas. Undersökningen visade emellertid tydligt att dumpningen fortsätter, även på grundval av de priser som anses vara otillförlitliga, eftersom de är artificiellt höga genom minimiimportpriset i åtagandena. Dessa priser befanns vara betydligt mycket högre än exportpriserna till andra marknader för alla exporterande tillverkare som omfattas av åtaganden. Dessa exporterande tillverkare är vana vid att exportera till priser som är lägre än exportpriserna till EU. Det erinras vidare om att det i den ursprungliga undersökningen konstaterades att den dumpade lågprisimporten från Kina till unionen ökade med 37 % mellan 2004 och den period på tolv månader som löpte ut i juni 2007 (nedan kallad den ursprungliga undersökningsperioden) (10). Alla dessa faktorer tillsammans med den betydande outnyttjade kapaciteten i Kina som inte har ifrågasatts, är ett tydligt stöd för konstaterandet att exporten till unionen sannolikt skulle fortsätta till dumpade priser och i ökande mängder om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(56)

Efter meddelandet av uppgifter ifrågasatte berörda parter slutsatsen att priserna till EU-marknaden enligt systemet med minimiimportpriser under de senaste åren är ohållbara, och att de därför kan komma att minska avsevärt och kanske till och med närma sig nivån på exportpriserna från tredjeländer. De ifrågasatte också att den kinesiska exporten, som är stabil, troligen skulle öka i volym och fortsätta att äga rum till dumpade priser om inte åtgärderna förnyas. Undersökningen visade emellertid tydligt att dumpningen fortsätter, även på grundval av de priser som anses vara otillförlitliga, eftersom de är artificiellt höga genom minimiimportpriset i åtagandena. Dessa priser befanns vara betydligt mycket högre än exportpriserna till andra marknader för alla exporterande tillverkare som omfattas av åtaganden. Dessa exporterande tillverkare är vana vid att exportera till priser som är lägre än exportpriserna till EU. Det erinras vidare om att det i den ursprungliga undersökningen konstaterades att den dumpade lågprisimporten från Kina till unionen ökade med 37 % mellan 2004 och den period på tolv månader som löpte ut i juni 2007 (nedan kallad den ursprungliga undersökningsperioden) (10). Alla dessa faktorer tillsammans med den betydande outnyttjade kapaciteten i Kina som inte har ifrågasatts, är ett tydligt stöd för konstaterandet att exporten till unionen sannolikt skulle fortsätta till dumpade priser och i ökande mängder om åtgärderna skulle upphävas.

3.3   Partiell interimsöversyn begränsad till Laiwus dumpning

3.3.1   Normalvärde

3.3.1.1   Marknadsekonomisk status

| (57) | Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen beslutade kommissionen om huruvida normalvärdet kunde fastställas i enlighet med artikel 2.1–2.6 i förordningen om Laiwu uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i förordningen och därmed kunde beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(57)

Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen beslutade kommissionen om huruvida normalvärdet kunde fastställas i enlighet med artikel 2.1–2.6 i förordningen om Laiwu uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i förordningen och därmed kunde beviljas marknadsekonomisk status.

| (58) | Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:






  — | Företagens beslut om verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande och kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärdena. |
| --- | --- | --- |

(58)

Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:

—

Företagens beslut om verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande och kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärdena.

| — | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

—

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.

| — | Det förekommer inte någon betydande snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

—

Det förekommer inte någon betydande snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| — | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor. |
| --- | --- |

—

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (59) | För att fastställa om kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen är uppfyllda, uppmanade kommissionen Laiwu att fylla i en ansökan om marknadsekonomisk status. Laiwu svarade inom tidsfristen. Kommissionen kontrollerade de inlämnade uppgifterna på plats hos Laiwu. |
| --- | --- |

(59)

För att fastställa om kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen är uppfyllda, uppmanade kommissionen Laiwu att fylla i en ansökan om marknadsekonomisk status. Laiwu svarade inom tidsfristen. Kommissionen kontrollerade de inlämnade uppgifterna på plats hos Laiwu.

| (60) | Kommissionen fann att Laiwu inte uppfyller andra och tredje kriterierna enligt artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen fann att Laiwu inte uppfyller andra och tredje kriterierna enligt artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (61) | När det gäller det andra kriteriet kunde företaget inte visa att det har en enda uppsättning räkenskaper i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. Dessutom saknar företagets bokföring tillräckliga bevis som styrker att räkenskaperna är riktiga och fullständiga. Företaget saknade skriftlig bevisning för att styrka vissa poster i sina räkenskaper. Företagets redovisning innehöll inte rapporter om förändringar i eget kapital för vissa perioder. Dessa brister utgör en överträdelse av principen om en rättvisande bild av bokföringsuppgifter och redovisningar, och hade framför allt inte påtalats av revisorn. Följaktligen överensstämde varken bokföringen eller revisionen med internationella redovisningsnormer. |
| --- | --- |

(61)

När det gäller det andra kriteriet kunde företaget inte visa att det har en enda uppsättning räkenskaper i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. Dessutom saknar företagets bokföring tillräckliga bevis som styrker att räkenskaperna är riktiga och fullständiga. Företaget saknade skriftlig bevisning för att styrka vissa poster i sina räkenskaper. Företagets redovisning innehöll inte rapporter om förändringar i eget kapital för vissa perioder. Dessa brister utgör en överträdelse av principen om en rättvisande bild av bokföringsuppgifter och redovisningar, och hade framför allt inte påtalats av revisorn. Följaktligen överensstämde varken bokföringen eller revisionen med internationella redovisningsnormer.

| (62) | Laiwu hävdade att dess bokföring var tillräckligt tydlig för att uppfylla de kinesiska allmänt vedertagna redovisningsprinciperna. Företaget hävdade dessutom att de inkonsekvenser som nämndes i meddelandet om uppgifter om marknadsekonomisk status inte påverkade tillförlitligheten hos dess bokföring. Företaget ansåg att redovisningskraven borde betraktas mot bakgrund av ändamålet (dvs. att skydda investerare). |
| --- | --- |

(62)

Laiwu hävdade att dess bokföring var tillräckligt tydlig för att uppfylla de kinesiska allmänt vedertagna redovisningsprinciperna. Företaget hävdade dessutom att de inkonsekvenser som nämndes i meddelandet om uppgifter om marknadsekonomisk status inte påverkade tillförlitligheten hos dess bokföring. Företaget ansåg att redovisningskraven borde betraktas mot bakgrund av ändamålet (dvs. att skydda investerare).

| (63) | Kommissionen konstaterar att det i artikel 2.7 c andra strecksatsen anges att företagen ska ha en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. Detta är ett formellt krav. Tvärtemot vad företaget hävdar, måste räkenskaperna överensstämma med internationella redovisningsnormer, oberoende av vilken status företaget har enligt nationell redovisningslag. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen konstaterar att det i artikel 2.7 c andra strecksatsen anges att företagen ska ha en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. Detta är ett formellt krav. Tvärtemot vad företaget hävdar, måste räkenskaperna överensstämma med internationella redovisningsnormer, oberoende av vilken status företaget har enligt nationell redovisningslag.

| (64) | Kommissionen anser vidare att Laiwus räkenskaper inte fördes i överensstämmelse med kinesisk redovisningslag, eftersom revisorn inte kommenterade den överträdelse av kinesisk redovisningslag som anges i skäl 61. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen anser vidare att Laiwus räkenskaper inte fördes i överensstämmelse med kinesisk redovisningslag, eftersom revisorn inte kommenterade den överträdelse av kinesisk redovisningslag som anges i skäl 61.

| (65) | Mot bakgrund av ovanstående måste dessa påståenden avvisas. |
| --- | --- |

(65)

Mot bakgrund av ovanstående måste dessa påståenden avvisas.

| (66) | Med avseende på det tredje kriteriet kunde företaget inte visa att det inte förekom några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Som ett ”företag med ny och avancerad teknik” omfattas Laiwu närmare bestämt av ett system för nedsättning av inkomstskatt, som avsevärt påverkar företagets finansiella situation. |
| --- | --- |

(66)

Med avseende på det tredje kriteriet kunde företaget inte visa att det inte förekom några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Som ett ”företag med ny och avancerad teknik” omfattas Laiwu närmare bestämt av ett system för nedsättning av inkomstskatt, som avsevärt påverkar företagets finansiella situation.

| (67) | Laiwu hävdade att systemet för nedsättning av inkomstskatt inte kunde behandlas enligt det tredje kriteriet eftersom det är en form av bidrag. |
| --- | --- |

(67)

Laiwu hävdade att systemet för nedsättning av inkomstskatt inte kunde behandlas enligt det tredje kriteriet eftersom det är en form av bidrag.

| (68) | Kommissionen konstaterar att syftet med bedömningen enligt det tredje kriteriet är att fastställa om tillverkarna är föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen konstaterar att syftet med bedömningen enligt det tredje kriteriet är att fastställa om tillverkarna är föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| (69) | Det statliga stöd som Laiwu mottar i form av nedsättning av inkomstskatt är en förmån av permanent karaktär enligt artikel 28 i lagen om bolagsskatt som antogs 2007. Denna förmån infördes i enlighet med ingressen till Kinas författning, där följande anges: ”Partiet måste upprätthålla och förbättra det grundläggande ekonomiska systemet, där offentligt ägande är dominerande och olika ekonomiska branscher utvecklas sida vid sida.” |
| --- | --- |

(69)

Det statliga stöd som Laiwu mottar i form av nedsättning av inkomstskatt är en förmån av permanent karaktär enligt artikel 28 i lagen om bolagsskatt som antogs 2007. Denna förmån infördes i enlighet med ingressen till Kinas författning, där följande anges: ”Partiet måste upprätthålla och förbättra det grundläggande ekonomiska systemet, där offentligt ägande är dominerande och olika ekonomiska branscher utvecklas sida vid sida.”

| (70) | Ett av syftena med förmånen är att företagen ska locka till sig kapital till diskonterat värde. Detta skapar en snedvridning på kapitalmarknaderna. Ett inkomstskattesystem där vissa företag som regeringen bedömer som strategiska behandlas gynnsamt är inte ett system som passar in i en marknadsekonomi, utan är fortfarande starkt påverkat av statlig planering, vilket är ett kännetecken för ett icke marknadsekonomiskt system. Kommissionen anser att snedvridningar som införs genom en sådan skattenedsättning även är väsentliga, eftersom de helt förändrar de vinster före skatt som företaget måste uppnå för att vara attraktivt för investerare. |
| --- | --- |

(70)

Ett av syftena med förmånen är att företagen ska locka till sig kapital till diskonterat värde. Detta skapar en snedvridning på kapitalmarknaderna. Ett inkomstskattesystem där vissa företag som regeringen bedömer som strategiska behandlas gynnsamt är inte ett system som passar in i en marknadsekonomi, utan är fortfarande starkt påverkat av statlig planering, vilket är ett kännetecken för ett icke marknadsekonomiskt system. Kommissionen anser att snedvridningar som införs genom en sådan skattenedsättning även är väsentliga, eftersom de helt förändrar de vinster före skatt som företaget måste uppnå för att vara attraktivt för investerare.

| (71) | Mot bakgrund av ovanstående måste dessa påståenden avvisas. |
| --- | --- |

(71)

Mot bakgrund av ovanstående måste dessa påståenden avvisas.

| (72) | Kommissionen meddelade resultaten av undersökningen om marknadsekonomisk status till Laiwu, de kinesiska myndigheterna och sökandena. Kommissionen uppmanade dem att lämna synpunkter och begära att bli hörda. De synpunkter som framfördes föranledde ingen ändring av kommissionens undersökningsresultat. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen meddelade resultaten av undersökningen om marknadsekonomisk status till Laiwu, de kinesiska myndigheterna och sökandena. Kommissionen uppmanade dem att lämna synpunkter och begära att bli hörda. De synpunkter som framfördes föranledde ingen ändring av kommissionens undersökningsresultat.

| (73) | Laiwu hävdade att kommissionen föreslog att ansökan om marknadsekonomisk status skulle avslås på andra grunder än dem som föranledde inledandet av undersökningen. Enligt företagets åsikt skulle kommissionen ha begränsat bedömningen av marknadsekonomisk status till det första kriteriet. |
| --- | --- |

(73)

Laiwu hävdade att kommissionen föreslog att ansökan om marknadsekonomisk status skulle avslås på andra grunder än dem som föranledde inledandet av undersökningen. Enligt företagets åsikt skulle kommissionen ha begränsat bedömningen av marknadsekonomisk status till det första kriteriet.

| (74) | För det första bör det noteras att det i artikel 2.7 c anges fem kumulativa kriterier och att samtliga fem kriterier måste vara uppfyllda för att marknadsekonomisk status ska beviljas. Bevisbördan ligger på det företag som ansöker om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(74)

För det första bör det noteras att det i artikel 2.7 c anges fem kumulativa kriterier och att samtliga fem kriterier måste vara uppfyllda för att marknadsekonomisk status ska beviljas. Bevisbördan ligger på det företag som ansöker om marknadsekonomisk status.

| (75) | I punkt 5.2 i tillkännagivandet om inledande (11) anges dessutom grunderna för inledandet, nämligen att Laiwu har ökat sin produktionskapacitet och sitt utbud av produkter till försäljning. Tillkännagivandet om inledande begränsar inte på något sätt undersökningen av det första kriteriet för marknadsekonomisk status. Prima facie-bevisningen bedöms dessutom individuellt för att motivera inledandet av en undersökning. Bedömningen av marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen är en fullständig undersökning av huruvida en viss tillverkare är verksam under marknadsmässiga förhållanden enligt punkt 6.1.1.2 i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(75)

I punkt 5.2 i tillkännagivandet om inledande (11) anges dessutom grunderna för inledandet, nämligen att Laiwu har ökat sin produktionskapacitet och sitt utbud av produkter till försäljning. Tillkännagivandet om inledande begränsar inte på något sätt undersökningen av det första kriteriet för marknadsekonomisk status. Prima facie-bevisningen bedöms dessutom individuellt för att motivera inledandet av en undersökning. Bedömningen av marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen är en fullständig undersökning av huruvida en viss tillverkare är verksam under marknadsmässiga förhållanden enligt punkt 6.1.1.2 i tillkännagivandet om inledande.

| (76) | Avslutningsvis konstaterar kommissionen att Laiwu lämnade in en ansökan om marknadsekonomisk status där man hävdade att samtliga fem kriterier för marknadsekonomisk status var uppfyllda. Enligt de relevanta bestämmelserna i grundförordningen måste ett företag som ansöker om marknadsekonomisk status kunna visa att det är verksamt under marknadsmässiga förhållanden, vilket innebär att bevisbördan, dvs. att bestyrka ansökan med tillräckliga bevis, ligger på företaget. Laiwus krav avvisades därför. |
| --- | --- |

(76)

Avslutningsvis konstaterar kommissionen att Laiwu lämnade in en ansökan om marknadsekonomisk status där man hävdade att samtliga fem kriterier för marknadsekonomisk status var uppfyllda. Enligt de relevanta bestämmelserna i grundförordningen måste ett företag som ansöker om marknadsekonomisk status kunna visa att det är verksamt under marknadsmässiga förhållanden, vilket innebär att bevisbördan, dvs. att bestyrka ansökan med tillräckliga bevis, ligger på företaget. Laiwus krav avvisades därför.

| (77) | Efter att i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen ha informerat medlemsstaterna om sin analys av ansökan om marknadsekonomisk status, informerade kommissionen de berörda parterna om det slutliga fastställandet av marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(77)

Efter att i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen ha informerat medlemsstaterna om sin analys av ansökan om marknadsekonomisk status, informerade kommissionen de berörda parterna om det slutliga fastställandet av marknadsekonomisk status.

3.3.1.2   Jämförbart land

| (78) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen bestämdes normalvärdet för Laiwu på grundval av priset i ett tredjeland med marknadsekonomi. För detta ändamål valde kommissionen ett tredjeland med marknadsekonomi, dvs. Kanada (se skäl 26 ff.). |
| --- | --- |

(78)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen bestämdes normalvärdet för Laiwu på grundval av priset i ett tredjeland med marknadsekonomi. För detta ändamål valde kommissionen ett tredjeland med marknadsekonomi, dvs. Kanada (se skäl 26 ff.).

| (79) | Kommissionen fastställde normalvärdet på grundval av den kanadensiska tillverkarens inhemska försäljning till icke-närstående kunder. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen fastställde normalvärdet på grundval av den kanadensiska tillverkarens inhemska försäljning till icke-närstående kunder.

3.3.2   Exportpris

| (80) | I enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen fastställde kommissionen exportpriset på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas av oberoende kunder i unionen. |
| --- | --- |

(80)

I enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen fastställde kommissionen exportpriset på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas av oberoende kunder i unionen.

3.3.3   Jämförelse

| (81) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik.

| (82) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis, justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt kommissioner. |
| --- | --- |

(82)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis, justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt kommissioner.

3.3.4   Dumpningsmarginal

| (83) | Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (84) | På grundval av detta är den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för Laiwu, uttryckt i procent av cif-priset vid unionens gräns, före tull, 37,8 %. |
| --- | --- |

(84)

På grundval av detta är den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för Laiwu, uttryckt i procent av cif-priset vid unionens gräns, före tull, 37,8 %.

3.3.5   De förändrade omständigheternas bestående karaktär

| (85) | I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen om de förändrade omständigheterna beträffande dumpningen rimligen kunde anses vara av varaktig karaktär. |
| --- | --- |

(85)

I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen om de förändrade omständigheterna beträffande dumpningen rimligen kunde anses vara av varaktig karaktär.

| (86) | Det faktum att Laiwu växte från att vara den minsta till den största exporterande tillverkaren till EU anses utgöra en förändrad omständighet av varaktig karaktär. I frågeformuläret bekräftade företaget också att det kommer att upprätthålla sin exportvolym och inte kommer att ändra sitt exportmönster. |
| --- | --- |

(86)

Det faktum att Laiwu växte från att vara den minsta till den största exporterande tillverkaren till EU anses utgöra en förändrad omständighet av varaktig karaktär. I frågeformuläret bekräftade företaget också att det kommer att upprätthålla sin exportvolym och inte kommer att ändra sitt exportmönster.

4.   SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (87) | Den likadana produkten tillverkades av två tillverkare i unionen under översynsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(87)

Den likadana produkten tillverkades av två tillverkare i unionen under översynsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (88) | Eftersom unionsindustrin således endast utgjordes av två tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller. |
| --- | --- |

(88)

Eftersom unionsindustrin således endast utgjordes av två tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller.

4.2   Förbrukningen i unionen

| (89) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att lägga ihop unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden med importen från Kina och andra tredjeländer, på grundval av uppgifter från Eurostat och svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att lägga ihop unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden med importen från Kina och andra tredjeländer, på grundval av uppgifter från Eurostat och svar på frågeformuläret.

| (90) | Unionsförbrukningen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen | 2010 | 2011 | 2012 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i ton (intervaller) | 450 000–500 000 | 430 000–480 000 | 470 000–520 000 | 450 000–500 000 |
| Index | 100 | 95 | 105 | 101 |
| Källa: Svar på frågeformulär och uppgifter från Eurostat. |

(90)

Unionsförbrukningen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Förbrukning i unionen

2010

2011

2012

ÖP

Förbrukning i ton (intervaller)

450 000–500 000

430 000–480 000

470 000–520 000

450 000–500 000

Index

100

95

105

101

Källa: Svar på frågeformulär och uppgifter från Eurostat.

| (91) | Förbrukningen i unionen fluktuerade med +/– 5 % under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen visar emellertid ingen tydlig tendens under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(91)

Förbrukningen i unionen fluktuerade med +/– 5 % under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen visar emellertid ingen tydlig tendens under skadeundersökningsperioden.

4.3   Import från det berörda landet

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (92) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat och svaren på frågeformuläret. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen enligt skäl 88 ff. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat och svaren på frågeformuläret. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen enligt skäl 88 ff.

| (93) | Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2010 | 2011 | 2012 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från de berörda länderna (i ton) | 202 391 | 176 451 | 206 222 | 183 026 |
| Index | 100 | 87 | 102 | 90 |
| Marknadsandel (intervall) | 40–45 % | 36–41 % | 38–43 % | 35–40 % |
| Marknadsandel – index | 100 | 92 | 97 | 90 |
| Källa: Eurostat. |

(93)

Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Försäljningsvolym och marknadsandel

2010

2011

2012

ÖP

Importvolym från de berörda länderna (i ton)

202 391

176 451

206 222

183 026

Index

100

87

102

90

Marknadsandel (intervall)

40–45 %

36–41 %

38–43 %

35–40 %

Marknadsandel – index

100

92

97

90

Källa: Eurostat.

| (94) | Importvolymerna fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Fluktuationen förefaller i viss utsträckning följa tendensen i unionens förbrukning. År 2011, när förbrukningen var låg, låg den kinesiska importen på sin lägsta nivå. När förbrukningen nådde en topp 2012, nådde även den kinesiska importen sin högsta nivå. |
| --- | --- |

(94)

Importvolymerna fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Fluktuationen förefaller i viss utsträckning följa tendensen i unionens förbrukning. År 2011, när förbrukningen var låg, låg den kinesiska importen på sin lägsta nivå. När förbrukningen nådde en topp 2012, nådde även den kinesiska importen sin högsta nivå.

| (95) | Den kinesiska importen följde inte bara denna tendens under översynsperioden, då den var omkring 10 % lägre än 2010, trots en jämförbar förbrukning i unionen. Trots minskningen behöll den kinesiska importen dessutom en avsevärd marknadsandel på 35–45 % på unionsmarknaden under skadeundersökningen. |
| --- | --- |

(95)

Den kinesiska importen följde inte bara denna tendens under översynsperioden, då den var omkring 10 % lägre än 2010, trots en jämförbar förbrukning i unionen. Trots minskningen behöll den kinesiska importen dessutom en avsevärd marknadsandel på 35–45 % på unionsmarknaden under skadeundersökningen.

4.3.2   Priser för importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (96) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser










  (euro/ton) |
| --- | --- |
| | 2010 | 2011 | 2012 | ÖP |
| Kina | 806 | 938 | 1 000 | 933 |
| Index | 100 | 116 | 124 | 116 |
| Källa: Eurostat. |

(96)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Importpriser

(euro/ton)

2010

2011

2012

ÖP

Kina

806

938

1 000

933

Index

100

116

124

116

Källa: Eurostat.

| (97) | Importpriserna för kinesisk citronsyra ökade med 24 % mellan 2010 och 2012, och minskade därefter med åtta procentenheter mellan 2012 och översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden följde dessa priser utvecklingen av råvarupriser som t.ex. majs. |
| --- | --- |

(97)

Importpriserna för kinesisk citronsyra ökade med 24 % mellan 2010 och 2012, och minskade därefter med åtta procentenheter mellan 2012 och översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden följde dessa priser utvecklingen av råvarupriser som t.ex. majs.

| (98) | Efter meddelandet av uppgifter ifrågasatte en berörd part riktigheten av Eurostats uppgifter utan att tillhandahålla någon konkret bevisning för att styrka påståendet. Denna invändning kunde därför inte godtas. |
| --- | --- |

(98)

Efter meddelandet av uppgifter ifrågasatte en berörd part riktigheten av Eurostats uppgifter utan att tillhandahålla någon konkret bevisning för att styrka påståendet. Denna invändning kunde därför inte godtas.

| (99) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra






  1. | det vägda genomsnittliga försäljningspris per produkttyp som unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån för priset fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(99)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra

1.

det vägda genomsnittliga försäljningspris per produkttyp som unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån för priset fritt fabrik, och

| 2. | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna till den första oberoende kunden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för sedvanliga tullar och importomkostnader. |
| --- | --- |

2.

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna till den första oberoende kunden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för sedvanliga tullar och importomkostnader.

| (100) | För exporterande tillverkare som inte är parter i det åtagande som anges i skäl 2 användes priset till den första oberoende kunden i unionen för jämförelsen. För exporterande tillverkare som är parter i åtagandet var det inte möjligt att använda priserna till den första oberoende kunden i unionen, eftersom de påverkades av villkoren i åtagandet. För dessa exportörer fastställdes prisunderskridandet på grundval av det pris som tas ut av den första oberoende kunden i tredjeländer. |
| --- | --- |

(100)

För exporterande tillverkare som inte är parter i det åtagande som anges i skäl 2 användes priset till den första oberoende kunden i unionen för jämförelsen. För exporterande tillverkare som är parter i åtagandet var det inte möjligt att använda priserna till den första oberoende kunden i unionen, eftersom de påverkades av villkoren i åtagandet. För dessa exportörer fastställdes prisunderskridandet på grundval av det pris som tas ut av den första oberoende kunden i tredjeländer.

| (101) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att även för de parter som inte omfattades av åtagandet, borde det pris som togs ut av den första oberoende kunden i tredjeländer ha använts för att fastställa prisunderskridandet. Undersökningen visade emellertid att de parter som inte omfattas av åtagandet tog ut betydligt lägre priser än vad de parter som omfattas av åtagandet gjorde. Detta tyder på att deras priser inte påverkas av åtagandet och att de därför kan användas för att fastställa prisunderskridandet. |
| --- | --- |

(101)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att även för de parter som inte omfattades av åtagandet, borde det pris som togs ut av den första oberoende kunden i tredjeländer ha använts för att fastställa prisunderskridandet. Undersökningen visade emellertid att de parter som inte omfattas av åtagandet tog ut betydligt lägre priser än vad de parter som omfattas av åtagandet gjorde. Detta tyder på att deras priser inte påverkas av åtagandet och att de därför kan användas för att fastställa prisunderskridandet.

| (102) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering för kostnaderna för provisioner och sönderdelning där så var nödvändigt. |
| --- | --- |

(102)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering för kostnaderna för provisioner och sönderdelning där så var nödvändigt.

| (103) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att någon justering för sönderdelning inte längre behövs, eftersom den kinesiska citronsyran inte längre behöver sönderdelas. Undersökningen fastslog emellertid att även om sönderdelning inte alltid behövs, finns det fortfarande tillfällen när så är fallet, vilket motiverar denna justering. |
| --- | --- |

(103)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att någon justering för sönderdelning inte längre behövs, eftersom den kinesiska citronsyran inte längre behöver sönderdelas. Undersökningen fastslog emellertid att även om sönderdelning inte alltid behövs, finns det fortfarande tillfällen när så är fallet, vilket motiverar denna justering.

| (104) | För icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare kunde prisunderskridandet inte fastställas med användning av priser per produkttyp, eftersom sådana uppgifter inte fanns tillgängliga. Därför fastställdes prisunderskridandet genom en jämförelse mellan de totala vägda genomsnittliga försäljningspriserna både för unionstillverkare och icke samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(104)

För icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare kunde prisunderskridandet inte fastställas med användning av priser per produkttyp, eftersom sådana uppgifter inte fanns tillgängliga. Därför fastställdes prisunderskridandet genom en jämförelse mellan de totala vägda genomsnittliga försäljningspriserna både för unionstillverkare och icke samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare.

| (105) | Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsindustrins omsättning under översynsperioden. Det visade en total vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 20–45 %. |
| --- | --- |

(105)

Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsindustrins omsättning under översynsperioden. Det visade en total vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 20–45 %.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänt

| (106) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(106)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

4.4.2   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (107) | Den totala tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2010 | 2011 | 2012 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym i ton (intervall) | 270 000–300 000 | 290 000–320 000 | 300 000–330 000 | 300 000–330 000 |
| Index | 100 | 106 | 108 | 107 |
| Produktionskapacitet i ton (intervall) | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 |
| Index | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Kapacitetsutnyttjande – index | 100 | 105 | 106 | 106 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(107)

Den totala tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2010

2011

2012

ÖP

Produktionsvolym i ton (intervall)

270 000–300 000

290 000–320 000

300 000–330 000

300 000–330 000

Index

100

106

108

107

Produktionskapacitet i ton (intervall)

300 000–350 000

300 000–350 000

300 000–350 000

300 000–350 000

Index

100

101

101

101

Kapacitetsutnyttjande – index

100

105

106

106

Källa: Svar på frågeformulär.

| (108) | Produktionsvolymen utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 6 % mellan 2010 och 2011, med mindre ändringar under de efterföljande perioderna. |
| --- | --- |

(108)

Produktionsvolymen utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 6 % mellan 2010 och 2011, med mindre ändringar under de efterföljande perioderna.

| (109) | Eftersom produktionskapaciteten nästan förblev oförändrad, avspeglade kapacitetsutnyttjandet utvecklingen av produktionsvolymen. Kapacitetsutnyttjandet ökade betydligt med 5 % mellan 2010 och 2011, och förblev nästan oförändrat under de efterföljande perioderna. |
| --- | --- |

(109)

Eftersom produktionskapaciteten nästan förblev oförändrad, avspeglade kapacitetsutnyttjandet utvecklingen av produktionsvolymen. Kapacitetsutnyttjandet ökade betydligt med 5 % mellan 2010 och 2011, och förblev nästan oförändrat under de efterföljande perioderna.

4.4.3   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (110) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2010 | 2011 | 2012 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total försäljningsvolym på unionsmarknaden – index | 100 | 108 | 108 | 108 |
| Marknadsandel – index | 100 | 111 | 102 | 107 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(110)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Försäljningsvolym och marknadsandel

2010

2011

2012

ÖP

Total försäljningsvolym på unionsmarknaden – index

100

108

108

108

Marknadsandel – index

100

111

102

107

Källa: Svar på frågeformulär.

| (111) | Unionsindustrin lyckades öka sin försäljningsvolym med 8 % mellan 2010 och 2011. Därefter låg försäljningsvolymerna kvar på samma nivå fram till översynsperioden. |
| --- | --- |

(111)

Unionsindustrin lyckades öka sin försäljningsvolym med 8 % mellan 2010 och 2011. Därefter låg försäljningsvolymerna kvar på samma nivå fram till översynsperioden.

| (112) | Marknadsandelen utvecklades på liknande sätt, och ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Under 2011 och 2012 påverkades marknadsandelen även av de fluktuationer i unionens förbrukning som beskrivs i skäl 91. |
| --- | --- |

(112)

Marknadsandelen utvecklades på liknande sätt, och ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Under 2011 och 2012 påverkades marknadsandelen även av de fluktuationer i unionens förbrukning som beskrivs i skäl 91.

4.4.4   Tillväxt

| (113) | Unionsindustrin lyckades öka både sin försäljningsvolym med 8 % och sin marknadsandel med 7 %. Samtidigt ökade produktionsvolymerna på ett liknande sätt. Unionsindustrin kunde därför dra fördel av tillväxtmöjligheterna genom att öka sin marknadsandel på en förhållandevis stabil marknad. |
| --- | --- |

(113)

Unionsindustrin lyckades öka både sin försäljningsvolym med 8 % och sin marknadsandel med 7 %. Samtidigt ökade produktionsvolymerna på ett liknande sätt. Unionsindustrin kunde därför dra fördel av tillväxtmöjligheterna genom att öka sin marknadsandel på en förhållandevis stabil marknad.

4.4.5   Sysselsättning och produktivitet

| (114) | Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet | 2010 | 2011 | 2012 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställa – index | 100 | 101 | 105 | 106 |
| Produktivitet (ton/anställd) – index | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(114)

Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

2010

2011

2012

ÖP

Antal anställa – index

100

101

105

106

Produktivitet (ton/anställd) – index

100

105

102

101

Källa: Svar på frågeformulär.

| (115) | Sysselsättningen utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden, och ökade med 6 %. Samtidigt förblev produktiviteten per anställd relativt stabil under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(115)

Sysselsättningen utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden, och ökade med 6 %. Samtidigt förblev produktiviteten per anställd relativt stabil under skadeundersökningsperioden.

4.4.6   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (116) | De dumpningsmarginaler som fastställdes översteg väsentligt miniminivån. Effekten av de faktiska dumpningsmarginalerna på unionsindustrin mildrades dock, eftersom många av de kinesiska exporterande tillverkarnas prisnivåer påverkades av åtagandet. För alla andra exporterande tillverkare uppvägdes de skadevållande verkningarna av effekten av tullarna. Det går därför att dra slutsatsen att unionsindustrin har återhämtat sig från den skada som den vållats till följd av de kinesiska exporterande tillverkarnas tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(116)

De dumpningsmarginaler som fastställdes översteg väsentligt miniminivån. Effekten av de faktiska dumpningsmarginalerna på unionsindustrin mildrades dock, eftersom många av de kinesiska exporterande tillverkarnas prisnivåer påverkades av åtagandet. För alla andra exporterande tillverkare uppvägdes de skadevållande verkningarna av effekten av tullarna. Det går därför att dra slutsatsen att unionsindustrin har återhämtat sig från den skada som den vållats till följd av de kinesiska exporterande tillverkarnas tidigare dumpning.

4.4.7   Priser och faktorer som påverkar priser

| (117) | De utvalda unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningspriser i unionen | 2010 | 2011 | 2012 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningspris per enhet i unionen (euro/ton) – intervall | 1 000–1 150 | 1 050–1 200 | 1 150–1 300 | 1 150–1 300 |
| Index | 100 | 103 | 113 | 115 |
| Produktionskostnad per enhet (euro/ton) – intervall | 750–900 | 850–1 000 | 850–1 000 | 850–1 000 |
| Index | 100 | 113 | 111 | 115 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(117)

De utvalda unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Försäljningspriser i unionen

2010

2011

2012

ÖP

Försäljningspris per enhet i unionen (euro/ton) – intervall

1 000–1 150

1 050–1 200

1 150–1 300

1 150–1 300

Index

100

103

113

115

Produktionskostnad per enhet (euro/ton) – intervall

750–900

850–1 000

850–1 000

850–1 000

Index

100

113

111

115

Källa: Svar på frågeformulär.

| (118) | Unionsindustrins vägda genomsnittliga produktionskostnad ökade med 13 % mellan 2010 och 2011 och ökade därefter med ytterligare två procentenheter fram till översynsperioden. |
| --- | --- |

(118)

Unionsindustrins vägda genomsnittliga produktionskostnad ökade med 13 % mellan 2010 och 2011 och ökade därefter med ytterligare två procentenheter fram till översynsperioden.

| (119) | Försäljningspriserna utvecklades på liknande sätt, men med en fördröjning på ungefär ett år. Unionsindustrin kunde inte föra över hela kostnadsökningen under 2011 till kunderna förrän 2012. Detta ledde till en lägre lönsamhet under 2011, vilket visas i skäl 120 ff. |
| --- | --- |

(119)

Försäljningspriserna utvecklades på liknande sätt, men med en fördröjning på ungefär ett år. Unionsindustrin kunde inte föra över hela kostnadsökningen under 2011 till kunderna förrän 2012. Detta ledde till en lägre lönsamhet under 2011, vilket visas i skäl 120 ff.

4.4.8   Arbetskraftskostnader

| (120) | Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2010 | 2011 | 2012 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittslön per anställd – index | 100 | 103 | 114 | 118 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(120)

Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2010

2011

2012

ÖP

Genomsnittslön per anställd – index

100

103

114

118

Källa: Svar på frågeformulär.

| (121) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd ökade med sammanlagt 18 %, vilket främst berodde på en betydande ökning på 11 procentenheter mellan 2011 och 2012. |
| --- | --- |

(121)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd ökade med sammanlagt 18 %, vilket främst berodde på en betydande ökning på 11 procentenheter mellan 2011 och 2012.

4.4.9   Lagerhållning

| (122) | Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Lager | 2010 | 2011 | 2012 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager i ton (intervall) | 14 000–16 000 | 14 000–16 000 | 17 000–19 000 | 22 000–24 000 |
| Index | 100 | 101 | 121 | 155 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(122)

Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Lager

2010

2011

2012

ÖP

Utgående lager i ton (intervall)

14 000–16 000

14 000–16 000

17 000–19 000

22 000–24 000

Index

100

101

121

155

Källa: Svar på frågeformulär.

| (123) | Unionstillverkarnas utgående lager ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. De högre lagernivåerna i slutet av översynsperioden är påverkade av säsongsmässiga faktorer. För de andra perioderna mäts utgående lager i slutet av december, men för slutet av översynsperioden mäts de i slutet av juni, just före en period med relativt hög efterfrågan till följd av ökad förbrukning av drycker och förhållandevis låg produktion på grund av de kommande sommarsemestrarna. Det är därför normalt att ha något större lager vid den tidpunkten på året. |
| --- | --- |

(123)

Unionstillverkarnas utgående lager ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. De högre lagernivåerna i slutet av översynsperioden är påverkade av säsongsmässiga faktorer. För de andra perioderna mäts utgående lager i slutet av december, men för slutet av översynsperioden mäts de i slutet av juni, just före en period med relativt hög efterfrågan till följd av ökad förbrukning av drycker och förhållandevis låg produktion på grund av de kommande sommarsemestrarna. Det är därför normalt att ha något större lager vid den tidpunkten på året.

4.4.10   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (124) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under undersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2010 | 2011 | 2012 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (intervall) | 12–17 % | 7–12 % | 12–17 % | 12–17 % |
| Index | 100 | 69 | 103 | 103 |
| Kassaflöde – index | 100 | 50 | 86 | 80 |
| Investeringar – index | 100 | 162 | 123 | 106 |
| Räntabilitet – (intervall) | 30–40 % | 15–25 % | 25–35 % | 25–35 % |
| Index | 100 | 59 | 93 | 90 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(124)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under undersökningsperioden:

Tabell 10

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2010

2011

2012

ÖP

Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (intervall)

12–17 %

7–12 %

12–17 %

12–17 %

Index

100

69

103

103

Kassaflöde – index

100

50

86

80

Investeringar – index

100

162

123

106

Räntabilitet – (intervall)

30–40 %

15–25 %

25–35 %

25–35 %

Index

100

59

93

90

Källa: Svar på frågeformulär.

| (125) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de utvalda producenterna genom att uttrycka nettovinsten före skatt på försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i procent av omsättningen av sådan försäljning. Lönsamheten var stabil under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins lönsamhet översteg det vinstmål som fastställdes i den ursprungliga undersökningen under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de utvalda producenterna genom att uttrycka nettovinsten före skatt på försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i procent av omsättningen av sådan försäljning. Lönsamheten var stabil under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins lönsamhet översteg det vinstmål som fastställdes i den ursprungliga undersökningen under skadeundersökningsperioden.

| (126) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sina verksamheter. Det fortsatte att utvecklas på ett tillfredsställande sätt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(126)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sina verksamheter. Det fortsatte att utvecklas på ett tillfredsställande sätt under skadeundersökningsperioden.

| (127) | Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda värde. Utvecklingen av räntabiliteten avspeglade i stort sett lönsamhetens utveckling och låg kvar på tillfredsställande nivåer under nästan hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(127)

Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda värde. Utvecklingen av räntabiliteten avspeglade i stort sett lönsamhetens utveckling och låg kvar på tillfredsställande nivåer under nästan hela skadeundersökningsperioden.

| (128) | Ingen av unionstillverkarna rapporterade svårigheter med kapitalanskaffning under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(128)

Ingen av unionstillverkarna rapporterade svårigheter med kapitalanskaffning under skadeundersökningsperioden.

4.4.11   Slutsats beträffande skada

| (129) | De flesta skadeindikatorerna, såsom produktion, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, sysselsättning, arbetskostnader och försäljningspriser utvecklades positivt. Tendensen varierar för de ekonomiska faktorerna, såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet, men de totala nivåerna är tillfredsställande och visar inga tecken på skada. |
| --- | --- |

(129)

De flesta skadeindikatorerna, såsom produktion, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, sysselsättning, arbetskostnader och försäljningspriser utvecklades positivt. Tendensen varierar för de ekonomiska faktorerna, såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet, men de totala nivåerna är tillfredsställande och visar inga tecken på skada.

| (130) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin återhämtat sig från den skada den vållats av den tidigare dumpningen och att den inte lider väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(130)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin återhämtat sig från den skada den vållats av den tidigare dumpningen och att den inte lider väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

4.5   Sannolikhet för återkommande skada

| (131) | De ovannämnda tendenserna för priser och importvolymer för den berörda produkten från Kina visar att de kinesiska exportörerna fortfarande hade en betydande närvaro på unionsmarknaden, men de gällande åtgärderna (tull och åtaganden) har lett till att priserna har höjts och volymerna minskat. Unionsindustrin gynnades mest av denna utveckling, eftersom andra tredjeländers marknadsnärvaro förblev relativt begränsad. Detta tyder på att det är de gällande åtgärderna som är den främsta orsaken till att skadan har undanröjts. |
| --- | --- |

(131)

De ovannämnda tendenserna för priser och importvolymer för den berörda produkten från Kina visar att de kinesiska exportörerna fortfarande hade en betydande närvaro på unionsmarknaden, men de gällande åtgärderna (tull och åtaganden) har lett till att priserna har höjts och volymerna minskat. Unionsindustrin gynnades mest av denna utveckling, eftersom andra tredjeländers marknadsnärvaro förblev relativt begränsad. Detta tyder på att det är de gällande åtgärderna som är den främsta orsaken till att skadan har undanröjts.

| (132) | Såsom anges i skäl 45 har de exporterande tillverkarna i Kina outnyttjad kapacitet för att snabbt öka sin export. Med tanke på de mer lukrativa priserna på EU-marknaden jämfört med de flesta marknader i tredjeländer är det dessutom troligt att betydande mängder som i dagsläget exporteras till dessa länder även kan styras över till EU-marknaden om antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(132)

Såsom anges i skäl 45 har de exporterande tillverkarna i Kina outnyttjad kapacitet för att snabbt öka sin export. Med tanke på de mer lukrativa priserna på EU-marknaden jämfört med de flesta marknader i tredjeländer är det dessutom troligt att betydande mängder som i dagsläget exporteras till dessa länder även kan styras över till EU-marknaden om antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas upphöra.

| (133) | Dessutom har stora marknader som Förenta staterna, Brasilien, Thailand och Ukraina infört antidumpningstullar för kinesisk citronsyra. Det kommer därför att bli svårare för de kinesiska exporterande tillverkarna att sälja på dessa marknader än på en oskyddad EU-marknad om antidumpningåtgärderna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(133)

Dessutom har stora marknader som Förenta staterna, Brasilien, Thailand och Ukraina infört antidumpningstullar för kinesisk citronsyra. Det kommer därför att bli svårare för de kinesiska exporterande tillverkarna att sälja på dessa marknader än på en oskyddad EU-marknad om antidumpningåtgärderna skulle tillåtas upphöra.

| (134) | Dessutom underskrider priserna för de kinesiska exporterande tillverkare som inte omfattas av åtagandet betydligt EU-industrins priser med 20–45 %. De priser som de exporterande tillverkare som omfattas av åtagandet tar ut på tredjeländers marknader underskrider likaså EU-industrins priser med 20–39 %. Detta visar de prisnivåer vid vilka kinesiska exporterande tillverkare sannolikt skulle gå in på unionsmarknaden i avsaknad av åtgärder. |
| --- | --- |

(134)

Dessutom underskrider priserna för de kinesiska exporterande tillverkare som inte omfattas av åtagandet betydligt EU-industrins priser med 20–45 %. De priser som de exporterande tillverkare som omfattas av åtagandet tar ut på tredjeländers marknader underskrider likaså EU-industrins priser med 20–39 %. Detta visar de prisnivåer vid vilka kinesiska exporterande tillverkare sannolikt skulle gå in på unionsmarknaden i avsaknad av åtgärder.

| (135) | Sannolikheten för kinesisk lågprisexport i avsaknad av åtgärder bekräftas av ett stort antal antidumpningsundersökningar om kinesisk citronsyra i de andra länder som nämns i skäl 133. |
| --- | --- |

(135)

Sannolikheten för kinesisk lågprisexport i avsaknad av åtgärder bekräftas av ett stort antal antidumpningsundersökningar om kinesisk citronsyra i de andra länder som nämns i skäl 133.

| (136) | De kinesiska exporterande tillverkarna har förmåga att betydligt öka sin redan stora marknadsandel till priser som avsevärt underskrider unionsindustrins priser till nackdel för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(136)

De kinesiska exporterande tillverkarna har förmåga att betydligt öka sin redan stora marknadsandel till priser som avsevärt underskrider unionsindustrins priser till nackdel för unionsindustrin.

| (137) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att de kinesiska exporterande tillverkarna sannolikt inte skulle sänka sina priser till de priser som råder på andra marknader i tredjeländer. Detta argument har emellertid inget stöd i de fakta som framkommit under undersökningen. Såsom anges i skäl 134, ligger de prisunderskridandemarginaler som fastställts för de kinesiska exporterande tillverkare som inte omfattas av åtagandena på unionsmarknaden (20–45 %) mycket nära dem som fastställts för de kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtagandena till marknader i tredjeländer (20–39 %). Det är därför sannolikt att i avsaknad av åtgärder skulle de kinesiska priserna på unionsmarknaden närma sig de priser som tas ut av de kinesiska exporterande tillverkarna på annat håll. |
| --- | --- |

(137)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att de kinesiska exporterande tillverkarna sannolikt inte skulle sänka sina priser till de priser som råder på andra marknader i tredjeländer. Detta argument har emellertid inget stöd i de fakta som framkommit under undersökningen. Såsom anges i skäl 134, ligger de prisunderskridandemarginaler som fastställts för de kinesiska exporterande tillverkare som inte omfattas av åtagandena på unionsmarknaden (20–45 %) mycket nära dem som fastställts för de kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtagandena till marknader i tredjeländer (20–39 %). Det är därför sannolikt att i avsaknad av åtgärder skulle de kinesiska priserna på unionsmarknaden närma sig de priser som tas ut av de kinesiska exporterande tillverkarna på annat håll.

| (138) | Man kan därför dra slutsatsen att skadan sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(138)

Man kan därför dra slutsatsen att skadan sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle tillåtas upphöra.

5.   UNIONENS INTRESSE

| (139) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om ett införande av antidumpningsåtgärder för import av citronsyra med ursprung i Kina efter resultaten i denna översyn vid giltighetstidens utgång inte skulle ligga i unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. Samtliga berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(139)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om ett införande av antidumpningsåtgärder för import av citronsyra med ursprung i Kina efter resultaten i denna översyn vid giltighetstidens utgång inte skulle ligga i unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. Samtliga berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

5.1   Unionsindustrins intresse

| (140) | Båda de unionstillverkare som tillsammans står för 100 % av unionens produktion samarbetade i denna undersökning. Såsom anges i skäl 130 har unionsindustrin återhämtat sig från den skada den vållats av tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(140)

Båda de unionstillverkare som tillsammans står för 100 % av unionens produktion samarbetade i denna undersökning. Såsom anges i skäl 130 har unionsindustrin återhämtat sig från den skada den vållats av tidigare dumpning.

| (141) | De gällande åtgärderna har gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den skada den tidigare lidit. Samtidigt har unionsindustrin visat att dess verksamhet är lönsam när den inte utsätts för illojal konkurrens i form av dumpad import. |
| --- | --- |

(141)

De gällande åtgärderna har gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den skada den tidigare lidit. Samtidigt har unionsindustrin visat att dess verksamhet är lönsam när den inte utsätts för illojal konkurrens i form av dumpad import.

| (142) | Det är också mycket sannolikt att ett upphörande av åtgärderna skulle leda till ökad illojal konkurrens från dumpad kinesisk import, vilket skulle hota de återstående tillverkarnas fortsatta verksamhet inom en i övrigt lönsam industri. Det erinras om att tre tillverkare i unionen hade lagt ned sin verksamhet innan införandet av åtgärder mot kinesisk import. |
| --- | --- |

(142)

Det är också mycket sannolikt att ett upphörande av åtgärderna skulle leda till ökad illojal konkurrens från dumpad kinesisk import, vilket skulle hota de återstående tillverkarnas fortsatta verksamhet inom en i övrigt lönsam industri. Det erinras om att tre tillverkare i unionen hade lagt ned sin verksamhet innan införandet av åtgärder mot kinesisk import.

| (143) | Därför dras slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att de gällande åtgärderna fortsätter. |
| --- | --- |

(143)

Därför dras slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att de gällande åtgärderna fortsätter.

5.2   Icke-närstående importörers intresse

| (144) | Såsom anges i skäl 13 lämnade sex icke-närstående importörer in svar på frågeformuläret för stickprovsförfarandet. De tre största importörerna ingick i urvalet men en av importörerna lämnade till slut inte in ett meningsfullt svar på frågeformuläret. Det slutliga urvalet bestod av de två återstående importörerna. |
| --- | --- |

(144)

Såsom anges i skäl 13 lämnade sex icke-närstående importörer in svar på frågeformuläret för stickprovsförfarandet. De tre största importörerna ingick i urvalet men en av importörerna lämnade till slut inte in ett meningsfullt svar på frågeformuläret. Det slutliga urvalet bestod av de två återstående importörerna.

| (145) | Båda importörerna har ett brett produktutbud. Betydelsen av citronsyra för deras totala omsättning varierar stort. För den ena importören står citronsyra för en obetydlig del av den totala omsättningen, medan citronsyra är en av de viktigaste produkterna för den andra importören. |
| --- | --- |

(145)

Båda importörerna har ett brett produktutbud. Betydelsen av citronsyra för deras totala omsättning varierar stort. För den ena importören står citronsyra för en obetydlig del av den totala omsättningen, medan citronsyra är en av de viktigaste produkterna för den andra importören.

| (146) | Ingen av de importörer som ingick i urvalet är helt emot de gällande åtgärderna, men de påpekade att det rådande minimiimportpriset är alltför högt, vilket leder till stora vinster för unionsindustrin. Dessa importörer krävde därför att minimiimportpriset skulle sänkas. |
| --- | --- |

(146)

Ingen av de importörer som ingick i urvalet är helt emot de gällande åtgärderna, men de påpekade att det rådande minimiimportpriset är alltför högt, vilket leder till stora vinster för unionsindustrin. Dessa importörer krävde därför att minimiimportpriset skulle sänkas.

5.3   Användarnas intresse

| (147) | Kommissionen har mottagit sex fullständiga svar från användare, främst från kemi- och läkemedelsindustrin. Trots att livsmedels- och dryckesindustrin är den absolut största användaren av citronsyra och står för minst 50 % av den totala förbrukningen, var det ingen användare från den industrin som samarbetade fullständigt. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen har mottagit sex fullständiga svar från användare, främst från kemi- och läkemedelsindustrin. Trots att livsmedels- och dryckesindustrin är den absolut största användaren av citronsyra och står för minst 50 % av den totala förbrukningen, var det ingen användare från den industrin som samarbetade fullständigt.

| (148) | Användarna var oroliga över försörjningstryggheten. Ett problem är att unionsindustrin inte helt kan försörja unionsmarknaden. De gällande åtgärderna hindrade dock inte kinesisk import i stora kvantiteter till unionsmarknaden, vilket gjorde att de kinesiska importörerna kunde försörja den del av marknaden som unionsindustrin inte kunde försörja. |
| --- | --- |

(148)

Användarna var oroliga över försörjningstryggheten. Ett problem är att unionsindustrin inte helt kan försörja unionsmarknaden. De gällande åtgärderna hindrade dock inte kinesisk import i stora kvantiteter till unionsmarknaden, vilket gjorde att de kinesiska importörerna kunde försörja den del av marknaden som unionsindustrin inte kunde försörja.

| (149) | En stor grupp användare, som livsmedels- och dryckesindustrin och läkemedelsindustrin, har bara ett marginellt behov av citronsyra för sina produkter. Enligt deras åsikt är det inte lätt att ersätta citronsyra, och därför är försörjningstryggheten ofta viktigare än priset. För dessa användare är den ekonomiska effekten av åtgärderna obetydlig, eftersom citronsyra inte alls är viktig för deras kostnadsstruktur. |
| --- | --- |

(149)

En stor grupp användare, som livsmedels- och dryckesindustrin och läkemedelsindustrin, har bara ett marginellt behov av citronsyra för sina produkter. Enligt deras åsikt är det inte lätt att ersätta citronsyra, och därför är försörjningstryggheten ofta viktigare än priset. För dessa användare är den ekonomiska effekten av åtgärderna obetydlig, eftersom citronsyra inte alls är viktig för deras kostnadsstruktur.

| (150) | För användare som tillverkar kemiska produkter, som står för omkring 25 % av den totala EU-förbrukningen, är citronsyra av måttlig vikt och utgör cirka 5 % av råvarukostnaderna. Enligt deras åsikt bör antidumpningsåtgärderna inte fortsätta. Vissa användare lyfte också fram den goda ekonomiska situationen för EU-tillverkarna. Effekten av åtgärderna på dessa användare är större än inom livsmedels- och dryckesindustrin och läkemedelsindustrin. De uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga användare som tillverkar kemiska produkter visar dock att de lyckades uppnå en god vinst trots de gällande åtgärderna. Åtgärderna anses därför ha en begränsad effekt på dessa användare. |
| --- | --- |

(150)

För användare som tillverkar kemiska produkter, som står för omkring 25 % av den totala EU-förbrukningen, är citronsyra av måttlig vikt och utgör cirka 5 % av råvarukostnaderna. Enligt deras åsikt bör antidumpningsåtgärderna inte fortsätta. Vissa användare lyfte också fram den goda ekonomiska situationen för EU-tillverkarna. Effekten av åtgärderna på dessa användare är större än inom livsmedels- och dryckesindustrin och läkemedelsindustrin. De uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga användare som tillverkar kemiska produkter visar dock att de lyckades uppnå en god vinst trots de gällande åtgärderna. Åtgärderna anses därför ha en begränsad effekt på dessa användare.

| (151) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter i industrin för tvätt- och rengöringsmedel att för vissa produkter står citronsyra för en större andel av kostnaderna än det genomsnitt på 5 % som nämns ovan. Samtidigt har dessa parter inte lämnat några bevis för att genomsnittet för industrin för tvätt- och rengöringsmedel skulle skilja sig särskilt från de 5 % som uppges för den kemiska industrin överlag. Det anses därför att slutsatserna för den kemiska industrin överlag är tillämpliga även på industrin för tvätt- och rengöringsmedel. |
| --- | --- |

(151)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter i industrin för tvätt- och rengöringsmedel att för vissa produkter står citronsyra för en större andel av kostnaderna än det genomsnitt på 5 % som nämns ovan. Samtidigt har dessa parter inte lämnat några bevis för att genomsnittet för industrin för tvätt- och rengöringsmedel skulle skilja sig särskilt från de 5 % som uppges för den kemiska industrin överlag. Det anses därför att slutsatserna för den kemiska industrin överlag är tillämpliga även på industrin för tvätt- och rengöringsmedel.

| (152) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter vidare att det framtida förbudet mot fosfater i maskindiskmedel kommer att leda till en ökad förbrukning av citronsyra i unionen från och med 2017. Även om det står klart att fosfater måste ersättas med andra ämnen vid denna tidpunkt, är det ännu inte klart om fosfaterna kommer att ersättas av citronsyra eller andra ämnen. Parterna lämnade inte heller någon faktabevisning för de övergripande konsekvenserna av denna förändring. |
| --- | --- |

(152)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter vidare att det framtida förbudet mot fosfater i maskindiskmedel kommer att leda till en ökad förbrukning av citronsyra i unionen från och med 2017. Även om det står klart att fosfater måste ersättas med andra ämnen vid denna tidpunkt, är det ännu inte klart om fosfaterna kommer att ersättas av citronsyra eller andra ämnen. Parterna lämnade inte heller någon faktabevisning för de övergripande konsekvenserna av denna förändring.

| (153) | På det hela taget uppväger den positiva effekten av åtgärderna för unionsindustrin långt den begränsade eller obetydliga negativa effekt som de gällande åtgärderna har på användarna. |
| --- | --- |

(153)

På det hela taget uppväger den positiva effekten av åtgärderna för unionsindustrin långt den begränsade eller obetydliga negativa effekt som de gällande åtgärderna har på användarna.

5.4   Försörjningskällor på unionsmarknaden

| (154) | De berörda parterna klagade över en påstådd brist på konkurrens på unionsmarknaden. Det är också sant att det bara finns två tillverkare i unionen. Unionsmarknaden behöver import för att tillgodose efterfrågan från EU-användarna, och importen kommer främst från Kina. |
| --- | --- |

(154)

De berörda parterna klagade över en påstådd brist på konkurrens på unionsmarknaden. Det är också sant att det bara finns två tillverkare i unionen. Unionsmarknaden behöver import för att tillgodose efterfrågan från EU-användarna, och importen kommer främst från Kina.

| (155) | Anledningen till att det bara finns två tillverkare kvar i unionen är dock de kinesiska exporterande tillverkarnas dumpning, som föranledde de åtgärder som översynen gäller. År 2004, i början av skadeundersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen, fanns det fortfarande fem tillverkare i unionen som konkurrerade med stora kvantiteter av dumpad kinesisk import. Under de följande åren, 2004–2007, när unionen var utsatt för stora kvantiteter av starkt dumpad export från Kina, tvingades tre unionstillverkare lämna marknaden, vilket ledde till den rådande situationen med duopol. |
| --- | --- |

(155)

Anledningen till att det bara finns två tillverkare kvar i unionen är dock de kinesiska exporterande tillverkarnas dumpning, som föranledde de åtgärder som översynen gäller. År 2004, i början av skadeundersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen, fanns det fortfarande fem tillverkare i unionen som konkurrerade med stora kvantiteter av dumpad kinesisk import. Under de följande åren, 2004–2007, när unionen var utsatt för stora kvantiteter av starkt dumpad export från Kina, tvingades tre unionstillverkare lämna marknaden, vilket ledde till den rådande situationen med duopol.

| (156) | När de gällande åtgärderna infördes kunde den nedåtgående tendensen i antalet unionstillverkare hejdas. Om kinesiska exporterande tillverkare återigen skulle tillåtas att börja dumpa obegränsade kvantiteter, skulle unionsindustrin börja lida skada igen, och även förlora marknadsandelar till den kinesisiska importen. |
| --- | --- |

(156)

När de gällande åtgärderna infördes kunde den nedåtgående tendensen i antalet unionstillverkare hejdas. Om kinesiska exporterande tillverkare återigen skulle tillåtas att börja dumpa obegränsade kvantiteter, skulle unionsindustrin börja lida skada igen, och även förlora marknadsandelar till den kinesisiska importen.

| (157) | Unionstillverkarna har inte kapacitet för att fullständigt tillgodose efterfrågan på unionsmarknaden (se skäl 107). Trots de gällande åtgärderna fortsatte kinesisk import att komma in på unionsmarknaden i betydande kvantiteter, och hade en marknadsandel på 35–45 % under skadeundersökningsperioden, vilket förklaras i skäl 93. |
| --- | --- |

(157)

Unionstillverkarna har inte kapacitet för att fullständigt tillgodose efterfrågan på unionsmarknaden (se skäl 107). Trots de gällande åtgärderna fortsatte kinesisk import att komma in på unionsmarknaden i betydande kvantiteter, och hade en marknadsandel på 35–45 % under skadeundersökningsperioden, vilket förklaras i skäl 93.

| (158) | I avsaknad av åtgärder skulle kanske även de två befintliga EU-tillverkarna tvingas lämna EU-marknaden. I en sådan situation skulle EU-användarna bli ännu mer beroende av en enda importkälla – Kina – vilket med tanke på försörjningstrygghetens betydelse inte skulle vara i unionens intresse. |
| --- | --- |

(158)

I avsaknad av åtgärder skulle kanske även de två befintliga EU-tillverkarna tvingas lämna EU-marknaden. I en sådan situation skulle EU-användarna bli ännu mer beroende av en enda importkälla – Kina – vilket med tanke på försörjningstrygghetens betydelse inte skulle vara i unionens intresse.

5.5   Slutsats om unionens intresse

| (159) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl eftersom det inte låg i unionens intresse att upprätthålla åtgärderna beträffande import av citronsyra med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(159)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl eftersom det inte låg i unionens intresse att upprätthålla åtgärderna beträffande import av citronsyra med ursprung i Kina.

6.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

6.1   Interimsöversyn begränsad till skada

| (160) | De flesta av de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna är parter i de åtaganden som avses i skäl 2. Översynen vid giltighetstidens utgång (se skäl 41) har visat att deras exportpriser till EU bestämdes av dessa prisåtaganden, som omfattade minimiimportpriser. Deras exportpriser ansågs följaktligen inte vara tillräckligt tillförlitliga för att användas i analysen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning under de särskilda omständigheter som föreligger i denna undersökning. Såsom förklaras i skäl 100 kan sådana exportpriser följaktligen inte betraktas som en tillförlitlig indikator för att genomföra en tillförlitlig och meningsfull beräkning av prisunderskridandet. Av samma anledning är dessa priser inte heller tillräckligt tillförlitliga för att beräkna en ny nivå för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(160)

De flesta av de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna är parter i de åtaganden som avses i skäl 2. Översynen vid giltighetstidens utgång (se skäl 41) har visat att deras exportpriser till EU bestämdes av dessa prisåtaganden, som omfattade minimiimportpriser. Deras exportpriser ansågs följaktligen inte vara tillräckligt tillförlitliga för att användas i analysen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning under de särskilda omständigheter som föreligger i denna undersökning. Såsom förklaras i skäl 100 kan sådana exportpriser följaktligen inte betraktas som en tillförlitlig indikator för att genomföra en tillförlitlig och meningsfull beräkning av prisunderskridandet. Av samma anledning är dessa priser inte heller tillräckligt tillförlitliga för att beräkna en ny nivå för undanröjande av skada.

| (161) | För Laiwu, den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som inte är part i åtagandet, påverkades inte exportpriserna av åtagandet och de kunde därför användas för att fastställa en ny nivå för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(161)

För Laiwu, den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som inte är part i åtagandet, påverkades inte exportpriserna av åtagandet och de kunde därför användas för att fastställa en ny nivå för undanröjande av skada.

6.2   Nivå för undanröjande av skada

| (162) | För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undvika att den skada som unionsindustrin lidit återkommer. |
| --- | --- |

(162)

För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undvika att den skada som unionsindustrin lidit återkommer.

| (163) | Skadan skulle inte återkomma om unionsindustrin kunde täcka sina produktionskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import. Den vinstmarginal som fastställdes för detta ändamål uppgick till 6 %. |
| --- | --- |

(163)

Skadan skulle inte återkomma om unionsindustrin kunde täcka sina produktionskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import. Den vinstmarginal som fastställdes för detta ändamål uppgick till 6 %.

| (164) | På grundval av detta beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att minska försäljningspriserna i EU med den faktiska vinstmarginal som uppnåtts under översynsperioden och ersätta den med den ovannämnda vinstmarginalen på 6 %. |
| --- | --- |

(164)

På grundval av detta beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att minska försäljningspriserna i EU med den faktiska vinstmarginal som uppnåtts under översynsperioden och ersätta den med den ovannämnda vinstmarginalen på 6 %.

| (165) | En berörd part hävdade att vinstmarginalen före skatt på 6 % är för låg, på grund av att den höga skattesatsen gör att vinsten efter skatt inte tillhandahåller de nödvändiga resurserna. |
| --- | --- |

(165)

En berörd part hävdade att vinstmarginalen före skatt på 6 % är för låg, på grund av att den höga skattesatsen gör att vinsten efter skatt inte tillhandahåller de nödvändiga resurserna.

| (166) | I detta hänseende återspeglar den vinstmarginal som användes för att fastställa nivån för undanröjande av skada vinstmarginalen i avsaknad av dumpad import. Den berörda parten lade inte fram några argument som visar att en vinstmarginal på 6 %, som är den faktiska vinstmarginal som uppnåtts av unionsindustrin i avsaknad av dumpad import och som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, inte skulle vara lämplig för detta ändamål. |
| --- | --- |

(166)

I detta hänseende återspeglar den vinstmarginal som användes för att fastställa nivån för undanröjande av skada vinstmarginalen i avsaknad av dumpad import. Den berörda parten lade inte fram några argument som visar att en vinstmarginal på 6 %, som är den faktiska vinstmarginal som uppnåtts av unionsindustrin i avsaknad av dumpad import och som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, inte skulle vara lämplig för detta ändamål.

| (167) | Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för Laiwu, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den produkt som sålts av unionstillverkarna på unionsmarknaden under översynsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för Laiwu, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den produkt som sålts av unionstillverkarna på unionsmarknaden under översynsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

6.3   Slutgiltiga antidumpningsåtgärder

| (168) | För företaget Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd bör definitiva antidumpningsåtgärder införas för import av den berörda produkten i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 9.4 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalen och dumpningsmarginalen. Tullbeloppet bör fastställas till nivån för dumpning eller nivån för undanröjande av skada beroende på vilken nivå som är lägst. |
| --- | --- |

(168)

För företaget Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd bör definitiva antidumpningsåtgärder införas för import av den berörda produkten i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 9.4 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalen och dumpningsmarginalen. Tullbeloppet bör fastställas till nivån för dumpning eller nivån för undanröjande av skada beroende på vilken nivå som är lägst.

| (169) | På grundval av ovanstående föreslås följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif unionens gräns, före tull:








  Företag | Dumpningsmarginal | Nivå för undanröjande av skada | Slutgiltig antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd | 37,8 % | 15,3 % | 15,3 % |

(169)

På grundval av ovanstående föreslås följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif unionens gräns, före tull:

Företag

Dumpningsmarginal

Nivå för undanröjande av skada

Slutgiltig antidumpningstull

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd

37,8 %

15,3 %

15,3 %

| (170) | Inom ramen för översynen efter giltighetstidens utgång bör de antidumpningsåtgärder som är tillämpliga på import av citronsyra med ursprung i Kina bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Det erinras om att dessa åtgärder består av värdetullar till olika satser samt åtaganden för vissa företag. |
| --- | --- |

(170)

Inom ramen för översynen efter giltighetstidens utgång bör de antidumpningsåtgärder som är tillämpliga på import av citronsyra med ursprung i Kina bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Det erinras om att dessa åtgärder består av värdetullar till olika satser samt åtaganden för vissa företag.

| (171) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är tillverkade av de rättssubjekt som nämns. Import av produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De ska inte vara föremål för någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(171)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är tillverkade av de rättssubjekt som nämns. Import av produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De ska inte vara föremål för någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (172) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (12). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om företagets namn- eller adressändring inte påverkar rätten att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namn- eller adressändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(172)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (12). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om företagets namn- eller adressändring inte påverkar rätten att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namn- eller adressändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (173) | Två exporterande tillverkare informerade kommissionen om adressändringar. En av dessa meddelade också kommissionen om en namnändring. Dessa ändringar påverkar inte deras verksamhet när det gäller den berörda produkten. |
| --- | --- |

(173)

Två exporterande tillverkare informerade kommissionen om adressändringar. En av dessa meddelade också kommissionen om en namnändring. Dessa ändringar påverkar inte deras verksamhet när det gäller den berörda produkten.

| (174) | En annan exporterande tillverkare bör inte längre ha rätt till en individuell tullsats eftersom företaget inte längre existerar. |
| --- | --- |

(174)

En annan exporterande tillverkare bör inte längre ha rätt till en individuell tullsats eftersom företaget inte längre existerar.

| (175) | Undersökningsresultaten i skälen 173 och 174 lämnades ut och inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(175)

Undersökningsresultaten i skälen 173 och 174 lämnades ut och inga synpunkter inkom.

7.   FORM AV ÅTGÄRDER

| (176) | Inom ramen för översynen avseende form av åtgärder tog kommissionen hänsyn till införandet av minimiimportpriset i åtagandena. Kommissionen undersökte särskilt indexeringsmekanismen. |
| --- | --- |

(176)

Inom ramen för översynen avseende form av åtgärder tog kommissionen hänsyn till införandet av minimiimportpriset i åtagandena. Kommissionen undersökte särskilt indexeringsmekanismen.

| (177) | Minimiimportpriset indexerades ursprungligen på grundval av variationer i priserna på majs i Förenta staterna. När de ursprungliga åtgärderna infördes, kunde de exporterande tillverkare som erbjöd åtaganden inte hitta en offentlig referenskälla för majspriserna i EU. En sådan källa är nu tillgänglig och den anses lämpligare eftersom minimiimportpriset grundas på unionsindustrins icke-skadevållande pris. |
| --- | --- |

(177)

Minimiimportpriset indexerades ursprungligen på grundval av variationer i priserna på majs i Förenta staterna. När de ursprungliga åtgärderna infördes, kunde de exporterande tillverkare som erbjöd åtaganden inte hitta en offentlig referenskälla för majspriserna i EU. En sådan källa är nu tillgänglig och den anses lämpligare eftersom minimiimportpriset grundas på unionsindustrins icke-skadevållande pris.

| (178) | Kommissionen undersökte också indexeringsvariabeln för förbrukningen av råvaror per ton citronsyra och fann att den är korrekt. |
| --- | --- |

(178)

Kommissionen undersökte också indexeringsvariabeln för förbrukningen av råvaror per ton citronsyra och fann att den är korrekt.

| (179) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att i stället för att genomföra en indexering av minimiimportpriset såsom beskrivs ovan, bör man använda ett fast minimipris eller en indexering baserad på prisutvecklingen för andra råvaror än bara majs, eftersom inte alla unionstillverkare använder majs som råvara vid tillverkning av citronsyra. Med tanke på de betydande variationerna både när det gäller produktionskostnader och priser på citronsyra, kan ett fast minimipris snabbt bli föråldrat och bli oskäligt högt eller lågt. Kommissionen anser också att det är olämpligt med en indexering för en råvara med relativt stabila priser, när citronsyrepriserna varierar påtagligt och det inte finns någon tillförlitlig offentlig källa för dem. |
| --- | --- |

(179)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att i stället för att genomföra en indexering av minimiimportpriset såsom beskrivs ovan, bör man använda ett fast minimipris eller en indexering baserad på prisutvecklingen för andra råvaror än bara majs, eftersom inte alla unionstillverkare använder majs som råvara vid tillverkning av citronsyra. Med tanke på de betydande variationerna både när det gäller produktionskostnader och priser på citronsyra, kan ett fast minimipris snabbt bli föråldrat och bli oskäligt högt eller lågt. Kommissionen anser också att det är olämpligt med en indexering för en råvara med relativt stabila priser, när citronsyrepriserna varierar påtagligt och det inte finns någon tillförlitlig offentlig källa för dem.

| (180) | Kommissionens bedömning är därför att ett fast minimipris eller en indexering grundad på olika råvaror inte är rimligare än en indexering baserad enbart på priserna på majs. Eftersom majs inte är den grundläggande råvaran för alla unionstillverkare, ansågs det lämpligt att ändra indexeringsvariabeln för förbrukningen av råvaror för att bättre kunna avspegla den vägda genomsnittliga förbrukningen av majs i unionsindustrin och utvecklingen av det icke-skadevållande priset för unionsindustrin som helhet. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionens bedömning är därför att ett fast minimipris eller en indexering grundad på olika råvaror inte är rimligare än en indexering baserad enbart på priserna på majs. Eftersom majs inte är den grundläggande råvaran för alla unionstillverkare, ansågs det lämpligt att ändra indexeringsvariabeln för förbrukningen av råvaror för att bättre kunna avspegla den vägda genomsnittliga förbrukningen av majs i unionsindustrin och utvecklingen av det icke-skadevållande priset för unionsindustrin som helhet.

| (181) | Inom ramen för den partiella interimsöversynen begränsad till skada, fastställde kommissionen ett nytt icke-skadevållande pris för unionsindustrin. På denna grundval bör minimiimportpriset ses över och uppdateras så att åtagandena kan fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(181)

Inom ramen för den partiella interimsöversynen begränsad till skada, fastställde kommissionen ett nytt icke-skadevållande pris för unionsindustrin. På denna grundval bör minimiimportpriset ses över och uppdateras så att åtagandena kan fortsätta att gälla.

| (182) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter erbjöd de fem samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, inklusive en grupp exporterande tillverkare för vilka åtagandena fortfarande är i kraft, tillsammans med den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineraler och kemikalier (se skälen 2 och 3), nya godtagbara prisåtaganden. |
| --- | --- |

(182)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter erbjöd de fem samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, inklusive en grupp exporterande tillverkare för vilka åtagandena fortfarande är i kraft, tillsammans med den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineraler och kemikalier (se skälen 2 och 3), nya godtagbara prisåtaganden.

| (183) | Kommissionen godtog genom genomförandebeslut (EU) 2015/87 (13) dessa nya åtaganden som ersätter de nu gällande åtagandena. De nya åtagandena leder till att dumpningens skadevållande effekter undanröjs och att risken för kringgående begränsas i tillräckligt hög grad. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen godtog genom genomförandebeslut (EU) 2015/87 (13) dessa nya åtaganden som ersätter de nu gällande åtagandena. De nya åtagandena leder till att dumpningens skadevållande effekter undanröjs och att risken för kringgående begränsas i tillräckligt hög grad.

| (184) | För att ytterligare underlätta för kommissionen och tullmyndigheterna att på ett effektivt sätt övervaka att företagen uppfyller sina åtaganden, bör, när begäran om övergång till fri omsättning lämnas in till den behöriga tullmyndigheten, befrielse från antidumpningstull endast beviljas under förutsättning att






  (i) | det uppvisas en åtagandefaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som föreskrivs i bilagan, |
| --- | --- | --- |

(184)

För att ytterligare underlätta för kommissionen och tullmyndigheterna att på ett effektivt sätt övervaka att företagen uppfyller sina åtaganden, bör, när begäran om övergång till fri omsättning lämnas in till den behöriga tullmyndigheten, befrielse från antidumpningstull endast beviljas under förutsättning att

(i)

det uppvisas en åtagandefaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som föreskrivs i bilagan,

| (ii) | de importerade varorna har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av de nämnda företagen till den första oberoende kunden i unionen samt |
| --- | --- |

(ii)

de importerade varorna har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av de nämnda företagen till den första oberoende kunden i unionen samt

| (iii) | de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen på åtagandefakturan. |
| --- | --- |

(iii)

de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen på åtagandefakturan.

Om ovanstående villkor inte uppfylls, ska en antidumpningstull uppkomma när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas.

| (185) | Om kommissionen i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen återkallar godtagandet av ett åtagande till följd av en överträdelse genom att hänvisa till särskilda transaktioner och förklara den berörda åtagandefakturan ogiltig, ska en tullskuld uppkomma när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas avseende dessa transaktioner |
| --- | --- |

(185)

Om kommissionen i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen återkallar godtagandet av ett åtagande till följd av en överträdelse genom att hänvisa till särskilda transaktioner och förklara den berörda åtagandefakturan ogiltig, ska en tullskuld uppkomma när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas avseende dessa transaktioner

| (186) | Importörer bör vara medvetna om att en tullskuld kan uppstå som en normal handelsrisk vid tidpunkten för godtagande av deklarationen för övergång till fri omsättning enligt skälen 184 och 185, även om kommissionen direkt eller indirekt godtagit det åtagande som den tillverkare de köpt från erbjudit. |
| --- | --- |

(186)

Importörer bör vara medvetna om att en tullskuld kan uppstå som en normal handelsrisk vid tidpunkten för godtagande av deklarationen för övergång till fri omsättning enligt skälen 184 och 185, även om kommissionen direkt eller indirekt godtagit det åtagande som den tillverkare de köpt från erbjudit.

| (187) | Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen lämnade inget yttrande. |
| --- | --- |

(187)

Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen lämnade inget yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull fastställs härmed för import av citronsyra och trinatriumcitratdihydrat som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2918 14 00 och ex 2918 15 00 (Taric-nummer 2918150010), med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig antidumpningstull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, Kina | 35,7 | A874 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd – No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, Kina | 15,3 | A880 |
| RZBC Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, Kina | 36,8 | A876 |
| RZBC (Juxian) Co., Ltd – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, Kina | 36,8 | A877 |
| TTCA Co., Ltd – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, Kina | 42,7 | A878 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, Kina | 33,8 | A882 |
| Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, Kina | 32,6 | A879 |
| Alla övriga företag | 42,7 | A999 |

Företag

Slutgiltig antidumpningstull (%)

Taric-tilläggsnummer

COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, Kina

35,7

A874

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd – No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, Kina

15,3

A880

RZBC Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, Kina

36,8

A876

RZBC (Juxian) Co., Ltd – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, Kina

36,8

A877

TTCA Co., Ltd – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, Kina

42,7

A878

Weifang Ensign Industry Co., Ltd – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, Kina

33,8

A882

Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, Kina

32,6

A879

Alla övriga företag

42,7

A999

3.   Utan hinder av punkt 1 ska den slutgiltiga antidumpningstullen inte gälla import som övergår till fri omsättning enligt artikel 2.

4.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Import som deklareras för övergång till fri omsättning och som har fakturerats av företag från vilka kommissionen har godtagit åtaganden och vars namn förtecknas i genomförandebeslut (EU) 2015/87 ska vara befriade från den antidumpningstull som införs genom artikel 1, under följande förutsättningar:

| a) | Att varorna har tillverkats, sänts och fakturerats direkt av dessa företag till den första oberoende kunden i unionen. |
| --- | --- |

a)

Att varorna har tillverkats, sänts och fakturerats direkt av dessa företag till den första oberoende kunden i unionen.

| b) | Att importvarorna åtföljs av en giltig åtagandefaktura. Med åtagandefaktura avses en affärsfaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som föreskrivs i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

Att importvarorna åtföljs av en giltig åtagandefaktura. Med åtagandefaktura avses en affärsfaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som föreskrivs i bilagan till den här förordningen.

| c) | Att de varor som deklareras och visas upp för tullen exakt motsvarar beskrivningen på åtagandefakturan. |
| --- | --- |

c)

Att de varor som deklareras och visas upp för tullen exakt motsvarar beskrivningen på åtagandefakturan.

2.   En tullskuld ska uppstå vid tidpunkten för godkännande av deklarationen för övergång till fri omsättning om

| a) | det fastställs att för de varor som beskrivs i punkt 1 ett eller flera av dessa villkor inte är uppfyllda, eller |
| --- | --- |

a)

det fastställs att för de varor som beskrivs i punkt 1 ett eller flera av dessa villkor inte är uppfyllda, eller

| b) | kommissionen har återkallat godtagandet av åtagandet i enlighet med artikel 8.9 i förordning (EG) nr 1225/2009 genom en förordning eller ett beslut där det hänvisas till en särskild transaktion och där det anges att den berörda åtagandefakturan är ogiltig. |
| --- | --- |

b)

kommissionen har återkallat godtagandet av åtagandet i enlighet med artikel 8.9 i förordning (EG) nr 1225/2009 genom en förordning eller ett beslut där det hänvisas till en särskild transaktion och där det anges att den berörda åtagandefakturan är ogiltig.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 323, 3.12.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 323, 3.12.2008, s. 62.

3

(4)  EUT L 244, 8.9.2012, s. 27.

4

(5)  EUT C 60, 1.3.2013, s. 9.

5

(6)  EUT C 351, 30.11.2013, s. 27.

6

(7)  http://madb.trade.cec.eu.int:8080/madb/atDutyOverviewPubli.htm

7

(8)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx

8

(9)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx. Citatet är hämtat från ett offentligt tillgängligt utdrag av rapporten.

9

(10)  Se skäl 61 i kommissionens förordning (EG) nr 488/2008 (EUT L 143, 3.6.2008, s. 13).

10

(11)  EUT C 351, 30.11.2013, s. 27.

11

(12)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, CHAR 04/39, 1049 Bryssel, Belgien

12

(13)  Se sidan 75 i detta nummer av EUT.

13

---

BILAGA

Följande uppgifter ska anges på den handelsfaktura som åtföljer företagets försäljning till Europeiska unionen av varor som omfattas av åtagandet:

| 1. | Rubriken ”HANDELSFAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”. |
| --- | --- |

1.

Rubriken ”HANDELSFAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”.

| 2. | Namnet på det företag som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

2.

Namnet på det företag som har utfärdat fakturan.

| 3. | Fakturanummer. |
| --- | --- |

3.

Fakturanummer.

| 4. | Datum för utfärdandet av fakturan. |
| --- | --- |

4.

Datum för utfärdandet av fakturan.

| 5. | Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna ska tullklareras vid Europeiska unionens gräns. |
| --- | --- |

5.

Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna ska tullklareras vid Europeiska unionens gräns.

| 6. | En exakt beskrivning av varorna, med följande uppgifter:






  — | Det produktkodnummer (PCN) som använts för åtagandet. |
| --- | --- | --- |

6.

En exakt beskrivning av varorna, med följande uppgifter:

—

Det produktkodnummer (PCN) som använts för åtagandet.

| — | En beskrivning i klartext av den vara som avses med respektive produktkodnummer. |
| --- | --- |

—

En beskrivning i klartext av den vara som avses med respektive produktkodnummer.

| — | Företagets produktkodnummer (CPC). |
| --- | --- |

—

Företagets produktkodnummer (CPC).

| — | Taric-nummer. |
| --- | --- |

—

Taric-nummer.

| — | Kvantitet (i ton). |
| --- | --- |

—

Kvantitet (i ton).

| 7. | Försäljningsvillkor, med uppgift om följande:






  — | Pris per ton. |
| --- | --- | --- |

7.

Försäljningsvillkor, med uppgift om följande:

—

Pris per ton.

| — | Tillämpliga betalningsvillkor. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga betalningsvillkor.

| — | Tillämpliga leveransvillkor. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga leveransvillkor.

| — | Sammanlagda rabatter och avdrag. |
| --- | --- |

—

Sammanlagda rabatter och avdrag.

| 8. | Namnet på det företag som agerar som importör i unionen och till vilket företaget direkt utfärdar den faktura som åtföljer de varor som omfattas av ett åtagande. |
| --- | --- |

8.

Namnet på det företag som agerar som importör i unionen och till vilket företaget direkt utfärdar den faktura som åtföljer de varor som omfattas av ett åtagande.

| 9. | Namnet på den tjänsteman vid företaget som har utfärdat fakturan och följande undertecknade försäkran:
  ”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska unionen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [FÖRETAGETS NAMN] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom genomförandebeslut (EU) 2015/87 Jag intygar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

9.

Namnet på den tjänsteman vid företaget som har utfärdat fakturan och följande undertecknade försäkran:

”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska unionen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [FÖRETAGETS NAMN] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom genomförandebeslut (EU) 2015/87 Jag intygar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/83

av den 21 januari 2015

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, 11.5 och 11.6, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1187/2008 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1187/2008 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).

| (2) | Åtgärderna bestod av en värdetull på 39,7 %, med undantag av Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd (33,8 %) och Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd (36,5 %). |
| --- | --- |

(2)

Åtgärderna bestod av en värdetull på 39,7 %, med undantag av Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd (33,8 %) och Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd (36,5 %).

2.   Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

| (3) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (3) för de gällande antidumpningsåtgärderna tog kommissionen emot en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (3) för de gällande antidumpningsåtgärderna tog kommissionen emot en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (4) | Begäran ingavs av Ajinomoto Foods Europe SAS (nedan kallad sökanden), såsom den enda EU-tillverkaren av mononatriumglutamat, som därmed svarar för 100 % av tillverkningen av mononatriumglutamat i unionen. |
| --- | --- |

(4)

Begäran ingavs av Ajinomoto Foods Europe SAS (nedan kallad sökanden), såsom den enda EU-tillverkaren av mononatriumglutamat, som därmed svarar för 100 % av tillverkningen av mononatriumglutamat i unionen.

| (5) | Begäran grundades på att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(5)

Begäran grundades på att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

3.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (6) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 29 november 2013 i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 29 november 2013 i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

4.   Parallell antidumpningsundersökning

| (7) | Samma dag offentliggjorde kommissionen inledandet av en parallell antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen beträffande import till unionen av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien (5). |
| --- | --- |

(7)

Samma dag offentliggjorde kommissionen inledandet av en parallell antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen beträffande import till unionen av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien (5).

| (8) | Inom ramen för denna undersökning införde kommissionen i augusti 2014 genom förordning (EU) nr 904/2014 (6) en provisorisk antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien (nedan kallad förordningen om provisorisk tull). De provisoriska åtgärderna infördes för en period av sex månader. |
| --- | --- |

(8)

Inom ramen för denna undersökning införde kommissionen i augusti 2014 genom förordning (EU) nr 904/2014 (6) en provisorisk antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien (nedan kallad förordningen om provisorisk tull). De provisoriska åtgärderna infördes för en period av sex månader.

| (9) | De två parallella undersökningarna omfattade samma översyns-/undersökningsperiod och samma skadeundersökningsperiod som anges i skäl 10. |
| --- | --- |

(9)

De två parallella undersökningarna omfattade samma översyns-/undersökningsperiod och samma skadeundersökningsperiod som anges i skäl 10.

5.   Undersökning

Relevanta perioder som omfattas av översynen efter giltighetstidens utgång

| (10) | Undersökningen om sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2012–30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 april 2010 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden) (7). |
| --- | --- |

(10)

Undersökningen om sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2012–30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 april 2010 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden) (7).

Parter som berörs av undersökningen och stickprovsförfarande

| (11) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, exporterande tillverkare, importörer och användare i unionen som man visste var berörda och företrädare för det berörda exportlandet om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, exporterande tillverkare, importörer och användare i unionen som man visste var berörda och företrädare för det berörda exportlandet om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts.

| (12) | Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(12)

Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (13) | Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (14) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina var nödvändigt, och i så fall göra ett representativt urval, ombads dessa parter att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Eftersom endast två exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna till kommissionen ansågs ett stickprov inte vara nödvändigt. |
| --- | --- |

(14)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina var nödvändigt, och i så fall göra ett representativt urval, ombads dessa parter att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Eftersom endast två exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna till kommissionen ansågs ett stickprov inte vara nödvändigt.

| (15) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna och lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(15)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna och lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (16) | Fjorton icke-närstående importörer gav sig till känna. Inget av dessa företag importerade dock mononatriumglutamat från Kina till unionen under översynsperioden. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte. |
| --- | --- |

(16)

Fjorton icke-närstående importörer gav sig till känna. Inget av dessa företag importerade dock mononatriumglutamat från Kina till unionen under översynsperioden. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte.

Frågeformulär och kontroll

| (17) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse.

| (18) | Frågeformulär sändes till de två kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet, den enda unionstillverkaren och 33 identifierade användare i unionen. |
| --- | --- |

(18)

Frågeformulär sändes till de två kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet, den enda unionstillverkaren och 33 identifierade användare i unionen.

| (19) | Svar på frågeformuläret mottogs från den enda unionstillverkaren, från en handlare och från fem användare. Ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(19)

Svar på frågeformuläret mottogs från den enda unionstillverkaren, från en handlare och från fem användare. Ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna besvarade frågeformuläret.

| (20) | Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:
  Unionstillverkare






  — | Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil Saint-Nicaise, Frankrike |
| --- | --- | --- |

(20)

Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:

Unionstillverkare

—

Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil Saint-Nicaise, Frankrike

Användare

| — | AkzoNobel, Amersfoort, Nederländerna |
| --- | --- |

—

AkzoNobel, Amersfoort, Nederländerna

| — | Unilever, Rotterdam, Nederländerna |
| --- | --- |

—

Unilever, Rotterdam, Nederländerna

Offentliggörande

| (21) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att den slutgiltiga antidumpningstullen på import av den berörda produkten med ursprung i Kina bibehålls. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Deras synpunkter övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(21)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att den slutgiltiga antidumpningstullen på import av den berörda produkten med ursprung i Kina bibehålls. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Deras synpunkter övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (22) | Den produkt som omfattas av denna översyn är samma produkt som i den ursprungliga undersökningen, nämligen mononatriumglutamat med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2922 42 00 (nedan kallad den berörda produkten). Mononatriumglutamat är en livsmedelstillsats som huvudsakligen används som smakförstärkare i soppor, buljonger, fisk- och kötträtter, kryddblandningar och färdiga maträtter. Mononatriumglutamat används även inom den kemiska industrin till annat än livsmedel, t.ex. rengöringsmedel. Det tillverkas i form av vita luktfria kristaller i olika storlekar. Mononatriumglutamat finns i olika förpackningsstorlekar, alltifrån en konsumentstorlek på 0,5 gram till en partistorlek på 1 000 kg. De mindre förpackningsstorlekarna säljs via detaljhandlare till privata konsumenter, medan de större förpackningarna på 20 kg och mer är avsedda för industriella användare. Det finns också olika renhetsgrader. Det är emellertid inte någon skillnad på mononatriumglutamatets egenskaper när det är packat i olika storlekar eller i olika renhetsgrader |
| --- | --- |

(22)

Den produkt som omfattas av denna översyn är samma produkt som i den ursprungliga undersökningen, nämligen mononatriumglutamat med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2922 42 00 (nedan kallad den berörda produkten). Mononatriumglutamat är en livsmedelstillsats som huvudsakligen används som smakförstärkare i soppor, buljonger, fisk- och kötträtter, kryddblandningar och färdiga maträtter. Mononatriumglutamat används även inom den kemiska industrin till annat än livsmedel, t.ex. rengöringsmedel. Det tillverkas i form av vita luktfria kristaller i olika storlekar. Mononatriumglutamat finns i olika förpackningsstorlekar, alltifrån en konsumentstorlek på 0,5 gram till en partistorlek på 1 000 kg. De mindre förpackningsstorlekarna säljs via detaljhandlare till privata konsumenter, medan de större förpackningarna på 20 kg och mer är avsedda för industriella användare. Det finns också olika renhetsgrader. Det är emellertid inte någon skillnad på mononatriumglutamatets egenskaper när det är packat i olika storlekar eller i olika renhetsgrader

| (23) | Mononatriumglutamat tillverkas huvudsakligen genom jäsning av olika sockerkällor (majsstärkelse, tapiokastärkelse, sockerlösning, sockerrörsmelass och sockerbetsmelass). |
| --- | --- |

(23)

Mononatriumglutamat tillverkas huvudsakligen genom jäsning av olika sockerkällor (majsstärkelse, tapiokastärkelse, sockerlösning, sockerrörsmelass och sockerbetsmelass).

| (24) | Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i översynen att den berörda produkten och mononatriumglutamat som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i det berörda landet, mononatriumglutamat som tillverkas och säljs i unionen och mononatriumglutamat som tillverkas och säljs på marknaderna i de två möjliga jämförbara länderna, Thailand och Indonesien, har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. |
| --- | --- |

(24)

Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i översynen att den berörda produkten och mononatriumglutamat som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i det berörda landet, mononatriumglutamat som tillverkas och säljs i unionen och mononatriumglutamat som tillverkas och säljs på marknaderna i de två möjliga jämförbara länderna, Thailand och Indonesien, har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.

| (25) | Av denna anledning betraktas dessa produkter som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

Av denna anledning betraktas dessa produkter som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

1.   Inledande anmärkningar

| (26) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. |
| --- | --- |

(26)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma.

| (27) | Såsom anges i skälen 18 och 19 sändes frågeformulär till båda de kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet. Ingen av dem besvarade frågeformuläret och ingen av dem samarbetade i undersökningen. Därför användes tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(27)

Såsom anges i skälen 18 och 19 sändes frågeformulär till båda de kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet. Ingen av dem besvarade frågeformuläret och ingen av dem samarbetade i undersökningen. Därför användes tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (28) | De kinesiska myndigheterna och de icke-samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna underrättades om att artikel 18.1 i grundförordningen skulle tillämpas och gavs tillfälle att inkomma med synpunkter. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(28)

De kinesiska myndigheterna och de icke-samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna underrättades om att artikel 18.1 i grundförordningen skulle tillämpas och gavs tillfälle att inkomma med synpunkter. Inga synpunkter inkom.

| (29) | På denna grundval och enligt artikel 18.1 i grundförordningen baserades slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning enligt nedan på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och tillgänglig statistik, nämligen från Eurostat och den kinesiska exportdatabasen. |
| --- | --- |

(29)

På denna grundval och enligt artikel 18.1 i grundförordningen baserades slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning enligt nedan på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och tillgänglig statistik, nämligen från Eurostat och den kinesiska exportdatabasen.

2.   Dumpning av importen under översynsperioden

a)   Jämförbart land

| (30) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. Det var därför nödvändigt att välja ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet). |
| --- | --- |

(30)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. Det var därför nödvändigt att välja ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet).

| (31) | I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Thailand eller Indonesien som lämpliga jämförbara länder och uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter. I den ursprungliga undersökningen (8) användes Thailand som ett lämpligt jämförbart land. I den nuvarande undersökningen föreslogs Indonesien med tanke på att, såsom nämns i skäl 7, en parallell antidumpningsundersökning om import till unionen av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien inleddes på samma datum som denna översyn vid giltighetstidens utgång (9). En berörd part hävdade att Thailand inte var ett lämpligt jämförbart land med tanke på att den samarbetsvilliga thailändska tillverkaren ingick i samma företagskoncern som sökanden. Man hävdade dessutom att det saknades konkurrens på den thailändska marknaden och att den inhemska försäljningen i Thailand främst utgjordes av små förpackningar på detaljhandelsnivå, medan exporten från Kina till unionen påstods utgöras av stora säckar eller stora partier för industriell användning. |
| --- | --- |

(31)

I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Thailand eller Indonesien som lämpliga jämförbara länder och uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter. I den ursprungliga undersökningen (8) användes Thailand som ett lämpligt jämförbart land. I den nuvarande undersökningen föreslogs Indonesien med tanke på att, såsom nämns i skäl 7, en parallell antidumpningsundersökning om import till unionen av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien inleddes på samma datum som denna översyn vid giltighetstidens utgång (9). En berörd part hävdade att Thailand inte var ett lämpligt jämförbart land med tanke på att den samarbetsvilliga thailändska tillverkaren ingick i samma företagskoncern som sökanden. Man hävdade dessutom att det saknades konkurrens på den thailändska marknaden och att den inhemska försäljningen i Thailand främst utgjordes av små förpackningar på detaljhandelsnivå, medan exporten från Kina till unionen påstods utgöras av stora säckar eller stora partier för industriell användning.

| (32) | Kommissionen bad fler än fem kända tillverkare av den likadana produkten i Thailand att lämna upplysningar. Endast en tillverkare i Thailand gav sig till känna och lämnade in ett svar på frågeformuläret. Denna tillverkare ingick i samma koncern som sökanden. Tvärtemot vad den berörda parten hävdade innebär det faktum att tillverkaren ingår i samma koncern som sökanden inte nödvändigtvis att normalvärdet inte är tillförlitligt. Den berörda parten förklarade inte heller hur förbindelsen skulle kunna inverka på normalvärdet på hemmamarknaden i Thailand. Därför bör detta argument avvisas. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen bad fler än fem kända tillverkare av den likadana produkten i Thailand att lämna upplysningar. Endast en tillverkare i Thailand gav sig till känna och lämnade in ett svar på frågeformuläret. Denna tillverkare ingick i samma koncern som sökanden. Tvärtemot vad den berörda parten hävdade innebär det faktum att tillverkaren ingår i samma koncern som sökanden inte nödvändigtvis att normalvärdet inte är tillförlitligt. Den berörda parten förklarade inte heller hur förbindelsen skulle kunna inverka på normalvärdet på hemmamarknaden i Thailand. Därför bör detta argument avvisas.

| (33) | Såsom anges i skäl 24 visade undersökningen att mononatriumglutamat som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Thailand har samma grundläggande tekniska, fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som den produkt som tillverkas och exporteras till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna. Produktionsprocesserna i Kina liknade dessutom dem på den thailändska marknaden. Slutligen var konkurrensen i Thailand avsevärd, med flera inhemska tillverkare och import från tredjeländer, inklusive Kina. Tvärtemot vad som hävdades visade undersökningen dessutom att den inhemska försäljningen i Thailand skedde till partistorlek och via detaljhandlare. Argumentet att Thailand av dessa skäl inte skulle vara ett lämpligt val som jämförbart land bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(33)

Såsom anges i skäl 24 visade undersökningen att mononatriumglutamat som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Thailand har samma grundläggande tekniska, fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som den produkt som tillverkas och exporteras till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna. Produktionsprocesserna i Kina liknade dessutom dem på den thailändska marknaden. Slutligen var konkurrensen i Thailand avsevärd, med flera inhemska tillverkare och import från tredjeländer, inklusive Kina. Tvärtemot vad som hävdades visade undersökningen dessutom att den inhemska försäljningen i Thailand skedde till partistorlek och via detaljhandlare. Argumentet att Thailand av dessa skäl inte skulle vara ett lämpligt val som jämförbart land bör därför avvisas.

| (34) | De indonesiska exporterande tillverkarna samtyckte till att de uppgifter de lämnat inom ramen för den parallella undersökning som nämns i skäl 7 även användes i denna översyn vid giltighetstidens utgång. Såsom anges i skäl 24 visade undersökningen att mononatriumglutamat som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indonesien har samma grundläggande tekniska, fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som den produkt som tillverkas och exporteras till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna. På grundval av de tillgängliga uppgifterna var dessutom produktionsprocesserna i Kina liknande jämfört med den indonesiska marknaden. Slutligen var konkurrensen i Indonesien avsevärd, med flera inhemska tillverkare och import från tredjeländer, inklusive Kina. Dessutom visade undersökningen att den inhemska försäljningen i Indonesien skedde både till partistorlek och via detaljhandlare. |
| --- | --- |

(34)

De indonesiska exporterande tillverkarna samtyckte till att de uppgifter de lämnat inom ramen för den parallella undersökning som nämns i skäl 7 även användes i denna översyn vid giltighetstidens utgång. Såsom anges i skäl 24 visade undersökningen att mononatriumglutamat som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indonesien har samma grundläggande tekniska, fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som den produkt som tillverkas och exporteras till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna. På grundval av de tillgängliga uppgifterna var dessutom produktionsprocesserna i Kina liknande jämfört med den indonesiska marknaden. Slutligen var konkurrensen i Indonesien avsevärd, med flera inhemska tillverkare och import från tredjeländer, inklusive Kina. Dessutom visade undersökningen att den inhemska försäljningen i Indonesien skedde både till partistorlek och via detaljhandlare.

| (35) | Det följer av ovanstående att båda länderna, Thailand och Indonesien, eventuellt var lämpliga som jämförbara länder. Eftersom de uppgifter som fanns tillgängliga från de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella undersökningen var mycket mer detaljerade än uppgifterna från den enda samarbetsvilliga tillverkaren i Thailand, ansåg kommissionen emellertid att det var rimligare att välja Indonesien som lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Det följer av ovanstående att båda länderna, Thailand och Indonesien, eventuellt var lämpliga som jämförbara länder. Eftersom de uppgifter som fanns tillgängliga från de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella undersökningen var mycket mer detaljerade än uppgifterna från den enda samarbetsvilliga tillverkaren i Thailand, ansåg kommissionen emellertid att det var rimligare att välja Indonesien som lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

b)   Normalvärde

| (36) | De uppgifter som mottagits från de samarbetsvilliga tillverkarna i Indonesien användes som grund för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkarna i Kina. |
| --- | --- |

(36)

De uppgifter som mottagits från de samarbetsvilliga tillverkarna i Indonesien användes som grund för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkarna i Kina.

| (37) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare i Indonesien var representativ under översynsperioden. Försäljningen på hemmamarknaden anses vara representativ om den totala försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden utgör minst 5 % av den totala exportvolymen av den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Det visade sig att den inhemska försäljningen i Indonesien var representativ för var och en av tillverkarna. Vidare undersökte man huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Det skedde genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(37)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare i Indonesien var representativ under översynsperioden. Försäljningen på hemmamarknaden anses vara representativ om den totala försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden utgör minst 5 % av den totala exportvolymen av den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Det visade sig att den inhemska försäljningen i Indonesien var representativ för var och en av tillverkarna. Vidare undersökte man huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Det skedde genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden.

| (38) | Eftersom man fann att den inhemska försäljningen skedde i tillräckliga mängder och vid normal handel fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av all försäljning på hemmamarknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom man fann att den inhemska försäljningen skedde i tillräckliga mängder och vid normal handel fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av all försäljning på hemmamarknaden under översynsperioden.

c)   Exportpris

| (39) | Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, fastställdes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(39)

Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, fastställdes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (40) | Exportpriset fastställdes således på grundval av statistik från Eurostat, beräknat som ett vägt genomsnitt. |
| --- | --- |

(40)

Exportpriset fastställdes således på grundval av statistik från Eurostat, beräknat som ett vägt genomsnitt.

d)   Jämförelse och justeringar

| (41) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för skillnader i fråga om frakt- och transportkostnader, med hänsyn till det normalvärde för de indonesiska exporterande tillverkarna vilket hade fastställts i den parallella undersökning som avses i artikel 41 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för skillnader i fråga om frakt- och transportkostnader, med hänsyn till det normalvärde för de indonesiska exporterande tillverkarna vilket hade fastställts i den parallella undersökning som avses i artikel 41 i förordningen om provisorisk tull.

| (42) | Dessutom hävdade en berörd part att de kinesiska exporterande tillverkarna har jämförbara kostnadsfördelar gentemot de thailändska tillverkarna när det gäller produktionsprocessen (vertikal integration), utvecklingen av råvarupriser och energiförbrukningen. Detta argument var irrelevant eftersom Indonesien användes som jämförbart land. När det gäller Indonesien och enligt vad som anges i skäl 34 var produktionsprocesserna för mononatriumglutamat i Kina liknande jämfört med den indonesiska marknaden. Det bör dessutom noteras att alla tillverkare av mononatriumglutamat i världen använder liknande produktionsmetoder. Mononatriumglutamat tillverkas huvudsakligen genom jäsning av olika sockerkällor (majsstärkelse, tapiokastärkelse, sockerlösning, sockerrörsmelass och sockerbetsmelass). |
| --- | --- |

(42)

Dessutom hävdade en berörd part att de kinesiska exporterande tillverkarna har jämförbara kostnadsfördelar gentemot de thailändska tillverkarna när det gäller produktionsprocessen (vertikal integration), utvecklingen av råvarupriser och energiförbrukningen. Detta argument var irrelevant eftersom Indonesien användes som jämförbart land. När det gäller Indonesien och enligt vad som anges i skäl 34 var produktionsprocesserna för mononatriumglutamat i Kina liknande jämfört med den indonesiska marknaden. Det bör dessutom noteras att alla tillverkare av mononatriumglutamat i världen använder liknande produktionsmetoder. Mononatriumglutamat tillverkas huvudsakligen genom jäsning av olika sockerkällor (majsstärkelse, tapiokastärkelse, sockerlösning, sockerrörsmelass och sockerbetsmelass).

e)   Dumpningsmarginal

| (43) | En berörd part hävdade att exporten från Kina främst skedde i partistorlek, medan den inhemska försäljningen i Thailand främst sker till detaljhandeln. Därför hävdades att dumpningsmarginalen enbart borde beräknas på grundval av försäljningen i partistorlek. Eftersom ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade i undersökningen fanns inga uppgifter tillgängliga om försäljningsförhållanden, handelsnivå eller förpackningsmetoder med avseende på den kinesiska exportförsäljningen. |
| --- | --- |

(43)

En berörd part hävdade att exporten från Kina främst skedde i partistorlek, medan den inhemska försäljningen i Thailand främst sker till detaljhandeln. Därför hävdades att dumpningsmarginalen enbart borde beräknas på grundval av försäljningen i partistorlek. Eftersom ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade i undersökningen fanns inga uppgifter tillgängliga om försäljningsförhållanden, handelsnivå eller förpackningsmetoder med avseende på den kinesiska exportförsäljningen.

| (44) | Detta argument var dessutom irrelevant eftersom Indonesien användes som jämförbart land. Oavsett om detaljhandelsförsäljningen togs med eller inte ledde jämförelsen i samtliga fall ändå till betydande dumpningsmarginaler, vilket framgår av skäl 47. |
| --- | --- |

(44)

Detta argument var dessutom irrelevant eftersom Indonesien användes som jämförbart land. Oavsett om detaljhandelsförsäljningen togs med eller inte ledde jämförelsen i samtliga fall ändå till betydande dumpningsmarginaler, vilket framgår av skäl 47.

| (45) | Kommissionen beräknade dessutom dumpningsmarginalerna på grundval av det normalvärde som fastställts för det jämförbara landet. Jämförelsen ledde till betydande dumpningsmarginaler, vilket framgår av skäl 47. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen beräknade dessutom dumpningsmarginalerna på grundval av det normalvärde som fastställts för det jämförbara landet. Jämförelsen ledde till betydande dumpningsmarginaler, vilket framgår av skäl 47.

| (46) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 jämförde kommissionen det vägda normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset. Eftersom de kinesiska exportörerna inte var samarbetsvilliga var det inte möjligt att fastställa vilka produkttyper som exporteras från Kina. En jämförelse per produkttyp var därför inte möjlig. Jämförelsen grundades i stället på de statistiska uppgifter om exportpriset som anges i skälen 39 och 40. |
| --- | --- |

(46)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 jämförde kommissionen det vägda normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset. Eftersom de kinesiska exportörerna inte var samarbetsvilliga var det inte möjligt att fastställa vilka produkttyper som exporteras från Kina. En jämförelse per produkttyp var därför inte möjlig. Jämförelsen grundades i stället på de statistiska uppgifter om exportpriset som anges i skälen 39 och 40.

| (47) | På grundval av detta var den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av priset cif vid unionens gräns 25 % i samtliga fall. |
| --- | --- |

(47)

På grundval av detta var den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av priset cif vid unionens gräns 25 % i samtliga fall.

3.   Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

a)   Inledande anmärkning

| (48) | Sedan det konstaterats att dumpning förekommit under översynsperioden, undersöktes sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas. Följande aspekter undersöktes: volymen och priserna för den dumpade importen från Kina, produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft när det gäller importen från Kina. |
| --- | --- |

(48)

Sedan det konstaterats att dumpning förekommit under översynsperioden, undersöktes sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas. Följande aspekter undersöktes: volymen och priserna för den dumpade importen från Kina, produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft när det gäller importen från Kina.

b)   Volym och priser för den dumpade importen från Kina

| (49) | Trots de gällande åtgärderna ökade importen från Kina med 65 % under skadeundersökningsperioden, med en motsvarande ökning av marknadsandelen på 68 %, som fastställs i skäl 81. Trots denna ökning i relativa tal förblev de kinesiska importvolymerna och marknadsandelen låg i absoluta tal under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(49)

Trots de gällande åtgärderna ökade importen från Kina med 65 % under skadeundersökningsperioden, med en motsvarande ökning av marknadsandelen på 68 %, som fastställs i skäl 81. Trots denna ökning i relativa tal förblev de kinesiska importvolymerna och marknadsandelen låg i absoluta tal under hela skadeundersökningsperioden.

| (50) | Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga fastställdes importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. De genomsnittliga priserna på importen från Kina minskade kontinuerligt från BÅ2010/2011 fram till översynsperioden och minskade totalt med 20 % under skadeundersökningsperioden, vilket fastställs i skäl 84. Importpriserna befanns vara dumpade under översynsperioden. Det fastställdes också att de skulle underskrida unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser med mer än 10 % vid en beräkning utan antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(50)

Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga fastställdes importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. De genomsnittliga priserna på importen från Kina minskade kontinuerligt från BÅ2010/2011 fram till översynsperioden och minskade totalt med 20 % under skadeundersökningsperioden, vilket fastställs i skäl 84. Importpriserna befanns vara dumpade under översynsperioden. Det fastställdes också att de skulle underskrida unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser med mer än 10 % vid en beräkning utan antidumpningstullar.

c)   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (51) | Produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnats av sökanden. Eftersom dessa uppgifter inte fanns offentligt tillgängliga dubbelkontrollerade kommissionen uppgifterna mot andra offentligt tillgängliga källor, bland annat tidningsartiklar i den akt som de berörda parterna får ta del av. På denna grundval är Kina världens största tillverkare av mononatriumglutamat, med en årlig produktionskapacitet och en årsproduktion som ökade under skadeundersökningsperioden. År 2012 uppgick produktionskapaciteten för mononatriumglutamat till omkring 3,5–4 miljoner ton och produktionskapaciteten till omkring 2,5–3 miljoner ton. Den outnyttjade kapaciteten under 2012 uppgick således till omkring 600 000–900 000 ton. |
| --- | --- |

(51)

Produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnats av sökanden. Eftersom dessa uppgifter inte fanns offentligt tillgängliga dubbelkontrollerade kommissionen uppgifterna mot andra offentligt tillgängliga källor, bland annat tidningsartiklar i den akt som de berörda parterna får ta del av. På denna grundval är Kina världens största tillverkare av mononatriumglutamat, med en årlig produktionskapacitet och en årsproduktion som ökade under skadeundersökningsperioden. År 2012 uppgick produktionskapaciteten för mononatriumglutamat till omkring 3,5–4 miljoner ton och produktionskapaciteten till omkring 2,5–3 miljoner ton. Den outnyttjade kapaciteten under 2012 uppgick således till omkring 600 000–900 000 ton.

| (52) | Enligt samma källa kommer produktionskapaciteten för och produktionen av mononatriumglutamat i Kina att öka ännu mer fram till 2017, eftersom efterfrågan på mononatriumglutamat i Kina ökar. |
| --- | --- |

(52)

Enligt samma källa kommer produktionskapaciteten för och produktionen av mononatriumglutamat i Kina att öka ännu mer fram till 2017, eftersom efterfrågan på mononatriumglutamat i Kina ökar.

| (53) | År 2011 inledde den kinesiska regeringen via ministeriet för industri och informationsteknik ett allmänt politiskt initiativ för att avskaffa föråldrad och ineffektiv fabriksteknik, vilket berörde 19 nyckelindustrier i Kina, bland annat mononatriumglutamat. Resultatet har blivit en betydande minskning av antalet tillverkare av mononatriumglutamat i Kina. På denna grundval hävdade en av de berörda parterna att kapaciteten sannolikt inte hade ökat i Kina. Undersökningen på grundval av uppgifterna i ansökan och i tidningsartiklar har dock visat att de större företagen har ökat sin kapacitet. Till följd av detta ökade produktionskapaciteten för mononatriumglutamat i Kina generellt och argumentet från denna berörda part bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(53)

År 2011 inledde den kinesiska regeringen via ministeriet för industri och informationsteknik ett allmänt politiskt initiativ för att avskaffa föråldrad och ineffektiv fabriksteknik, vilket berörde 19 nyckelindustrier i Kina, bland annat mononatriumglutamat. Resultatet har blivit en betydande minskning av antalet tillverkare av mononatriumglutamat i Kina. På denna grundval hävdade en av de berörda parterna att kapaciteten sannolikt inte hade ökat i Kina. Undersökningen på grundval av uppgifterna i ansökan och i tidningsartiklar har dock visat att de större företagen har ökat sin kapacitet. Till följd av detta ökade produktionskapaciteten för mononatriumglutamat i Kina generellt och argumentet från denna berörda part bör därför avvisas.

| (54) | På grundval av de uppgifter som lämnats av sökanden har lagret av mononatriumglutamat i Kina dessutom ökat konstant under de senaste åren och var mer än dubbelt så stort som unionens förbrukning under översynsperioden. En berörd part hävdade att eftersom uppgifterna om det påstådda överlagret inte fanns med i den akt som de berörda parterna får ta del av, skulle det inte vara möjligt för de berörda parterna att kontrollera dessa uppgifter och de borde därför inte beaktas. Man hävdade dessutom att det var osannolikt att det fanns överlager med tanke på de kinesiska myndigheternas kapacitetsminskningar. I detta avseende bör det noteras att den berörda parten inte lade fram någon bevisning för detta påstående. Såsom redan förklarats i skäl 27 samarbetade inte heller någon av de kinesiska exporterande tillverkarna i undersökningen. Därför användes tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. I enlighet med artikel 19.3 i grundförordningen får kommissionen dessutom bortse från uppgifter som lämnats konfidentiellt om ingen meningsfull icke-konfidentiell sammanfattning lämnas, men detta innebär inte att uppgifter som lämnats konfidentiellt automatiskt avvisas. Trots att inte alla uppgifter i ansökan kunde dubbelkontrolleras, vilket även gällde de uppgifter som lämnats om de kinesiska lagren, ansågs uppgifterna i detta fall ändå vara rimliga och korrekta eftersom de låg i linje med de uppgifter som lämnats av sökanden och som kunde dubbelkontrolleras. Med tanke på att den totala produktionskapaciteten i Kina ökade, såsom anges i skäl 51, var överlagret inte heller den enda aspekt som låg till grund för slutsatsen att kinesiska exporterande tillverkare har avsevärd outnyttjad kapacitet. När det var möjligt dubbelkontrollerade kommissionen dessutom uppgifterna mot andra tillgängliga källor som tidningsartiklar, och använde endast uppgifter som konstaterats vara rimliga och tillräckligt tillförlitliga. Detta argument bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(54)

På grundval av de uppgifter som lämnats av sökanden har lagret av mononatriumglutamat i Kina dessutom ökat konstant under de senaste åren och var mer än dubbelt så stort som unionens förbrukning under översynsperioden. En berörd part hävdade att eftersom uppgifterna om det påstådda överlagret inte fanns med i den akt som de berörda parterna får ta del av, skulle det inte vara möjligt för de berörda parterna att kontrollera dessa uppgifter och de borde därför inte beaktas. Man hävdade dessutom att det var osannolikt att det fanns överlager med tanke på de kinesiska myndigheternas kapacitetsminskningar. I detta avseende bör det noteras att den berörda parten inte lade fram någon bevisning för detta påstående. Såsom redan förklarats i skäl 27 samarbetade inte heller någon av de kinesiska exporterande tillverkarna i undersökningen. Därför användes tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. I enlighet med artikel 19.3 i grundförordningen får kommissionen dessutom bortse från uppgifter som lämnats konfidentiellt om ingen meningsfull icke-konfidentiell sammanfattning lämnas, men detta innebär inte att uppgifter som lämnats konfidentiellt automatiskt avvisas. Trots att inte alla uppgifter i ansökan kunde dubbelkontrolleras, vilket även gällde de uppgifter som lämnats om de kinesiska lagren, ansågs uppgifterna i detta fall ändå vara rimliga och korrekta eftersom de låg i linje med de uppgifter som lämnats av sökanden och som kunde dubbelkontrolleras. Med tanke på att den totala produktionskapaciteten i Kina ökade, såsom anges i skäl 51, var överlagret inte heller den enda aspekt som låg till grund för slutsatsen att kinesiska exporterande tillverkare har avsevärd outnyttjad kapacitet. När det var möjligt dubbelkontrollerade kommissionen dessutom uppgifterna mot andra tillgängliga källor som tidningsartiklar, och använde endast uppgifter som konstaterats vara rimliga och tillräckligt tillförlitliga. Detta argument bör därför avvisas.

| (55) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade samma berörda part att kommissionen inte hade baserat sina undersökningsresultat på fakta, enligt vad som föreskrivs i artikel 11.3 i WTO:s antidumpningsavtal (10), utan bara på antaganden. Parten upprepade sina påståenden beträffande den påstådda kapacitetsminskningen och den outnyttjade kapaciteten i Kina. |
| --- | --- |

(55)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade samma berörda part att kommissionen inte hade baserat sina undersökningsresultat på fakta, enligt vad som föreskrivs i artikel 11.3 i WTO:s antidumpningsavtal (10), utan bara på antaganden. Parten upprepade sina påståenden beträffande den påstådda kapacitetsminskningen och den outnyttjade kapaciteten i Kina.

| (56) | Som nämns i skäl 27 samarbetade ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna i undersökningen och kommissionen var därför tvungen att grunda sina slutsatser på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Som också beskrivs i skälen 29 och 51 var de uppgifter som användes främst de uppgifter som sökanden lämnade i sin begäran, vilka om möjligt vederbörligen kontrollerades mot varandra. Eftersom detta var de enda tillförlitliga uppgifter som var tillgängliga avvisades påståendet om att undersökningsresultaten bara grundades på antaganden. |
| --- | --- |

(56)

Som nämns i skäl 27 samarbetade ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna i undersökningen och kommissionen var därför tvungen att grunda sina slutsatser på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Som också beskrivs i skälen 29 och 51 var de uppgifter som användes främst de uppgifter som sökanden lämnade i sin begäran, vilka om möjligt vederbörligen kontrollerades mot varandra. Eftersom detta var de enda tillförlitliga uppgifter som var tillgängliga avvisades påståendet om att undersökningsresultaten bara grundades på antaganden.

| (57) | De uppgifter som lämnades av den berörda parten beaktades även. I fråga om tillgänglig och outnyttjad kapacitet i Kina lämnade dock den berörda parten motstridiga uppgifter. I motsats till vad parten hävdade visade exempelvis den bevisning som åtföljde inlagorna en ökning av kapaciteten när det gäller mononatriumglutamat i Kina, snarare än en minskning. Detta överensstämmer med kommissionens undersökningsresultat i skäl 53. Partens påstående om att den sammanlagda kapaciteten i Kina sannolikt skulle minska avvisades därför. |
| --- | --- |

(57)

De uppgifter som lämnades av den berörda parten beaktades även. I fråga om tillgänglig och outnyttjad kapacitet i Kina lämnade dock den berörda parten motstridiga uppgifter. I motsats till vad parten hävdade visade exempelvis den bevisning som åtföljde inlagorna en ökning av kapaciteten när det gäller mononatriumglutamat i Kina, snarare än en minskning. Detta överensstämmer med kommissionens undersökningsresultat i skäl 53. Partens påstående om att den sammanlagda kapaciteten i Kina sannolikt skulle minska avvisades därför.

| (58) | Därför dras slutsatsen att kinesiska exporterande tillverkare har avsevärd outnyttjad kapacitet som sannolikt kan användas för betydande ytterligare export till unionen om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas, vilket beskrivs närmare i skälen 61 och 62. |
| --- | --- |

(58)

Därför dras slutsatsen att kinesiska exporterande tillverkare har avsevärd outnyttjad kapacitet som sannolikt kan användas för betydande ytterligare export till unionen om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas, vilket beskrivs närmare i skälen 61 och 62.

d)   Unionsmarknadens attraktionskraft

| (59) | Under skadeundersökningsperioden utgjorde unionsmarknaden till följd av de gällande åtgärderna endast en mindre del av den kinesiska exporten. En berörd part hävdade att unionen inte skulle vara en attraktiv marknad för kinesiska exporterande tillverkare eftersom efterfrågan på mononatriumglutamat i Asien och andra tillväxtekonomier, däribland Kina, förväntas öka. Denna part hävdade dessutom att de kinesiska exporterande tillverkarna inte skulle ha några incitament att öka sin export till unionsmarknaden med tanke på att prisnivåerna från Kina till andra tredjeländer i genomsnitt skulle vara högre eller liknande de kinesiska exportpriserna till unionen. |
| --- | --- |

(59)

Under skadeundersökningsperioden utgjorde unionsmarknaden till följd av de gällande åtgärderna endast en mindre del av den kinesiska exporten. En berörd part hävdade att unionen inte skulle vara en attraktiv marknad för kinesiska exporterande tillverkare eftersom efterfrågan på mononatriumglutamat i Asien och andra tillväxtekonomier, däribland Kina, förväntas öka. Denna part hävdade dessutom att de kinesiska exporterande tillverkarna inte skulle ha några incitament att öka sin export till unionsmarknaden med tanke på att prisnivåerna från Kina till andra tredjeländer i genomsnitt skulle vara högre eller liknande de kinesiska exportpriserna till unionen.

| (60) | Undersökningen visade visserligen att de kinesiska exportpriserna till tredjeländer i genomsnitt var något högre än exportpriserna till unionen, men detta kan mycket väl bero på att de kinesiska exporterande tillverkarna sänkte sina exportpriser till unionen till följd av de gällande antidumpningstullarna. Detta ger därför inte nödvändigtvis en indikation på den möjliga prisnivån om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Med tanke på nivån på de gällande antidumpningstullarna skulle de kinesiska exporterande tillverkarna tvärtom kunna höja sina exportpriser. Priserna skulle ändå ligga kvar på dumpade nivåer och underskrida unionsindustrins försäljningspriser. |
| --- | --- |

(60)

Undersökningen visade visserligen att de kinesiska exportpriserna till tredjeländer i genomsnitt var något högre än exportpriserna till unionen, men detta kan mycket väl bero på att de kinesiska exporterande tillverkarna sänkte sina exportpriser till unionen till följd av de gällande antidumpningstullarna. Detta ger därför inte nödvändigtvis en indikation på den möjliga prisnivån om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Med tanke på nivån på de gällande antidumpningstullarna skulle de kinesiska exporterande tillverkarna tvärtom kunna höja sina exportpriser. Priserna skulle ändå ligga kvar på dumpade nivåer och underskrida unionsindustrins försäljningspriser.

| (61) | Även om den inhemska förbrukningen i Kina och förbrukningen i övriga Asien och andra tillväxtekonomier förväntas öka, tyder överkapaciteten i produktionen i Kina på ett starkt incitament att finna alternativa marknader som kan ta emot denna överproduktion. |
| --- | --- |

(61)

Även om den inhemska förbrukningen i Kina och förbrukningen i övriga Asien och andra tillväxtekonomier förväntas öka, tyder överkapaciteten i produktionen i Kina på ett starkt incitament att finna alternativa marknader som kan ta emot denna överproduktion.

| (62) | Kommissionen beaktade även det eventuella införandet av åtgärder mot kinesisk export av mononatriumglutamat till Förenta staterna till följd av en pågående parallell antidumpnings- och antisubventionsundersökning som de amerikanska myndigheterna genomför avseende Kina och samma produkt. De amerikanska myndigheterna införde faktiskt slutgiltiga antidumpningsåtgärder den 26 november 2014. Fyra kinesiska exporterande tillverkare belades med individuella tullsatser på 20,09 %, medan tullsatsen för alla övriga företag fastställdes till 39,03 %. Den kinesiska exportens tillträde till Förenta staternas marknad kommer därför sannolikt att begränsas och stora mängder kinesiskt mononatriumglutamat kan sannolikt komma att läggas om till unionsmarknaden, särskilt om unionsåtgärderna samtidigt upphör att gälla. I detta avseende bör det noteras att under 2013 exporterades omkring 26 600 ton mononatriumglutamat från Kina till Förenta staterna, vilket motsvarade en betydande del av unionens förbrukning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen beaktade även det eventuella införandet av åtgärder mot kinesisk export av mononatriumglutamat till Förenta staterna till följd av en pågående parallell antidumpnings- och antisubventionsundersökning som de amerikanska myndigheterna genomför avseende Kina och samma produkt. De amerikanska myndigheterna införde faktiskt slutgiltiga antidumpningsåtgärder den 26 november 2014. Fyra kinesiska exporterande tillverkare belades med individuella tullsatser på 20,09 %, medan tullsatsen för alla övriga företag fastställdes till 39,03 %. Den kinesiska exportens tillträde till Förenta staternas marknad kommer därför sannolikt att begränsas och stora mängder kinesiskt mononatriumglutamat kan sannolikt komma att läggas om till unionsmarknaden, särskilt om unionsåtgärderna samtidigt upphör att gälla. I detta avseende bör det noteras att under 2013 exporterades omkring 26 600 ton mononatriumglutamat från Kina till Förenta staterna, vilket motsvarade en betydande del av unionens förbrukning under översynsperioden.

| (63) | Unionsindustrins genomsnittliga priser och de indonesiska exporterande tillverkarnas genomsnittliga importpris till unionen enligt vad som fastställdes i den parallella undersökning som nämns i skälen 61 och 80 i förordningen om provisorisk tull var dessutom båda högre än de kinesiska genomsnittliga importpriserna till unionen utan antidumpningstullar och än de kinesiska genomsnittliga importpriserna till andra tredjeländer. Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade grundades denna analys på tillgängliga uppgifter, dvs. den kinesiska exportdatabasen. De kinesiska exporterande tillverkarnas prisbeteende visade på att unionen skulle vara en attraktiv marknad för kinesiska exportörer om antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas upphöra, eftersom de faktiskt skulle kunna höja sina exportpriser till unionen. |
| --- | --- |

(63)

Unionsindustrins genomsnittliga priser och de indonesiska exporterande tillverkarnas genomsnittliga importpris till unionen enligt vad som fastställdes i den parallella undersökning som nämns i skälen 61 och 80 i förordningen om provisorisk tull var dessutom båda högre än de kinesiska genomsnittliga importpriserna till unionen utan antidumpningstullar och än de kinesiska genomsnittliga importpriserna till andra tredjeländer. Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade grundades denna analys på tillgängliga uppgifter, dvs. den kinesiska exportdatabasen. De kinesiska exporterande tillverkarnas prisbeteende visade på att unionen skulle vara en attraktiv marknad för kinesiska exportörer om antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas upphöra, eftersom de faktiskt skulle kunna höja sina exportpriser till unionen.

| (64) | Den ökande marknadsandelen för den kinesiska importen trots de gällande åtgärderna visade också att de kinesiska exporterande tillverkarna fortfarande var intresserade av unionsmarknaden. Unionsmarknaden för mononatriumglutamat är alltså fortsatt attraktiv för kinesisk export baserat på de observerade prisnivåerna. Intresset skulle sannolikt öka om åtgärden skulle upphävas. |
| --- | --- |

(64)

Den ökande marknadsandelen för den kinesiska importen trots de gällande åtgärderna visade också att de kinesiska exporterande tillverkarna fortfarande var intresserade av unionsmarknaden. Unionsmarknaden för mononatriumglutamat är alltså fortsatt attraktiv för kinesisk export baserat på de observerade prisnivåerna. Intresset skulle sannolikt öka om åtgärden skulle upphävas.

| (65) | Efter meddelandet av uppgifter upprepade den ovannämnda berörda parten sina påståenden beträffande den ökade inhemska efterfrågan på mononatriumglutamat i Kina, de små volymerna av export från Kina till unionen, marknadsandelen och de högre priserna på kinesiskt mononatriumglutamat till andra tredjeländer jämfört med unionen. Parten hävdade att dessa aspekter inte hade beaktats i kommissionens analys. |
| --- | --- |

(65)

Efter meddelandet av uppgifter upprepade den ovannämnda berörda parten sina påståenden beträffande den ökade inhemska efterfrågan på mononatriumglutamat i Kina, de små volymerna av export från Kina till unionen, marknadsandelen och de högre priserna på kinesiskt mononatriumglutamat till andra tredjeländer jämfört med unionen. Parten hävdade att dessa aspekter inte hade beaktats i kommissionens analys.

| (66) | Påståendet att utvecklingen av den kinesiska produktionskapaciteten och outnyttjade kapaciteten, den ökade inhemska efterfrågan på mononatriumglutamat i Kina, de små volymerna av export från Kina till unionen, marknadsandelen enligt beskrivningen i skäl 49 och de kinesiska prisnivåerna för unionen och för andra tredjeländer inte hade beaktats är för det första ogrundat. Dessa aspekter analyserades verkligen, vilket visas i skälen 49–64, och motsvarande slutsatser lämnades till de berörda parterna. För det andra lade den berörda parten inte fram någon ny bevisning till stöd för sina påståenden, utöver det som kommissionen hade konstaterat i samband med undersökningen. |
| --- | --- |

(66)

Påståendet att utvecklingen av den kinesiska produktionskapaciteten och outnyttjade kapaciteten, den ökade inhemska efterfrågan på mononatriumglutamat i Kina, de små volymerna av export från Kina till unionen, marknadsandelen enligt beskrivningen i skäl 49 och de kinesiska prisnivåerna för unionen och för andra tredjeländer inte hade beaktats är för det första ogrundat. Dessa aspekter analyserades verkligen, vilket visas i skälen 49–64, och motsvarande slutsatser lämnades till de berörda parterna. För det andra lade den berörda parten inte fram någon ny bevisning till stöd för sina påståenden, utöver det som kommissionen hade konstaterat i samband med undersökningen.

| (67) | Den berörda parten invände slutligen mot kommissionens bedömning i skäl 62 att den kinesiska exporten skulle kunna riktas om från Förenta staterna till unionen på grund av de antidumpningsåtgärder som de amerikanska myndigheterna infört beträffande export av mononatriumglutamat från Kina till Förenta staterna. |
| --- | --- |

(67)

Den berörda parten invände slutligen mot kommissionens bedömning i skäl 62 att den kinesiska exporten skulle kunna riktas om från Förenta staterna till unionen på grund av de antidumpningsåtgärder som de amerikanska myndigheterna infört beträffande export av mononatriumglutamat från Kina till Förenta staterna.

| (68) | Som redan förklarats i skäl 62 noteras det dock att om åtgärderna i unionen skulle tillåtas att upphöra, är det sannolikt att den kinesiska exporten kommer att riktas om till unionsmarknaden med anledning av de antidumpningsåtgärder som införts beträffande export av kinesiskt mononatriumglutamat till Förenta staterna. |
| --- | --- |

(68)

Som redan förklarats i skäl 62 noteras det dock att om åtgärderna i unionen skulle tillåtas att upphöra, är det sannolikt att den kinesiska exporten kommer att riktas om till unionsmarknaden med anledning av de antidumpningsåtgärder som införts beträffande export av kinesiskt mononatriumglutamat till Förenta staterna.

| (69) | Partens påståenden i detta avseende måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(69)

Partens påståenden i detta avseende måste därför avvisas.

4.   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

| (70) | Analysen ovan visar att kinesiska produkter fortsatte att importeras till unionsmarknaden till dumpade priser, med betydande dumpningsmarginaler. Med tanke på slutsatserna om den avsevärda outnyttjade kapacitet som finns tillgänglig i Kina och sannolikheten för att exporten skulle läggas om till unionsmarknaden i betydande mängder och till dumpade priser drog kommissionen slutsatsen att sannolikheten för fortsatt dumpning är mycket hög om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(70)

Analysen ovan visar att kinesiska produkter fortsatte att importeras till unionsmarknaden till dumpade priser, med betydande dumpningsmarginaler. Med tanke på slutsatserna om den avsevärda outnyttjade kapacitet som finns tillgänglig i Kina och sannolikheten för att exporten skulle läggas om till unionsmarknaden i betydande mängder och till dumpade priser drog kommissionen slutsatsen att sannolikheten för fortsatt dumpning är mycket hög om åtgärderna skulle upphävas.

D.   DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

| (71) | Den likadana produkten tillverkades av en unionstillverkare under översynsperioden. Denne utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(71)

Den likadana produkten tillverkades av en unionstillverkare under översynsperioden. Denne utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (72) | Eftersom unionsindustrin således endast utgjordes av en tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller. |
| --- | --- |

(72)

Eftersom unionsindustrin således endast utgjordes av en tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller.

E.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

1.   Förbrukningen i unionen

| (73) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att lägga ihop unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden med importen från Kina och andra tredjeländer, på grundval av uppgifter från Eurostat och uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella antidumpningsundersökning som nämns i skäl 7. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att lägga ihop unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden med importen från Kina och andra tredjeländer, på grundval av uppgifter från Eurostat och uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella antidumpningsundersökning som nämns i skäl 7.

| (74) | En berörd part hävdade att de relevanta KN-numren i Eurostat även omfattar andra produkter än den berörda produkten och att importvolymen från Kina därför kan inkludera glutaminsyra samt salter. Detta påstående avvisades eftersom importuppgifterna togs från Eurostat och Taric (Europeiska unionens integrerade tulltaxa) på nummernivå och därför endast omfattade den berörda produkten. |
| --- | --- |

(74)

En berörd part hävdade att de relevanta KN-numren i Eurostat även omfattar andra produkter än den berörda produkten och att importvolymen från Kina därför kan inkludera glutaminsyra samt salter. Detta påstående avvisades eftersom importuppgifterna togs från Eurostat och Taric (Europeiska unionens integrerade tulltaxa) på nummernivå och därför endast omfattade den berörda produkten.

| (75) | Samma berörda part hävdade att inte all mononatriumglutamat som produceras i Kina och exporteras till unionen har den renhetsgrad som krävs för livsmedelstillsatser i unionen och ifrågasatte om detta avspeglades på korrekt sätt i importvolymerna från Kina. Såsom fastställs i skäl 22 omfattas alla typer av mononatriumglutamat oavsett renhetsgrad av denna undersökning, och därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(75)

Samma berörda part hävdade att inte all mononatriumglutamat som produceras i Kina och exporteras till unionen har den renhetsgrad som krävs för livsmedelstillsatser i unionen och ifrågasatte om detta avspeglades på korrekt sätt i importvolymerna från Kina. Såsom fastställs i skäl 22 omfattas alla typer av mononatriumglutamat oavsett renhetsgrad av denna undersökning, och därför avvisades detta påstående.

| (76) | På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen (ton) | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (BÅ2010/BÅ2011 = 100) | 100 | 87 | 93 | 98 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna. |

(76)

På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 1

Förbrukning i unionen (ton)

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

Översynsperiod

Index (BÅ2010/BÅ2011 = 100)

100

87

93

98

Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna.

| (77) | Förbrukningen i unionen minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, och ökade en aning igen under BÅ2012/2013 och översynsperioden. Totalt sett minskade förbrukningen med 2 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade förbrukningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 berodde huvudsakligen på en minskning av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden, till följd av minskad produktion under samma period (se skäl 100). Den totala exporten låg kvar på liknande nivåer under samma period. Den ökade förbrukningen under BÅ2012/2013 beror nästan uteslutande på en ökad total import, eftersom unionsindustrins försäljning i stort sett låg kvar på samma nivå. Slutligen ökade importvolymen avsevärt under översynsperioden, särskilt från Indonesien, medan unionsindustrins försäljning minskade igen (se skäl 88). |
| --- | --- |

(77)

Förbrukningen i unionen minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, och ökade en aning igen under BÅ2012/2013 och översynsperioden. Totalt sett minskade förbrukningen med 2 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade förbrukningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 berodde huvudsakligen på en minskning av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden, till följd av minskad produktion under samma period (se skäl 100). Den totala exporten låg kvar på liknande nivåer under samma period. Den ökade förbrukningen under BÅ2012/2013 beror nästan uteslutande på en ökad total import, eftersom unionsindustrins försäljning i stort sett låg kvar på samma nivå. Slutligen ökade importvolymen avsevärt under översynsperioden, särskilt från Indonesien, medan unionsindustrins försäljning minskade igen (se skäl 88).

| (78) | En berörd part hävdade att beskrivningen av utvecklingen av förbrukningen var ofullständig eftersom man inte hade beaktat att vietnamesisk import av mononatriumglutamat ersattes av indonesisk import och att användarna till följd av detta inte längre räknade med ytterligare prisökningar och därför minskade sina lager. Det stämmer visserligen att importen av mononatriumglutamat, även från Vietnam, minskade under skadeundersökningsperioden och att Indonesiens import ökade, men detta påverkar inte utvecklingen av unionens totala förbrukning i sig. Effekterna av eventuell utveckling i importflödena och eventuella reaktioner från ekonomiska aktörer, såsom användare, på denna utveckling påverkar inte heller utvecklingen av förbrukningen i sig. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(78)

En berörd part hävdade att beskrivningen av utvecklingen av förbrukningen var ofullständig eftersom man inte hade beaktat att vietnamesisk import av mononatriumglutamat ersattes av indonesisk import och att användarna till följd av detta inte längre räknade med ytterligare prisökningar och därför minskade sina lager. Det stämmer visserligen att importen av mononatriumglutamat, även från Vietnam, minskade under skadeundersökningsperioden och att Indonesiens import ökade, men detta påverkar inte utvecklingen av unionens totala förbrukning i sig. Effekterna av eventuell utveckling i importflödena och eventuella reaktioner från ekonomiska aktörer, såsom användare, på denna utveckling påverkar inte heller utvecklingen av förbrukningen i sig. Påståendet avvisades därför.

2.   Import från det berörda landet

a)   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (79) | Volymen och marknadsandelen för importen från Kina fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat och de uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella antidumpningsundersökning som nämns i skäl 7. |
| --- | --- |

(79)

Volymen och marknadsandelen för importen från Kina fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat och de uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella antidumpningsundersökning som nämns i skäl 7.

| (80) | Importvolymen till unionen från det berörda land et och marknadsandelen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Importvolym och marknadsandel











  Land | | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Volym (ton) | 1 518 | 758 | 1 923 | 2 509 |
| Index | 100 | 50 | 127 | 165 |
| Marknadsandel Index | 100 | 57 | 136 | 168 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna. |

(80)

Importvolymen till unionen från det berörda land et och marknadsandelen utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Importvolym och marknadsandel

Land

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

Översynsperiod

Kina

Volym (ton)

1 518

758

1 923

2 509

Index

100

50

127

165

Marknadsandel Index

100

57

136

168

Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna.

| (81) | Importvolymerna från Kina minskade från BÅ2010/2011 till BÅ2011/2012, men ökade avsevärt under BÅ2012/2013 och återigen under översynsperioden. Totalt ökade importvolymen från Kina med 65 % under skadeundersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen visade en liknande tendens, eftersom den först minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 och därefter ökade avsevärt fram till översynsperioden. Totalt sett ökade marknadsandelen med 68 % under skadeundersökningsperioden. Trots denna ökning i relativa tal förblev både volymen och marknadsandelen för den kinesiska importen låg i absoluta tal under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(81)

Importvolymerna från Kina minskade från BÅ2010/2011 till BÅ2011/2012, men ökade avsevärt under BÅ2012/2013 och återigen under översynsperioden. Totalt ökade importvolymen från Kina med 65 % under skadeundersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen visade en liknande tendens, eftersom den först minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 och därefter ökade avsevärt fram till översynsperioden. Totalt sett ökade marknadsandelen med 68 % under skadeundersökningsperioden. Trots denna ökning i relativa tal förblev både volymen och marknadsandelen för den kinesiska importen låg i absoluta tal under skadeundersökningsperioden.

b)   Priser för import från det berörda landet och prisunderskridande

| (82) | Importpriserna fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(82)

Importpriserna fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat.

| (83) | Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för importen från Kina:

  Tabell 3


  Importpriser











  Land | | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Genom-snittligt pris (euro/ton) (11) | 1 234 | 1 199 | 1 143 | 992 |
| Index | 100 | 97 | 93 | 80 |

(83)

Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för importen från Kina:

Tabell 3

Importpriser

Land

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

Översynsperiod

Kina

Genom-snittligt pris (euro/ton) (11)

1 234

1 199

1 143

992

Index

100

97

93

80

| (84) | De genomsnittliga importpriserna från Kina minskade kontinuerligt från BÅ2010/2011 och översynsperioden och totalt med 20 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(84)

De genomsnittliga importpriserna från Kina minskade kontinuerligt från BÅ2010/2011 och översynsperioden och totalt med 20 % under skadeundersökningsperioden.

| (85) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra






  — | det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionsindustrin krävde från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån för priset fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(85)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra

—

det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionsindustrin krävde från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån för priset fritt fabrik, och

| — | det exportpris som fastställts på grundval av den importstatistik som fanns tillgänglig för kommissionen, nämligen från Eurostat, beräknat som ett vägt genomsnitt, med lämpliga justeringar genom tillägg av tullar, antidumpningstullar och kostnader efter import. |
| --- | --- |

—

det exportpris som fastställts på grundval av den importstatistik som fanns tillgänglig för kommissionen, nämligen från Eurostat, beräknat som ett vägt genomsnitt, med lämpliga justeringar genom tillägg av tullar, antidumpningstullar och kostnader efter import.

| (86) | Resultatet av jämförelsen visade att importen från Kina inte underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden. När effekten av antidumpningstullarna räknades bort nådde underskridandemarginalen dock en nivå på över 10 %. |
| --- | --- |

(86)

Resultatet av jämförelsen visade att importen från Kina inte underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden. När effekten av antidumpningstullarna räknades bort nådde underskridandemarginalen dock en nivå på över 10 %.

3.   Import från Indonesien

a)   Volym och marknadsandel för importen från Indonesien

| (87) | Kommissionen fastställde volymen för importen från Indonesien på grundval av uppgifter från Eurostat och de uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella undersökning som nämns i skäl 7. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen fastställde volymen för importen från Indonesien på grundval av uppgifter från Eurostat och de uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella undersökning som nämns i skäl 7.

| (88) | Importvolymen till unionen från Indonesien och marknadsandelen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importvolym och marknadsandel











  Land | | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonesien | Volym (ton) | 8 638 | 9 478 | 18 317 | 24 385 |
| Index | 100 | 110 | 212 | 282 |
| Marknadsandel Index | 100 | 126 | 227 | 287 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna. |

(88)

Importvolymen till unionen från Indonesien och marknadsandelen utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Importvolym och marknadsandel

Land

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

Översynsperiod

Indonesien

Volym (ton)

8 638

9 478

18 317

24 385

Index

100

110

212

282

Marknadsandel Index

100

126

227

287

Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna.

| (89) | Importvolymerna från Indonesien nästan tredubblades under skadeundersökningsperioden. De ökade kontinuerligt och betydligt med 182 %, från 8 638 ton under BÅ2010/2011 till 24 385 ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(89)

Importvolymerna från Indonesien nästan tredubblades under skadeundersökningsperioden. De ökade kontinuerligt och betydligt med 182 %, från 8 638 ton under BÅ2010/2011 till 24 385 ton under översynsperioden.

| (90) | Den motsvarande marknadsandelen nästan tredubblades under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 187 %, trots den generella förbrukningsminskningen (– 2 %). |
| --- | --- |

(90)

Den motsvarande marknadsandelen nästan tredubblades under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 187 %, trots den generella förbrukningsminskningen (– 2 %).

b)   Priser för importen från Indonesien

| (91) | Kommissionen fastställde priserna för importen på grundval av uppgifter från Eurostat och de uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella pågående undersökning som nämns i skäl 7. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen fastställde priserna för importen på grundval av uppgifter från Eurostat och de uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella pågående undersökning som nämns i skäl 7.

| (92) | Det genomsnittliga importpriset till unionen från Indonesien utvecklades på följande sätt:

  Tabell 5


  Importpris











  Land | | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonesien | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 266 | 1 279 | 1 226 | 1 162 |
| Index | 100 | 101 | 97 | 92 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna. |

(92)

Det genomsnittliga importpriset till unionen från Indonesien utvecklades på följande sätt:

Tabell 5

Importpris

Land

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

Översynsperiod

Indonesien

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 266

1 279

1 226

1 162

Index

100

101

97

92

Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna.

| (93) | Det genomsnittliga importpriset för mononatriumglutamat från Indonesien ökade en aning mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, innan det minskade under BÅ2012/2013 och sedan ännu mer under översynsperioden. De genomsnittliga importpriserna för mononatriumglutamat från Indonesien minskade totalt sett med 8 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(93)

Det genomsnittliga importpriset för mononatriumglutamat från Indonesien ökade en aning mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, innan det minskade under BÅ2012/2013 och sedan ännu mer under översynsperioden. De genomsnittliga importpriserna för mononatriumglutamat från Indonesien minskade totalt sett med 8 % under skadeundersökningsperioden.

4.   Import från andra tredjeländer utan antidumpningsåtgärder

| (94) | Volymen, marknadsandelen och priserna på importen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt:

  Tabell 6


  Import från övriga tredjeländer











  Land | | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | Volym (ton) | 2 321 | 969 | 1 070 | 889 |
| Index | 100 | 42 | 46 | 38 |
| Marknadsandel Index | 100 | 48 | 49 | 39 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 218 | 1 306 | 1 402 | 1 365 |
| Index | 100 | 107 | 115 | 112 |
| Sydkorea | Volym (ton) | 1 248 | 2 157 | 923 | 802 |
| Index | 100 | 173 | 74 | 64 |
| Marknadsandel Index | 100 | 198 | 79 | 65 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 231 | 1 296 | 1 293 | 1 277 |
| Index | 100 | 105 | 105 | 104 |
| Vietnam | Volym (ton) | 5 707 | 6 042 | 1 820 | 769 |
| Index | 100 | 106 | 32 | 13 |
| Marknadsandel Index | 100 | 121 | 34 | 14 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 284 | 1 291 | 1 361 | 1 318 |
| Index | 100 | 101 | 106 | 103 |
| Övriga tredjeländer | Volym (ton) | 993 | 681 | 478 | 434 |
| Index | 100 | 69 | 48 | 44 |
| Marknadsandel Index | 100 | 79 | 52 | 45 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 594 | 1 718 | 2 044 | 2 001 |
| Index | 100 | 108 | 128 | 126 |
| Övriga tredjeländer totalt | Volym (ton) | 10 268 | 9 848 | 4 291 | 2 894 |
| Index | 100 | 96 | 42 | 28 |
| Marknadsandel Index | 100 | 110 | 45 | 29 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 293 | 1 323 | 1 433 | 1 424 |
| Index | 100 | 102 | 111 | 110 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna. |

(94)

Volymen, marknadsandelen och priserna på importen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt:

Tabell 6

Import från övriga tredjeländer

Land

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

Översynsperiod

Brasilien

Volym (ton)

2 321

969

1 070

889

Index

100

42

46

38

Marknadsandel Index

100

48

49

39

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 218

1 306

1 402

1 365

Index

100

107

115

112

Sydkorea

Volym (ton)

1 248

2 157

923

802

Index

100

173

74

64

Marknadsandel Index

100

198

79

65

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 231

1 296

1 293

1 277

Index

100

105

105

104

Vietnam

Volym (ton)

5 707

6 042

1 820

769

Index

100

106

32

13

Marknadsandel Index

100

121

34

14

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 284

1 291

1 361

1 318

Index

100

101

106

103

Övriga tredjeländer

Volym (ton)

993

681

478

434

Index

100

69

48

44

Marknadsandel Index

100

79

52

45

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 594

1 718

2 044

2 001

Index

100

108

128

126

Övriga tredjeländer totalt

Volym (ton)

10 268

9 848

4 291

2 894

Index

100

96

42

28

Marknadsandel Index

100

110

45

29

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 293

1 323

1 433

1 424

Index

100

102

111

110

Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna.

| (95) | Importvolymerna från övriga tredjeländer minskade totalt sett från 10 268 ton under BÅ2010/2011 till 2 894 ton under översynsperioden, vilket är en minskning med 72 % under skadeundersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen minskade med 71 % under samma period. Under översynsperioden utgjorde marknadsandelen för övriga tredjeländers import endast cirka en fjärdedel av nivån under BÅ2010/2011. Totalt sett ökade priserna för importen från tredjeländer med 10 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Importvolymerna från övriga tredjeländer minskade totalt sett från 10 268 ton under BÅ2010/2011 till 2 894 ton under översynsperioden, vilket är en minskning med 72 % under skadeundersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen minskade med 71 % under samma period. Under översynsperioden utgjorde marknadsandelen för övriga tredjeländers import endast cirka en fjärdedel av nivån under BÅ2010/2011. Totalt sett ökade priserna för importen från tredjeländer med 10 % under skadeundersökningsperioden.

| (96) | En berörd part hävdade att den totala importen, inklusive från Kina och Indonesien, har varit stabil under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(96)

En berörd part hävdade att den totala importen, inklusive från Kina och Indonesien, har varit stabil under skadeundersökningsperioden.

| (97) | Detta påstående stred mot den statistik som fanns tillgänglig och på vilken undersökningens resultat är grundade, se tabell 7. Faktum är att den totala importen till unionen ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(97)

Detta påstående stred mot den statistik som fanns tillgänglig och på vilken undersökningens resultat är grundade, se tabell 7. Faktum är att den totala importen till unionen ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför.

| (98) | Den totala importen, inklusive från Kina och Indonesien, utvecklades på följande sätt:

  Tabell 7


  Total import | | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total import | Volym (ton) | 20 424 | 20 084 | 24 531 | 29 788 |
| Index | 100 | 98 | 120 | 146 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna. |

(98)

Den totala importen, inklusive från Kina och Indonesien, utvecklades på följande sätt:

Tabell 7

Total import

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

Översynsperiod

Total import

Volym (ton)

20 424

20 084

24 531

29 788

Index

100

98

120

146

Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna.

5.   Unionsindustrins ekonomiska situation

| (99) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(99)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.

a)   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (100) | Den totala produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym
  Index | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Produktionskapacitet
  Index | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande
  Index | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(100)

Den totala produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

Översynsperiod

Produktionsvolym

Index

100

95

107

91

Produktionskapacitet

Index

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande

Index

100

95

107

91

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (101) | Produktionen fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Den minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 men ökade mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013, för att sedan nå de lägsta nivåerna under översynsperioden. Undersökningen visade att fluktuationerna huvudsakligen orsakades av de nedstängningar för underhåll som unionsindustrin genomförde var 15:e månad och av dåliga väderförhållanden under vintern 2010/2011, vilka avbröt tillförseln av en av de huvudsakliga råvarorna (ammoniak). Under översynsperioden förlängdes nedstängningen för underhåll i ett försök att minska det stora lagret. Totalt sett minskade produktionsvolymen med 9 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

Produktionen fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Den minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 men ökade mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013, för att sedan nå de lägsta nivåerna under översynsperioden. Undersökningen visade att fluktuationerna huvudsakligen orsakades av de nedstängningar för underhåll som unionsindustrin genomförde var 15:e månad och av dåliga väderförhållanden under vintern 2010/2011, vilka avbröt tillförseln av en av de huvudsakliga råvarorna (ammoniak). Under översynsperioden förlängdes nedstängningen för underhåll i ett försök att minska det stora lagret. Totalt sett minskade produktionsvolymen med 9 % under skadeundersökningsperioden.

| (102) | En part hävdade att produktionsvolymen och kapacitetsutnyttjandet först minskade efter att ha ökat betydligt under perioden före skadeundersökningsperioden. På denna grundval hävdade parten att den minskande tendensen för dessa faktorer därför inte visar på skada. När kommissionen fastställde tendenser för de olika skadeindikatorerna grundande den sin bedömning på skadeundersökningsperioden, som fastställdes vid inledandet av undersökningen. Skadeundersökningsperioden består av översynsperioden och tre föregående budgetår, vilket motsvarar etablerad praxis. Det blotta faktum att vissa skadeindikatorer visar högre värden före skadeundersökningsperioden är inte ett tillräckligt starkt skäl för att frångå denna praxis. Därför kan endast tendenserna under skadeundersökningsperioden beaktas. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(102)

En part hävdade att produktionsvolymen och kapacitetsutnyttjandet först minskade efter att ha ökat betydligt under perioden före skadeundersökningsperioden. På denna grundval hävdade parten att den minskande tendensen för dessa faktorer därför inte visar på skada. När kommissionen fastställde tendenser för de olika skadeindikatorerna grundande den sin bedömning på skadeundersökningsperioden, som fastställdes vid inledandet av undersökningen. Skadeundersökningsperioden består av översynsperioden och tre föregående budgetår, vilket motsvarar etablerad praxis. Det blotta faktum att vissa skadeindikatorer visar högre värden före skadeundersökningsperioden är inte ett tillräckligt starkt skäl för att frångå denna praxis. Därför kan endast tendenserna under skadeundersökningsperioden beaktas. Detta påstående avvisades därför.

| (103) | Produktionskapaciteten förblev totalt sett stabil under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

Produktionskapaciteten förblev totalt sett stabil under skadeundersökningsperioden.

| (104) | Till följd av den minskade produktionsvolymen och den stabila produktionskapaciteten utvecklades kapacitetsutnyttjandet i enlighet med produktionsvolymen, dvs. det sjönk först under BÅ2011/2012, ökade sedan under BÅ2012/2013 och minskade igen under översynsperioden. Totalt sett minskade kapacitetsutnyttjandet med 9 % under skadeundersökningsperioden, i enlighet med minskningen av produktionsvolymen. |
| --- | --- |

(104)

Till följd av den minskade produktionsvolymen och den stabila produktionskapaciteten utvecklades kapacitetsutnyttjandet i enlighet med produktionsvolymen, dvs. det sjönk först under BÅ2011/2012, ökade sedan under BÅ2012/2013 och minskade igen under översynsperioden. Totalt sett minskade kapacitetsutnyttjandet med 9 % under skadeundersökningsperioden, i enlighet med minskningen av produktionsvolymen.

b)   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (105) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Försäljningsvolym och marknadsandel | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym i unionen Index | 100 | 84 | 85 | 83 |
| Marknadsandel
  Index | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna. |

(105)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Försäljningsvolym och marknadsandel

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

Översynsperiod

Försäljningsvolym i unionen Index

100

84

85

83

Marknadsandel

Index

100

96

91

85

Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna.

| (106) | Unionsindustrins försäljningsvolym för mononatriumglutamat minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymen minskade mest mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, medan den under de efterföljande åren förblev relativt stabil. Försäljningsvolymens minskning ledde, tillsammans med en samtidig minskning av förbrukningen och ökning av importen främst från Indonesien, till att unionsindustrins marknadsandel minskade med totalt sett cirka 15 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins marknadsandel minskade med 4 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, vilket sammanfaller med en ökad marknadsandel för indonesisk och kinesisk import under samma period. Mellan BÅ2012/2013 och översynsperioden fortsatte unionsindustrins marknadsandel att minska stadigt, medan den indonesiska importvolymen och marknadsandelen ökade betydligt. Även den kinesiska importen och marknadsandelen ökade under skadeundersökningsperioden, men låg kvar på låga nivåer under denna period. |
| --- | --- |

(106)

Unionsindustrins försäljningsvolym för mononatriumglutamat minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymen minskade mest mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, medan den under de efterföljande åren förblev relativt stabil. Försäljningsvolymens minskning ledde, tillsammans med en samtidig minskning av förbrukningen och ökning av importen främst från Indonesien, till att unionsindustrins marknadsandel minskade med totalt sett cirka 15 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins marknadsandel minskade med 4 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, vilket sammanfaller med en ökad marknadsandel för indonesisk och kinesisk import under samma period. Mellan BÅ2012/2013 och översynsperioden fortsatte unionsindustrins marknadsandel att minska stadigt, medan den indonesiska importvolymen och marknadsandelen ökade betydligt. Även den kinesiska importen och marknadsandelen ökade under skadeundersökningsperioden, men låg kvar på låga nivåer under denna period.

c)   Tillväxt

| (107) | Förbrukningen i unionen minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 17 %, vilket motsvarar en marknadsandelsförlust på 15 %. |
| --- | --- |

(107)

Förbrukningen i unionen minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 17 %, vilket motsvarar en marknadsandelsförlust på 15 %.

d)   Sysselsättning och produktivitet

| (108) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Sysselsättning och produktivitet | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda
  Index | 100 | 103 | 107 | 108 |
| Produktivitet (enhet per anställd)
  Index | 100 | 92 | 100 | 85 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(108)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Sysselsättning och produktivitet

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

Översynsperiod

Antal anställda

Index

100

103

107

108

Produktivitet (enhet per anställd)

Index

100

92

100

85

Källa: Svar på frågeformulär.

| (109) | Unionsindustrins sysselsättning ökade kontinuerligt och totalt sett med 8 % under skadeundersökningsperioden. Denna ökning berodde huvudsakligen på att ett tidigare närstående företag integrerades 2011 och på att unionsindustrins underhållsavdelning utvidgats. |
| --- | --- |

(109)

Unionsindustrins sysselsättning ökade kontinuerligt och totalt sett med 8 % under skadeundersökningsperioden. Denna ökning berodde huvudsakligen på att ett tidigare närstående företag integrerades 2011 och på att unionsindustrins underhållsavdelning utvidgats.

| (110) | Produktiviteten minskade på grund av en kombination av ökad sysselsättning och minskad produktion, vilket framgår av tabell 8. |
| --- | --- |

(110)

Produktiviteten minskade på grund av en kombination av ökad sysselsättning och minskad produktion, vilket framgår av tabell 8.

6.   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (111) | Den dumpningsmarginal som fastställts för Kina låg högt över miniminivån, medan importvolymen från Kina förblev låg under skadeundersökningsperioden. Om åtgärderna upphävs kan de faktiska dumpningsmarginalerna komma att påverka unionsindustrin väsentligt med tanke på den ökade volymen och de sänkta priserna på import från Kina och den förväntade utvecklingen av den kinesiska importen, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. I antidumpningsundersökningen beträffande import av mononatriumglutamat från Indonesien, som nämns i skäl 7, fastställdes samtidigt dumpningsmarginaler för de samarbetsvilliga exportörerna från Indonesien, vilka betydligt ökade sin marknadsandel på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(111)

Den dumpningsmarginal som fastställts för Kina låg högt över miniminivån, medan importvolymen från Kina förblev låg under skadeundersökningsperioden. Om åtgärderna upphävs kan de faktiska dumpningsmarginalerna komma att påverka unionsindustrin väsentligt med tanke på den ökade volymen och de sänkta priserna på import från Kina och den förväntade utvecklingen av den kinesiska importen, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. I antidumpningsundersökningen beträffande import av mononatriumglutamat från Indonesien, som nämns i skäl 7, fastställdes samtidigt dumpningsmarginaler för de samarbetsvilliga exportörerna från Indonesien, vilka betydligt ökade sin marknadsandel på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden.

| (112) | Unionsindustrin höll fortfarande på att återhämta sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning på grund av import av mononatriumglutamat med ursprung i Kina, vilket nämns i skäl 124. Eftersom den dumpade importen från Indonesien ökade betydligt under skadeundersökningsperioden och befanns ha vållat unionsindustrin väsentlig skada (12), var det möjligt att dra slutsatsen att denna återhämtningsprocess hade vänt. |
| --- | --- |

(112)

Unionsindustrin höll fortfarande på att återhämta sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning på grund av import av mononatriumglutamat med ursprung i Kina, vilket nämns i skäl 124. Eftersom den dumpade importen från Indonesien ökade betydligt under skadeundersökningsperioden och befanns ha vållat unionsindustrin väsentlig skada (12), var det möjligt att dra slutsatsen att denna återhämtningsprocess hade vänt.

a)   Priser och faktorer som påverkar priser

| (113) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser för icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Genomsnittliga försäljningspriser | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/ton)
  Index | 100 | 107 | 101 | 97 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)
  Index | 100 | 120 | 124 | 130 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(113)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser för icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Genomsnittliga försäljningspriser

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

Översynsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/ton)

Index

100

107

101

97

Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)

Index

100

120

124

130

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (114) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Det ökade först med 7 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, men minskade sedan kontinuerligt fram till översynsperioden. Prisökningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 kan ses som en konsekvens av kostnadsökningen under samma period, även om kostnadsökningen var mer markant än prisökningen. Samtidigt ökade importen från Indonesien och utövade en betydande prispress på unionsindustrin. Som en följd av detta minskade unionsindustrins priser med 6 % mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013 och med ytterligare 4 % mellan BÅ2012/2013 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(114)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Det ökade först med 7 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, men minskade sedan kontinuerligt fram till översynsperioden. Prisökningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 kan ses som en konsekvens av kostnadsökningen under samma period, även om kostnadsökningen var mer markant än prisökningen. Samtidigt ökade importen från Indonesien och utövade en betydande prispress på unionsindustrin. Som en följd av detta minskade unionsindustrins priser med 6 % mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013 och med ytterligare 4 % mellan BÅ2012/2013 och översynsperioden.

| (115) | Tillverkningskostnaden per enhet ökade med 30 % under skadeundersökningsperioden. Under BÅ2011/2012 började en kontinuerlig ökning, huvudsakligen på grund av att kostnaderna för råvaror och arbetskraft ökade. Denna kostnad kunde inte, i enlighet med vad som anges ovan, fångas upp med hjälp av en likvärdig prisökning på grund av prispressen från den dumpade importen från Indonesien. |
| --- | --- |

(115)

Tillverkningskostnaden per enhet ökade med 30 % under skadeundersökningsperioden. Under BÅ2011/2012 började en kontinuerlig ökning, huvudsakligen på grund av att kostnaderna för råvaror och arbetskraft ökade. Denna kostnad kunde inte, i enlighet med vad som anges ovan, fångas upp med hjälp av en likvärdig prisökning på grund av prispressen från den dumpade importen från Indonesien.

| (116) | En berörd part begärde att kommissionen skulle undersöka huruvida ett eventuellt införande av biprodukter i unionsindustrins tillverkningskostnader kan på konstlad väg ha ökat unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad. Undersökningen visade att biprodukterna hade fördelats korrekt och absolut inte förvrängde skadebilden. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(116)

En berörd part begärde att kommissionen skulle undersöka huruvida ett eventuellt införande av biprodukter i unionsindustrins tillverkningskostnader kan på konstlad väg ha ökat unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad. Undersökningen visade att biprodukterna hade fördelats korrekt och absolut inte förvrängde skadebilden. Detta påstående avvisades därför.

b)   Arbetskraftskostnader

| (117) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga lönekostnader per anställd (euro)
  Index | 100 | 117 | 125 | 124 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(117)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

Översynsperiod

Genomsnittliga lönekostnader per anställd (euro)

Index

100

117

125

124

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (118) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 24 %. Detta kan huvudsakligen förklaras av ökade insatser från unionsindustrin för att förbättra arbetstagarnas och personalens resultat, i syfte att optimera tillverkningsprocessen. |
| --- | --- |

(118)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 24 %. Detta kan huvudsakligen förklaras av ökade insatser från unionsindustrin för att förbättra arbetstagarnas och personalens resultat, i syfte att optimera tillverkningsprocessen.

c)   Lager

| (119) | Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Lager | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager
  Index | 100 | 82 | 164 | 143 |
| Utgående lager som andel av produktionen
  Index | 100 | 86 | 153 | 156 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(119)

Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Lager

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

Översynsperiod

Utgående lager

Index

100

82

164

143

Utgående lager som andel av produktionen

Index

100

86

153

156

Källa: Svar på frågeformulär.

| (120) | Totalt sett ökade det utgående lagret med 43 % under skadeundersökningsperioden. Från BÅ2010/2011 till BÅ2011/2012 minskade det utgående lagret till följd av en minskning av produktionsvolymen och en ökning av exportförsäljningsvolymen. Från BÅ2011/2012 till BÅ2012/2013 ökade lagren på grund av en ökning av produktionen medan unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden förblev nästan stabil. Från BÅ2012/2013 till översynsperioden minskade det utgående lagret igen, huvudsakligen på grund av ett beslut om att minska produktionen i ett försök att minska de höga lagernivåerna. |
| --- | --- |

(120)

Totalt sett ökade det utgående lagret med 43 % under skadeundersökningsperioden. Från BÅ2010/2011 till BÅ2011/2012 minskade det utgående lagret till följd av en minskning av produktionsvolymen och en ökning av exportförsäljningsvolymen. Från BÅ2011/2012 till BÅ2012/2013 ökade lagren på grund av en ökning av produktionen medan unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden förblev nästan stabil. Från BÅ2012/2013 till översynsperioden minskade det utgående lagret igen, huvudsakligen på grund av ett beslut om att minska produktionen i ett försök att minska de höga lagernivåerna.

| (121) | Utgående lager som andel av produktionen minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, men fördubblades nästan mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013. De ökade ytterligare mellan BÅ2012/2013 och översynsperioden. Totalt sett ökade de med 56 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen under BÅ2012/2013 och under översynsperioden måste ses mot bakgrund av ökande volymer av dumpad import från Indonesien, medan unionsförsäljningen låg kvar på en nästan stabil nivå under samma period. |
| --- | --- |

(121)

Utgående lager som andel av produktionen minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, men fördubblades nästan mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013. De ökade ytterligare mellan BÅ2012/2013 och översynsperioden. Totalt sett ökade de med 56 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen under BÅ2012/2013 och under översynsperioden måste ses mot bakgrund av ökande volymer av dumpad import från Indonesien, medan unionsförsäljningen låg kvar på en nästan stabil nivå under samma period.

d)   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (122) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkaren utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 14


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | BÅ2010/2011 | BÅ2011/2012 | BÅ2012/2013 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)
  Index | 100 | 30 | – 31 | – 80 |
| Kassaflöde (euro)
  Index | 100 | 39 | – 48 | – 19 |
| Investeringar (euro)
  Index | 100 | 182 | 143 | 197 |
| Räntabilitet
  Index | 100 | 14 | – 61 | – 110 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(122)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkaren utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 14

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

BÅ2010/2011

BÅ2011/2012

BÅ2012/2013

Översynsperiod

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

Index

100

30

– 31

– 80

Kassaflöde (euro)

Index

100

39

– 48

– 19

Investeringar (euro)

Index

100

182

143

197

Räntabilitet

Index

100

14

– 61

– 110

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (123) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 minskade lönsamheten avsevärt, men förblev positiv. Från och med BÅ2012/2013 blev lönsamheten negativ. Den minskade ytterligare under översynsperioden. Totalt sett minskade lönsamheten med 180 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling berodde huvudsakligen på prispressen från den indonesiska import som kom in i unionen till dumpade priser och som gjorde det omöjligt för unionsindustrin att sätta priser i enlighet med kostnadsökningen. Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Nettokassaflödet uppvisade samma tendens som lönsamheten, dvs. en kontinuerlig minskning under skadeundersökningsperioden med negativa resultat från och med BÅ2012/2013. Denna tendens förstärktes under översynsperioden. Totalt sett minskade nettokassaflödet med 119 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 minskade lönsamheten avsevärt, men förblev positiv. Från och med BÅ2012/2013 blev lönsamheten negativ. Den minskade ytterligare under översynsperioden. Totalt sett minskade lönsamheten med 180 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling berodde huvudsakligen på prispressen från den indonesiska import som kom in i unionen till dumpade priser och som gjorde det omöjligt för unionsindustrin att sätta priser i enlighet med kostnadsökningen. Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Nettokassaflödet uppvisade samma tendens som lönsamheten, dvs. en kontinuerlig minskning under skadeundersökningsperioden med negativa resultat från och med BÅ2012/2013. Denna tendens förstärktes under översynsperioden. Totalt sett minskade nettokassaflödet med 119 % under skadeundersökningsperioden.

| (124) | Investeringarna ökade med 97 % under skadeundersökningsperioden. De utgjordes huvudsakligen av investeringar som var nödvändiga för underhåll och för uppfyllande av lagstadgade säkerhetskrav. Trots att unionsindustrin fortfarande höll på att återhämta sig från tidigare dumpning av kinesiska exporterande tillverkare före skadeundersökningsperioden började läget att förbättras och industrin var lönsam i början av skadeundersökningsperioden fram till BÅ2011/2012. Under dessa omständigheter gjordes ett antal investeringar som inte längre kunde skjutas upp, vilket förklarar den betydande ökningen av investeringsnivåerna under BÅ2011/2012 och de efterföljande åren. |
| --- | --- |

(124)

Investeringarna ökade med 97 % under skadeundersökningsperioden. De utgjordes huvudsakligen av investeringar som var nödvändiga för underhåll och för uppfyllande av lagstadgade säkerhetskrav. Trots att unionsindustrin fortfarande höll på att återhämta sig från tidigare dumpning av kinesiska exporterande tillverkare före skadeundersökningsperioden började läget att förbättras och industrin var lönsam i början av skadeundersökningsperioden fram till BÅ2011/2012. Under dessa omständigheter gjordes ett antal investeringar som inte längre kunde skjutas upp, vilket förklarar den betydande ökningen av investeringsnivåerna under BÅ2011/2012 och de efterföljande åren.

| (125) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var räntabiliteten för tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten negativ från och med BÅ2012/2013, vilket återspeglar den negativa lönsamhetstendensen. Totalt sett minskade räntabiliteten med 210 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(125)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var räntabiliteten för tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten negativ från och med BÅ2012/2013, vilket återspeglar den negativa lönsamhetstendensen. Totalt sett minskade räntabiliteten med 210 % under skadeundersökningsperioden.

| (126) | Med hänsyn till den minskande lönsamheten och det minskande kassaflödet påverkades företagets kapitalanskaffningsförmåga också negativt. |
| --- | --- |

(126)

Med hänsyn till den minskande lönsamheten och det minskande kassaflödet påverkades företagets kapitalanskaffningsförmåga också negativt.

e)   Slutsats beträffande skada

| (127) | Nästan samtliga huvudsakliga skadeindikatorer påvisade negativa tendenser. Produktionsvolymen och kapacitetsutnyttjandet minskade med cirka 9 % och försäljningsvolymen med 17 % under skadeundersökningsperioden. I ett försök att motverka förlusterna avseende försäljningsvolym och marknadsandel minskade unionsindustrins genomsnittliga priser med 3 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som tillverkningskostnaderna ökade med mer än 30 %. Som en följd av detta minskade lönsamheten, som var positiv i början av skadeundersökningsperioden, och blev negativ under BÅ2012/2013 samt fortsatte att minska under översynsperioden. Liknande negativa tendenser kunde observeras för nettokassaflöde och för räntabilitet. |
| --- | --- |

(127)

Nästan samtliga huvudsakliga skadeindikatorer påvisade negativa tendenser. Produktionsvolymen och kapacitetsutnyttjandet minskade med cirka 9 % och försäljningsvolymen med 17 % under skadeundersökningsperioden. I ett försök att motverka förlusterna avseende försäljningsvolym och marknadsandel minskade unionsindustrins genomsnittliga priser med 3 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som tillverkningskostnaderna ökade med mer än 30 %. Som en följd av detta minskade lönsamheten, som var positiv i början av skadeundersökningsperioden, och blev negativ under BÅ2012/2013 samt fortsatte att minska under översynsperioden. Liknande negativa tendenser kunde observeras för nettokassaflöde och för räntabilitet.

| (128) | Sysselsättningen ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen under skadeundersökningsperioden kan förklaras av att ett tidigare närstående företag integrerades 2011 och av att unionsindustrins underhållsavdelning utvidgats. Även för investeringar var tendensen positiv. Investeringarna var dock huvudsakligen kopplade till förebyggande åtgärder och säkerhetskrav och inte till någon kapacitetsökning. Dessa positiva tendenser uteslöt därför inte att skada förelåg. |
| --- | --- |

(128)

Sysselsättningen ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen under skadeundersökningsperioden kan förklaras av att ett tidigare närstående företag integrerades 2011 och av att unionsindustrins underhållsavdelning utvidgats. Även för investeringar var tendensen positiv. Investeringarna var dock huvudsakligen kopplade till förebyggande åtgärder och säkerhetskrav och inte till någon kapacitetsökning. Dessa positiva tendenser uteslöt därför inte att skada förelåg.

| (129) | En berörd part hävdade att en negativ tendens för endast några av skadeindikatorerna inte är ett tillräckligt skäl för att dra slutsatsen att väsentlig skada föreligger. Enligt artikel 3.5 i grundförordningen måste inte alla skadeindikatorer visa en negativ tendens. Unionsindustrins situation ska i stället analyseras genom en bedömning av utvecklingen av samtliga skadeindikatorer som en helhet. I detta fall visade nästan alla skadeindikatorer en negativ tendens, även huvudsakliga indikatorer som försäljnings- och produktionsvolym, marknadsandel, genomsnittliga försäljningspriser och lönsamhet. |
| --- | --- |

(129)

En berörd part hävdade att en negativ tendens för endast några av skadeindikatorerna inte är ett tillräckligt skäl för att dra slutsatsen att väsentlig skada föreligger. Enligt artikel 3.5 i grundförordningen måste inte alla skadeindikatorer visa en negativ tendens. Unionsindustrins situation ska i stället analyseras genom en bedömning av utvecklingen av samtliga skadeindikatorer som en helhet. I detta fall visade nästan alla skadeindikatorer en negativ tendens, även huvudsakliga indikatorer som försäljnings- och produktionsvolym, marknadsandel, genomsnittliga försäljningspriser och lönsamhet.

| (130) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(130)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

F.   SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN ÅTERKOMMER ELLER FORTSÄTTER

1.   Inledande anmärkning

| (131) | Såsom framgår av skälen 99–130 led unionsindustrin väsentlig skada under översynsperioden. Under hela skadeundersökningsperioden förekom kinesisk import endast i begränsade kvantiteter på unionsmarknaden, samtidigt som den indonesiska importvolymen och marknadsandelen nästan tredubblades under samma period. I den parallella undersökningen beträffande import av mononatriumglutamat från Indonesien, som nämns i skäl 7, drogs slutsatsen att importen från Indonesien var dumpad och vållade unionsindustrin väsentlig skada, medan importen från Kina med tanke på de låga volymerna och prisnivåerna inte bidrog till denna skada (13). Såsom anges i skälen 48 och 70 har undersökningen samtidigt visat att den kinesiska importen skedde till dumpade priser under översynsperioden och att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(131)

Såsom framgår av skälen 99–130 led unionsindustrin väsentlig skada under översynsperioden. Under hela skadeundersökningsperioden förekom kinesisk import endast i begränsade kvantiteter på unionsmarknaden, samtidigt som den indonesiska importvolymen och marknadsandelen nästan tredubblades under samma period. I den parallella undersökningen beträffande import av mononatriumglutamat från Indonesien, som nämns i skäl 7, drogs slutsatsen att importen från Indonesien var dumpad och vållade unionsindustrin väsentlig skada, medan importen från Kina med tanke på de låga volymerna och prisnivåerna inte bidrog till denna skada (13). Såsom anges i skälen 48 och 70 har undersökningen samtidigt visat att den kinesiska importen skedde till dumpade priser under översynsperioden och att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle tillåtas upphöra.

2.   Den prognostiserade importvolymen från Kina och prisernas inverkan om åtgärderna skulle upphävas

| (132) | För att bedöma sannolikheten för att skadan återkommer om de gällande åtgärderna tillåts upphöra analyserade kommissionen den kinesiska exportens eventuella inverkan på unionsmarknaden och på unionsindustrin i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(132)

För att bedöma sannolikheten för att skadan återkommer om de gällande åtgärderna tillåts upphöra analyserade kommissionen den kinesiska exportens eventuella inverkan på unionsmarknaden och på unionsindustrin i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (133) | Analysen inriktades på de kinesiska exporterande tillverkarnas outnyttjade kapacitet, unionsmarknadens attraktionskraft och de kinesiska tillverkarnas prisbeteende i unionen. Dessutom beaktades de antidumpningsåtgärder som införts på import av mononatriumglutamat från Indonesien. |
| --- | --- |

(133)

Analysen inriktades på de kinesiska exporterande tillverkarnas outnyttjade kapacitet, unionsmarknadens attraktionskraft och de kinesiska tillverkarnas prisbeteende i unionen. Dessutom beaktades de antidumpningsåtgärder som införts på import av mononatriumglutamat från Indonesien.

| (134) | Såsom fastställs i skäl 51 uppskattades den totala outnyttjade kapaciteten för mononatriumglutamat i Kina uppgå till omkring 600 000–900 000 ton 2012. Denna siffra var långt större än unionens totala förbrukning av mononatriumglutamat under samma period. |
| --- | --- |

(134)

Såsom fastställs i skäl 51 uppskattades den totala outnyttjade kapaciteten för mononatriumglutamat i Kina uppgå till omkring 600 000–900 000 ton 2012. Denna siffra var långt större än unionens totala förbrukning av mononatriumglutamat under samma period.

| (135) | Om åtgärderna skulle upphävas kan man, till följd av unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs i skälen 59–64, rimligen förvänta sig att åtminstone en del av denna outnyttjade kapacitet med all sannolikhet kommer att läggas om till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(135)

Om åtgärderna skulle upphävas kan man, till följd av unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs i skälen 59–64, rimligen förvänta sig att åtminstone en del av denna outnyttjade kapacitet med all sannolikhet kommer att läggas om till unionsmarknaden.

| (136) | Såsom nämns i skäl 50 skulle de kinesiska importpriserna utan antidumpningstullar underskrida unionens försäljningspriser med mer än 10 % i genomsnitt. De skulle också vara lägre än de indonesiska importpriserna. På denna grundval drogs slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna i avsaknad av åtgärder sannolikt kommer att öka prispressen på unionsmarknaden, och därmed förvärra den skada som unionsindustrin lidit. I detta avseende är det viktigt att erinra om att den parallella antidumpningsundersökningen visade att importen från Indonesien medförde en prispress på unionsmarknaden, så att unionsindustrin inte kunde höja sina priser i linje med de ökande kostnaderna utan tvärtom blev tvungen att sänka sina priser under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(136)

Såsom nämns i skäl 50 skulle de kinesiska importpriserna utan antidumpningstullar underskrida unionens försäljningspriser med mer än 10 % i genomsnitt. De skulle också vara lägre än de indonesiska importpriserna. På denna grundval drogs slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna i avsaknad av åtgärder sannolikt kommer att öka prispressen på unionsmarknaden, och därmed förvärra den skada som unionsindustrin lidit. I detta avseende är det viktigt att erinra om att den parallella antidumpningsundersökningen visade att importen från Indonesien medförde en prispress på unionsmarknaden, så att unionsindustrin inte kunde höja sina priser i linje med de ökande kostnaderna utan tvärtom blev tvungen att sänka sina priser under skadeundersökningsperioden.

| (137) | Såsom beskrivs i skäl 60 kan de kinesiska importpriserna höjas om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Med hänsyn till de avsevärda prisunderskridandemarginaler som fastställdes när antidumpningstullarna drogs av har de kinesiska exportörerna, även om de kinesiska importpriserna faktiskt höjs, dock fortfarande en marginal som gör att de kan hålla sina priser under unionsindustrins prisnivåer, vilket sannolikt kommer att leda till att de vinner fler marknadsandelar på unionsmarknaden. Om detta inträffar skulle unionsindustrins försäljning och försäljningspriser omedelbart minska. |
| --- | --- |

(137)

Såsom beskrivs i skäl 60 kan de kinesiska importpriserna höjas om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Med hänsyn till de avsevärda prisunderskridandemarginaler som fastställdes när antidumpningstullarna drogs av har de kinesiska exportörerna, även om de kinesiska importpriserna faktiskt höjs, dock fortfarande en marginal som gör att de kan hålla sina priser under unionsindustrins prisnivåer, vilket sannolikt kommer att leda till att de vinner fler marknadsandelar på unionsmarknaden. Om detta inträffar skulle unionsindustrins försäljning och försäljningspriser omedelbart minska.

| (138) | Med tanke på den parallella undersökningen beträffande Indonesien och de motsvarande åtgärderna mot import av mononatriumglutamat från detta land förväntas unionsindustrin kunna återhämta sig från den väsentliga skada den har lidit. Denna återhämtningsprocess skulle kunna äventyras om importen från Kina skulle återupptas i avsevärda mängder och till dumpade priser till följd av att åtgärderna tillåts upphöra. |
| --- | --- |

(138)

Med tanke på den parallella undersökningen beträffande Indonesien och de motsvarande åtgärderna mot import av mononatriumglutamat från detta land förväntas unionsindustrin kunna återhämta sig från den väsentliga skada den har lidit. Denna återhämtningsprocess skulle kunna äventyras om importen från Kina skulle återupptas i avsevärda mängder och till dumpade priser till följd av att åtgärderna tillåts upphöra.

3.   Synpunkter som lämnats efter meddelandet av uppgifter

| (139) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att fortsatta åtgärder inte skulle förbättra unionstillverkarnas situation, eftersom deras försämrade situation främst skulle orsakas av andra faktorer än importen av mononatriumglutamat från Kina. Parten hävdade att dessa faktorer i synnerhet skulle vara effekterna av unionsindustrins investeringspolitik på dess lönsamhet, ökningen av arbetskraftskostnaderna och den påstådda ineffektiva resursanvändningen. Det hävdades att effekterna av dessa faktorer inte i tillräcklig utsträckning hade beaktats i bedömningen av unionsindustrins situation som helhet. |
| --- | --- |

(139)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att fortsatta åtgärder inte skulle förbättra unionstillverkarnas situation, eftersom deras försämrade situation främst skulle orsakas av andra faktorer än importen av mononatriumglutamat från Kina. Parten hävdade att dessa faktorer i synnerhet skulle vara effekterna av unionsindustrins investeringspolitik på dess lönsamhet, ökningen av arbetskraftskostnaderna och den påstådda ineffektiva resursanvändningen. Det hävdades att effekterna av dessa faktorer inte i tillräcklig utsträckning hade beaktats i bedömningen av unionsindustrins situation som helhet.

| (140) | Det bör noteras att den berörda parten i fråga inte lämnade några nya uppgifter eller bevis till stöd för dessa påståenden. |
| --- | --- |

(140)

Det bör noteras att den berörda parten i fråga inte lämnade några nya uppgifter eller bevis till stöd för dessa påståenden.

| (141) | När det gäller unionsindustrins investeringar förklarade denna part inte i vilken utsträckning dessa investeringar skulle ha kunnat inverka på unionsindustrins lönsamhet. Som beskrivs i skäl 124 grundades unionsindustrins investeringar på rimliga affärsbeslut som inte kan anses vara oskäliga. Investeringskostnaderna skrivs dessutom av över tiden och hade i sig ingen inverkan av betydelse på unionsindustrins lönsamhet. |
| --- | --- |

(141)

När det gäller unionsindustrins investeringar förklarade denna part inte i vilken utsträckning dessa investeringar skulle ha kunnat inverka på unionsindustrins lönsamhet. Som beskrivs i skäl 124 grundades unionsindustrins investeringar på rimliga affärsbeslut som inte kan anses vara oskäliga. Investeringskostnaderna skrivs dessutom av över tiden och hade i sig ingen inverkan av betydelse på unionsindustrins lönsamhet.

| (142) | När det gäller ökningen av arbetskraftskostnaderna kan exakta uppgifter inte lämnas ut på grund av sekretess, men undersökningen visade dock att inverkan av denna ökning på de totala produktionskostnaderna var obetydlig. |
| --- | --- |

(142)

När det gäller ökningen av arbetskraftskostnaderna kan exakta uppgifter inte lämnas ut på grund av sekretess, men undersökningen visade dock att inverkan av denna ökning på de totala produktionskostnaderna var obetydlig.

| (143) | När det gäller den ineffektiva resursanvändningen lämnade parten inga närmare uppgifter om den påstådda ineffektivitetens art, och av undersökningen framgick ingen potentiell ineffektivitet hos unionsindustrin. |
| --- | --- |

(143)

När det gäller den ineffektiva resursanvändningen lämnade parten inga närmare uppgifter om den påstådda ineffektivitetens art, och av undersökningen framgick ingen potentiell ineffektivitet hos unionsindustrin.

| (144) | På dessa grunder avvisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(144)

På dessa grunder avvisades dessa påståenden.

4.   Slutsats

| (145) | Mot bakgrund av undersökningsresultaten, nämligen om outnyttjad kapacitet, unionsmarknadens attraktionskraft och de förväntade prisnivåerna på kinesisk import, dras slutsatsen att ett upphörande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till att skadan återkommer, vilket ytterligare skulle förvärra den skadevållande situationen för unionsindustrin till följd av den sannolika ökningen av kinesisk import till dumpade priser som underskrider unionsindustrins försäljningspriser. |
| --- | --- |

(145)

Mot bakgrund av undersökningsresultaten, nämligen om outnyttjad kapacitet, unionsmarknadens attraktionskraft och de förväntade prisnivåerna på kinesisk import, dras slutsatsen att ett upphörande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till att skadan återkommer, vilket ytterligare skulle förvärra den skadevållande situationen för unionsindustrin till följd av den sannolika ökningen av kinesisk import till dumpade priser som underskrider unionsindustrins försäljningspriser.

G.   UNIONENS INTRESSE

| (146) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(146)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

| (147) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter enligt artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(147)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter enligt artikel 21.2 i grundförordningen.

| (148) | På denna grund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna. |
| --- | --- |

(148)

På denna grund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna.

1.   Unionsindustrins intresse

| (149) | Det framkom av undersökningen att unionsindustrin led väsentlig skada under översynsperioden. Såsom nämns i skäl 131 vållades den väsentliga skadan av dumpad import från Indonesien. Undersökningen visade också att det var sannolikt att den väsentliga skadan skulle återkomma om åtgärderna mot kinesisk import skulle tillåtas upphöra. Det är sannolikt att unionsindustrins förväntade återhämtning från den skada den lidit på grund av importen från Indonesien till följd av de antidumpningsåtgärder som införts mot detta land kan äventyras om den kinesiska importen av mononatriumglutamat skulle återupptas på unionsmarknaden till dumpade priser. |
| --- | --- |

(149)

Det framkom av undersökningen att unionsindustrin led väsentlig skada under översynsperioden. Såsom nämns i skäl 131 vållades den väsentliga skadan av dumpad import från Indonesien. Undersökningen visade också att det var sannolikt att den väsentliga skadan skulle återkomma om åtgärderna mot kinesisk import skulle tillåtas upphöra. Det är sannolikt att unionsindustrins förväntade återhämtning från den skada den lidit på grund av importen från Indonesien till följd av de antidumpningsåtgärder som införts mot detta land kan äventyras om den kinesiska importen av mononatriumglutamat skulle återupptas på unionsmarknaden till dumpade priser.

| (150) | Om åtgärderna behålls förväntas unionsindustrin kunna dra full fördel av effekterna av de åtgärder som införts inom ramen för den parallella undersökningen beträffande import av mononatriumglutamat från Indonesien, dvs. den kommer att återhämta sig från den väsentliga skada den lidit. Den skulle också kunna förbättra lönsamheten. |
| --- | --- |

(150)

Om åtgärderna behålls förväntas unionsindustrin kunna dra full fördel av effekterna av de åtgärder som införts inom ramen för den parallella undersökningen beträffande import av mononatriumglutamat från Indonesien, dvs. den kommer att återhämta sig från den väsentliga skada den lidit. Den skulle också kunna förbättra lönsamheten.

| (151) | Slutsatsen blev därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna mot Kina. |
| --- | --- |

(151)

Slutsatsen blev därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna mot Kina.

2.   Importörernas och handlarnas intresse

| (152) | Fjorton företag trädde fram efter det att tillkännagivandet om inledande offentliggjorts. Inget av dessa företag importerade dock mononatriumglutamat från Kina till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(152)

Fjorton företag trädde fram efter det att tillkännagivandet om inledande offentliggjorts. Inget av dessa företag importerade dock mononatriumglutamat från Kina till unionen under översynsperioden.

| (153) | En handlare i unionen som var involverad i återförsäljning av mononatriumglutamat inom och utanför unionen gav sig till känna under undersökningen som användare. Denna handlare köpte främst mononatriumglutamat från unionsindustrin, men även från importörer. Handlaren köpte inte mononatriumglutamat med ursprung i Kina, men däremot från Indonesien och andra tredjeländer. Handlarens verksamhet med anknytning till mononatriumglutamat var marginell i förhållande till den totala verksamheten. På dessa grunder ansågs att de gällande åtgärderna mot import av mononatriumglutamat från Kina inte hade någon väsentlig negativ inverkan på denna handlares situation. |
| --- | --- |

(153)

En handlare i unionen som var involverad i återförsäljning av mononatriumglutamat inom och utanför unionen gav sig till känna under undersökningen som användare. Denna handlare köpte främst mononatriumglutamat från unionsindustrin, men även från importörer. Handlaren köpte inte mononatriumglutamat med ursprung i Kina, men däremot från Indonesien och andra tredjeländer. Handlarens verksamhet med anknytning till mononatriumglutamat var marginell i förhållande till den totala verksamheten. På dessa grunder ansågs att de gällande åtgärderna mot import av mononatriumglutamat från Kina inte hade någon väsentlig negativ inverkan på denna handlares situation.

3.   Användarnas intresse

| (154) | Användarna är huvudsakligen verksamma inom livsmedels- och dryckessektorn och använder mononatriumglutamat vid tillverkning av kryddblandningar, soppor och färdiga maträtter. Mononatriumglutamat används även för vissa andra saker än livsmedel, exempelvis för tillverkning av rengöringsmedel. |
| --- | --- |

(154)

Användarna är huvudsakligen verksamma inom livsmedels- och dryckessektorn och använder mononatriumglutamat vid tillverkning av kryddblandningar, soppor och färdiga maträtter. Mononatriumglutamat används även för vissa andra saker än livsmedel, exempelvis för tillverkning av rengöringsmedel.

| (155) | Trettiotre företag trädde fram och mottog ett frågeformulär. Fem företag samarbetade under undersökningen genom att lämna in svar på frågeformuläret. Fyra av dem verkade inom livsmedels- och dryckessektorn, och en verkade inom en annan sektor. Två av de samarbetande företagen kontrollerades på plats, ett som verkade inom livsmedels- och dryckessektorn och ett som tillverkade rengöringsmedel. |
| --- | --- |

(155)

Trettiotre företag trädde fram och mottog ett frågeformulär. Fem företag samarbetade under undersökningen genom att lämna in svar på frågeformuläret. Fyra av dem verkade inom livsmedels- och dryckessektorn, och en verkade inom en annan sektor. Två av de samarbetande företagen kontrollerades på plats, ett som verkade inom livsmedels- och dryckessektorn och ett som tillverkade rengöringsmedel.

a)   Livsmedels- och dryckessektorn

| (156) | Undersökningen visade att mononatriumglutamat i genomsnitt utgjorde cirka 5 % av den totala kostnaden för produkter innehållande mononatriumglutamat som tillverkades av de samarbetande företag som tillhandahöll de uppgifter som erfordrades. |
| --- | --- |

(156)

Undersökningen visade att mononatriumglutamat i genomsnitt utgjorde cirka 5 % av den totala kostnaden för produkter innehållande mononatriumglutamat som tillverkades av de samarbetande företag som tillhandahöll de uppgifter som erfordrades.

| (157) | Av de fyra samarbetsvilliga användarna importerade endast en mononatriumglutamat från Kina. Detta samarbetsvilliga företag köpte mononatriumglutamat från unionsindustrin och importerade cirka 40 % av sina totala inköp av mononatriumglutamat från Kina. Verksamheten med anknytning till produkter innehållande mononatriumglutamat utgjorde omkring en tredjedel av företagets totala verksamhet. Under översynsperioden visade sig detta företag vara lönsamt. |
| --- | --- |

(157)

Av de fyra samarbetsvilliga användarna importerade endast en mononatriumglutamat från Kina. Detta samarbetsvilliga företag köpte mononatriumglutamat från unionsindustrin och importerade cirka 40 % av sina totala inköp av mononatriumglutamat från Kina. Verksamheten med anknytning till produkter innehållande mononatriumglutamat utgjorde omkring en tredjedel av företagets totala verksamhet. Under översynsperioden visade sig detta företag vara lönsamt.

| (158) | De övriga tre företagen importerade inte mononatriumglutamat från Kina under översynsperioden. Av dessa företag hade två en relativt oviktig verksamhet med anknytning till produkter innehållande mononatriumglutamat jämfört med den totala verksamheten. Dessutom var dessa två företag, enligt de uppgifter som lämnades in, lönsamma under översynsperioden. När det gällde det tredje företaget, vars verksamhet med anknytning till produkter innehållandes mononatriumglutamat visserligen utgjorde omkring en tredjedel av den totala verksamheten, befanns det vara lönsamt under översynsperioden. |
| --- | --- |

(158)

De övriga tre företagen importerade inte mononatriumglutamat från Kina under översynsperioden. Av dessa företag hade två en relativt oviktig verksamhet med anknytning till produkter innehållande mononatriumglutamat jämfört med den totala verksamheten. Dessutom var dessa två företag, enligt de uppgifter som lämnades in, lönsamma under översynsperioden. När det gällde det tredje företaget, vars verksamhet med anknytning till produkter innehållandes mononatriumglutamat visserligen utgjorde omkring en tredjedel av den totala verksamheten, befanns det vara lönsamt under översynsperioden.

b)   Andra sektorer än livsmedelssektorn

| (159) | Ett av de samarbetsvilliga företagen använde mononatriumglutamat för att tillverka rengöringsmedel. Mononatriumglutamat utgjorde mellan 15 och 20 % av tillverkningskostnaden för dessa produkter. Under översynsperioden köpte företaget främst mononatriumglutamat från unionsindustrin. Det importerade även mononatriumglutamat från tredjeländer, men inte från Kina. Endast en mindre del av företagets verksamhet ägnades åt produkter innehållande mononatriumglutamat jämfört med den totala verksamheten, som dessutom visade sig ha positiva vinstmarginaler på [5–10 %] under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(159)

Ett av de samarbetsvilliga företagen använde mononatriumglutamat för att tillverka rengöringsmedel. Mononatriumglutamat utgjorde mellan 15 och 20 % av tillverkningskostnaden för dessa produkter. Under översynsperioden köpte företaget främst mononatriumglutamat från unionsindustrin. Det importerade även mononatriumglutamat från tredjeländer, men inte från Kina. Endast en mindre del av företagets verksamhet ägnades åt produkter innehållande mononatriumglutamat jämfört med den totala verksamheten, som dessutom visade sig ha positiva vinstmarginaler på [5–10 %] under undersökningsperioden.

| (160) | Denna berörda part påstod att mononatriumglutamat, med hänsyn till EU:s regelverk som förbjuder användning av fosfater och andra fosforföreningar (14), troligtvis kommer att användas i ökade mängder för att ersätta fosfater och andra fosforföreningar vid tillverkning av rengöringsmedel. Därför förväntas efterfrågan på mononatriumglutamat i unionen öka väsentligt och eventuella antidumpningstullar på import av mononatriumglutamat skulle ha en negativ inverkan på denna nya marknads utveckling. Parten hävdade i synnerhet att nivån på antidumpningsåtgärderna mot import av mononatriumglutamat från Kina skulle leda till att kinesisk import inte kunde komma in på unionsmarknaden och att det därför skulle uppstå en risk för försörjningsbrist i unionen. Företaget hävdade dessutom att det även skulle råda brist på alternativa försörjningskällor på grund av de gällande åtgärderna mot import av mononatriumglutamat från Indonesien. |
| --- | --- |

(160)

Denna berörda part påstod att mononatriumglutamat, med hänsyn till EU:s regelverk som förbjuder användning av fosfater och andra fosforföreningar (14), troligtvis kommer att användas i ökade mängder för att ersätta fosfater och andra fosforföreningar vid tillverkning av rengöringsmedel. Därför förväntas efterfrågan på mononatriumglutamat i unionen öka väsentligt och eventuella antidumpningstullar på import av mononatriumglutamat skulle ha en negativ inverkan på denna nya marknads utveckling. Parten hävdade i synnerhet att nivån på antidumpningsåtgärderna mot import av mononatriumglutamat från Kina skulle leda till att kinesisk import inte kunde komma in på unionsmarknaden och att det därför skulle uppstå en risk för försörjningsbrist i unionen. Företaget hävdade dessutom att det även skulle råda brist på alternativa försörjningskällor på grund av de gällande åtgärderna mot import av mononatriumglutamat från Indonesien.

| (161) | Denna användare hävdade dessutom att unionsindustrin skulle gynnas av den förväntade ökningen i förbrukningen av mononatriumglutamat och även öka sin försäljningsvolym på unionsmarknaden. Samtidigt hävdade användaren att unionsindustrin inte skulle ha tillräcklig kapacitet för att tillgodose den ökade efterfrågan på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(161)

Denna användare hävdade dessutom att unionsindustrin skulle gynnas av den förväntade ökningen i förbrukningen av mononatriumglutamat och även öka sin försäljningsvolym på unionsmarknaden. Samtidigt hävdade användaren att unionsindustrin inte skulle ha tillräcklig kapacitet för att tillgodose den ökade efterfrågan på unionsmarknaden.

| (162) | I detta skede är det emellertid svårt att förutsäga hur den nya rättsliga ramen kommer att påverka unionsmarknaden och huruvida eller i vilken utsträckning den kommer att öka tillverkningen av mononatriumglutamatbaserade rengöringsmedel och således påverka efterfrågan på mononatriumglutamat i unionen. Den berörda parten lade inte heller fram någon bevisning för att styrka i vilken utsträckning en antidumpningstull skulle kunna ha en negativ inverkan. I detta avseende konstateras att målet med antidumpningstullen är att återskapa lika villkor på unionsmarknaden. Inom ramen för undersökningen upptäcktes även ett antal alternativa försörjningskällor, såsom Brasilien, Vietnam och Sydkorea. |
| --- | --- |

(162)

I detta skede är det emellertid svårt att förutsäga hur den nya rättsliga ramen kommer att påverka unionsmarknaden och huruvida eller i vilken utsträckning den kommer att öka tillverkningen av mononatriumglutamatbaserade rengöringsmedel och således påverka efterfrågan på mononatriumglutamat i unionen. Den berörda parten lade inte heller fram någon bevisning för att styrka i vilken utsträckning en antidumpningstull skulle kunna ha en negativ inverkan. I detta avseende konstateras att målet med antidumpningstullen är att återskapa lika villkor på unionsmarknaden. Inom ramen för undersökningen upptäcktes även ett antal alternativa försörjningskällor, såsom Brasilien, Vietnam och Sydkorea.

| (163) | Efter meddelandet av uppgifter upprepade samma berörda part sitt påstående om att efterfrågan på mononatriumglutamat skulle öka betydligt i unionen på grund av förbudet mot fosfater och att unionsindustrin inte skulle kunna tillgodose den ökade efterfrågan i unionen. Den berörda parten lade dock inte fram några nya uppgifter eller bevis för att styrka argumentet, och påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(163)

Efter meddelandet av uppgifter upprepade samma berörda part sitt påstående om att efterfrågan på mononatriumglutamat skulle öka betydligt i unionen på grund av förbudet mot fosfater och att unionsindustrin inte skulle kunna tillgodose den ökade efterfrågan i unionen. Den berörda parten lade dock inte fram några nya uppgifter eller bevis för att styrka argumentet, och påståendet avvisades därför.

| (164) | När det gäller alternativa försörjningskällor var marknadsandelen av import från andra tredjeländer betydande under BÅ2010/2011 och minskade endast på grund av den illojalt prissatta importen från Indonesien. Det förväntas att införandet av tullar mot import av mononatriumglutamat från Indonesien i den parallella undersökningen kommer att ge andra tredjeländer möjlighet att återvinna förlorade marknadsandelar i unionen. Om åtgärderna beträffande Kina skulle upphävas skulle den förväntade effekten av antidumpningstullarna mot Indonesien äventyras eftersom import från Kina sannolikt skulle komma in på unionsmarknaden i avsevärt ökade mängder till dumpade priser som underskrider unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden (vilket fastställs i skälen 149–151). |
| --- | --- |

(164)

När det gäller alternativa försörjningskällor var marknadsandelen av import från andra tredjeländer betydande under BÅ2010/2011 och minskade endast på grund av den illojalt prissatta importen från Indonesien. Det förväntas att införandet av tullar mot import av mononatriumglutamat från Indonesien i den parallella undersökningen kommer att ge andra tredjeländer möjlighet att återvinna förlorade marknadsandelar i unionen. Om åtgärderna beträffande Kina skulle upphävas skulle den förväntade effekten av antidumpningstullarna mot Indonesien äventyras eftersom import från Kina sannolikt skulle komma in på unionsmarknaden i avsevärt ökade mängder till dumpade priser som underskrider unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden (vilket fastställs i skälen 149–151).

| (165) | Efter meddelandet av uppgifter upprepade den ovannämnda berörda parten att det inte fanns några verkliga alternativa försörjningskällor, eftersom tillverkarna på marknaderna i andra tredjeländer tillhörde samma grupp som unionsindustrin. |
| --- | --- |

(165)

Efter meddelandet av uppgifter upprepade den ovannämnda berörda parten att det inte fanns några verkliga alternativa försörjningskällor, eftersom tillverkarna på marknaderna i andra tredjeländer tillhörde samma grupp som unionsindustrin.

| (166) | Som nämnts i skälen 94 och 95 finns det alternativa försörjningskällor för mononatriumglutamat i flera tredjeländer, t.ex. Brasilien, Sydkorea och Vietnam. Under översynsperioden uppgick marknadsandelen för import från andra tredjeländer än Kina eller Indonesien bara till en fjärdedel av dess marknadsandel under BÅ2010/2011. Om åtgärderna beträffande import från Kina skulle fortsätta att tillämpas finns det inga skäl till att importen från andra tredjeländer inte kunde täcka åtminstone en del av användarnas behov av mononatriumglutamat, med en motsvarande marknadsandel som sjunker till eller under nivån för BÅ2010/2011. Enligt de uppgifter som var tillgängliga för parterna i den icke-konfidentiella dokumentationen utgörs dessa alternativa källor dessutom av företag/grupper av företag som är fristående från Ajinomoto-gruppen eller tillhör denna grupp. Även om dessa alternativa källor tillhörde Ajinomoto-gruppen finns det i alla händelser inget som tyder på att de inte skulle leverera till unionsmarknaden på rättvisa villkor. Argumentet bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(166)

Som nämnts i skälen 94 och 95 finns det alternativa försörjningskällor för mononatriumglutamat i flera tredjeländer, t.ex. Brasilien, Sydkorea och Vietnam. Under översynsperioden uppgick marknadsandelen för import från andra tredjeländer än Kina eller Indonesien bara till en fjärdedel av dess marknadsandel under BÅ2010/2011. Om åtgärderna beträffande import från Kina skulle fortsätta att tillämpas finns det inga skäl till att importen från andra tredjeländer inte kunde täcka åtminstone en del av användarnas behov av mononatriumglutamat, med en motsvarande marknadsandel som sjunker till eller under nivån för BÅ2010/2011. Enligt de uppgifter som var tillgängliga för parterna i den icke-konfidentiella dokumentationen utgörs dessa alternativa källor dessutom av företag/grupper av företag som är fristående från Ajinomoto-gruppen eller tillhör denna grupp. Även om dessa alternativa källor tillhörde Ajinomoto-gruppen finns det i alla händelser inget som tyder på att de inte skulle leverera till unionsmarknaden på rättvisa villkor. Argumentet bör därför avvisas.

| (167) | Samma part hävdade också att unionsindustrin har en dominerande ställning och att det skulle råda brist på konkurrens på unionsmarknaden. Man hävdade att unionsindustrins ställning på unionsmarknaden skulle förstärkas ännu mer om åtgärderna mot kinesiskt mononatriumglutamat behålls. |
| --- | --- |

(167)

Samma part hävdade också att unionsindustrin har en dominerande ställning och att det skulle råda brist på konkurrens på unionsmarknaden. Man hävdade att unionsindustrins ställning på unionsmarknaden skulle förstärkas ännu mer om åtgärderna mot kinesiskt mononatriumglutamat behålls.

| (168) | Undersökningen visade tydligt att unionsindustrin inte kunde upprätthålla sin försäljningsvolym i unionen, eftersom den förlorade marknadsandelar, särskilt till indonesisk import. Vidare kunde inte unionsindustrin höja sina prisnivåer i linje med de ökande råvarukostnaderna, på grund av den prispress som den dumpade importen från Indonesien medförde, och led betydande förluster under översynsperioden. Kommissionen noterade även att det finns konkurrens från import med ursprung i ett antal tredjeländer som har fritt tillträde till unionsmarknaden. På dessa grunder fanns det inte tillräcklig bevisning för någon påstådd dominerande ställning för unionsindustrin, utan argumentet fick avvisas. |
| --- | --- |

(168)

Undersökningen visade tydligt att unionsindustrin inte kunde upprätthålla sin försäljningsvolym i unionen, eftersom den förlorade marknadsandelar, särskilt till indonesisk import. Vidare kunde inte unionsindustrin höja sina prisnivåer i linje med de ökande råvarukostnaderna, på grund av den prispress som den dumpade importen från Indonesien medförde, och led betydande förluster under översynsperioden. Kommissionen noterade även att det finns konkurrens från import med ursprung i ett antal tredjeländer som har fritt tillträde till unionsmarknaden. På dessa grunder fanns det inte tillräcklig bevisning för någon påstådd dominerande ställning för unionsindustrin, utan argumentet fick avvisas.

| (169) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade den berörda parten i fråga att det inte låg i unionens intresse att användare i unionen skulle vara tvungna att förlita sig på unionsindustrin och att det bör finnas tillräckliga alternativa försörjningskällor. Till stöd för detta påstående noterade den berörda parten att den minskade förbrukningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 i huvudsak berodde på minskningen av unionsindustrins produktionsvolym. |
| --- | --- |

(169)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade den berörda parten i fråga att det inte låg i unionens intresse att användare i unionen skulle vara tvungna att förlita sig på unionsindustrin och att det bör finnas tillräckliga alternativa försörjningskällor. Till stöd för detta påstående noterade den berörda parten att den minskade förbrukningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 i huvudsak berodde på minskningen av unionsindustrins produktionsvolym.

| (170) | Som nämnts i skäl 100 minskade produktionen med 5 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, medan förbrukningen minskade med 13 % under samma tid (se skälen 76 och 78). Under BÅ2011/2012 var kapacitetsutnyttjandet 5 % lägre än under BÅ2010/2011, vilket innebar att det fanns reservkapacitet under BÅ2011/2012. Unionsindustrins produktion kan därför inte anses vara en faktor som påverkat minskningen av förbrukningen under BÅ2011/2012. I enlighet med skäl 166 finns det i alla händelser alternativa försörjningskällor i andra tredjeländer. Argumentet bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(170)

Som nämnts i skäl 100 minskade produktionen med 5 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, medan förbrukningen minskade med 13 % under samma tid (se skälen 76 och 78). Under BÅ2011/2012 var kapacitetsutnyttjandet 5 % lägre än under BÅ2010/2011, vilket innebar att det fanns reservkapacitet under BÅ2011/2012. Unionsindustrins produktion kan därför inte anses vara en faktor som påverkat minskningen av förbrukningen under BÅ2011/2012. I enlighet med skäl 166 finns det i alla händelser alternativa försörjningskällor i andra tredjeländer. Argumentet bör därför avvisas.

| (171) | På denna grundval, och särskilt med tanke på att åtgärderna mot Kina inte förefaller ha haft någon betydande negativ inverkan på de samarbetsvilliga användarna, drog kommissionen slutsatsen att dessa aktörers ekonomiska situation sannolikt inte skulle påverkas i någon större utsträckning om åtgärderna behålls. |
| --- | --- |

(171)

På denna grundval, och särskilt med tanke på att åtgärderna mot Kina inte förefaller ha haft någon betydande negativ inverkan på de samarbetsvilliga användarna, drog kommissionen slutsatsen att dessa aktörers ekonomiska situation sannolikt inte skulle påverkas i någon större utsträckning om åtgärderna behålls.

4.   Leverantörernas intresse

| (172) | Fyra unionsleverantörer av råvaror trädde fram och svarade på frågeformuläret. Deras försäljning av råvaror till unionsindustrin utgjorde endast en liten del av deras totala omsättning. Två av leverantörerna bestred denna slutsats och hävdade att unionsindustrins försvinnande skulle inverka betydligt på deras affärsverksamhet. Dessa leverantörer hävdade att ett eventuellt upphörande av unionens produktion av mononatriumglutamat skulle inverka negativt på deras totala verksamhet eftersom sockerfabrikerna inte kan undvika att producera en viss volym av sockerlösning och sockermelass, som har unionsindustrin som sin största köpare. Om socker i dessa former förblir osålt skulle detta påverka den berörda fabrikens övergripande effektivitet. |
| --- | --- |

(172)

Fyra unionsleverantörer av råvaror trädde fram och svarade på frågeformuläret. Deras försäljning av råvaror till unionsindustrin utgjorde endast en liten del av deras totala omsättning. Två av leverantörerna bestred denna slutsats och hävdade att unionsindustrins försvinnande skulle inverka betydligt på deras affärsverksamhet. Dessa leverantörer hävdade att ett eventuellt upphörande av unionens produktion av mononatriumglutamat skulle inverka negativt på deras totala verksamhet eftersom sockerfabrikerna inte kan undvika att producera en viss volym av sockerlösning och sockermelass, som har unionsindustrin som sin största köpare. Om socker i dessa former förblir osålt skulle detta påverka den berörda fabrikens övergripande effektivitet.

| (173) | Dessa argument styrktes emellertid inte med någon bevisning och avvisades därför. |
| --- | --- |

(173)

Dessa argument styrktes emellertid inte med någon bevisning och avvisades därför.

5.   Övriga argument

| (174) | En berörd part hävdade att effekterna av de gällande åtgärderna mot Kina borde bedömas tillsammans med effekterna av de åtgärder som införts mot import av mononatriumglutamat från Indonesien. |
| --- | --- |

(174)

En berörd part hävdade att effekterna av de gällande åtgärderna mot Kina borde bedömas tillsammans med effekterna av de åtgärder som införts mot import av mononatriumglutamat från Indonesien.

| (175) | Effekten av båda åtgärderna på användarna analyserades mot bakgrund av tillgängligheten av alternativa försörjningskällor. Analysen visade att ett antal tredjeländer i själva verket har kapacitet att exportera mononatriumglutamat till unionen. Dessa tredjeländer fanns också på unionsmarknaden innan volymerna av den indonesiska dumpade importen till unionen ökade. |
| --- | --- |

(175)

Effekten av båda åtgärderna på användarna analyserades mot bakgrund av tillgängligheten av alternativa försörjningskällor. Analysen visade att ett antal tredjeländer i själva verket har kapacitet att exportera mononatriumglutamat till unionen. Dessa tredjeländer fanns också på unionsmarknaden innan volymerna av den indonesiska dumpade importen till unionen ökade.

6.   Slutsats om unionens intresse

| (176) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen det inte finns några tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina. |
| --- | --- |

(176)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen det inte finns några tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina.

H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (177) | Alla berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades vederbörligen där det var motiverat. |
| --- | --- |

(177)

Alla berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades vederbörligen där det var motiverat.

| (178) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av mononatriumglutamat med ursprung i Kina som infördes genom förordning (EG) nr 1187/2008 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(178)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av mononatriumglutamat med ursprung i Kina som infördes genom förordning (EG) nr 1187/2008 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (179) | Ett företag får begära att individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det därefter ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen. Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om företagets namnändring inte påverkar rätten att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(179)

Ett företag får begära att individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det därefter ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen. Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om företagets namnändring inte påverkar rätten att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (180) | Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen avgav inte något yttrande. |
| --- | --- |

(180)

Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen avgav inte något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av mononatriumglutamat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2922 42 00 (Taric-nummer 2922420010), med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och tillverkas av de nedan angivna företagen:

| Företag | Antidumpningstull (i %) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd | 36,5 | A884 |
| Alla övriga företag | 39,7 | A999 |

Företag

Antidumpningstull (i %)

Taric-tilläggsnummer

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd

36,5

A884

Alla övriga företag

39,7

A999

3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1187/2008 av den 27 november 2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 322, 2.12.2008, s. 1).

2

(3)  EUT C 60, 1.3.2013, s. 10.

3

(4)  EUT C 349, 29.11.2013, s. 14.

4

(5)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien (EUT C 349, 29.11.2013, s. 5).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 904/2014 av den 20 augusti 2014 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien (EUT L 246, 21.8.2014, s. 1).

6

(7)  Sammanföll med den enda unionstillverkarens budgetår (BÅ), april–mars (BÅ2010/2011, BÅ2011/2012, BÅ2012/2013, UP).

7

(8)  Förordning (EG) nr 1187/2008.

8

(9)  EUT C 349, 29.11.2013, s. 5.

9

(10)  Avtalet om tillämpning av artikel VI i allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet).

10

(11)  De genomsnittliga priserna inkluderar inte de gällande antidumpningstullarna.

11

Källa: Eurostat.

Källa:

(12)  Genomförandeförordning (EU) nr 904/2014.

12

(13)  Genomförandeförordning (EU) nr 904/2014.

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 259/2012 av den 14 mars 2012 om ändring av förordning (EG) nr 648/2004 vad gäller användningen av fosfater och andra fosforföreningar i tvättmedel och maskindiskmedel för konsumentbruk (EUT L 94, 30.3.2012, s. 16).

14

---

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/54

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/84

av den 21 januari 2015

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Provisoriska åtgärder

| (1) | Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) införde den 22 augusti 2014 en provisorisk antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 904/2014 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull). |
| --- | --- |

(1)

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) införde den 22 augusti 2014 en provisorisk antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 904/2014 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull).

| (2) | Förfarandet inleddes den 29 november 2013 till följd av ett klagomål som inlämnades den 16 oktober 2013 av Ajinomoto Foods Europe SAS (nedan kallad klaganden), den enda producenten av mononatriumglutamat i unionen, som därmed står för 100 % av unionens totala produktion av mononatriumglutamat. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes den 29 november 2013 till följd av ett klagomål som inlämnades den 16 oktober 2013 av Ajinomoto Foods Europe SAS (nedan kallad klaganden), den enda producenten av mononatriumglutamat i unionen, som därmed står för 100 % av unionens totala produktion av mononatriumglutamat.

| (3) | Som anges i skäl 20 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 oktober 2012 till och med den 30 september 2013 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 april 2010 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(3)

Som anges i skäl 20 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 oktober 2012 till och med den 30 september 2013 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 april 2010 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   Efterföljande förfarande

| (4) | Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa en preliminär antidumpningstull hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära resultaten. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. |
| --- | --- |

(4)

Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa en preliminär antidumpningstull hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära resultaten. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta.

| (5) | Kommissionen beaktade de berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter, och ändrade där så var lämpligt de preliminära undersökningsresultaten i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen beaktade de berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter, och ändrade där så var lämpligt de preliminära undersökningsresultaten i enlighet med dessa.

| (6) | Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien och att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutgiltiga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien och att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutgiltiga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter.

| (7) | Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(7)

Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

3.   Stickprov

| (8) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande de stickprov som gjorts avseende icke-närstående importörer, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 7–19 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande de stickprov som gjorts avseende icke-närstående importörer, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 7–19 i förordningen om provisorisk tull.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (9) | Som anges i skäl 21 i förordningen om provisorisk tull är den berörda produkten mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien, som för närvarande omfattas av KN-nummer ex 2922 42 00 (nedan kallad den berörda produkten). Mononatriumglutamat är en livsmedelstillsats som huvudsakligen används som smakförstärkare i soppor, buljonger, fisk- och kötträtter, kryddblandningar och färdiga maträtter. Det tillverkas i form av vita luktfria kristaller i olika storlekar. Mononatriumglutamat används även inom den kemiska industrin till annat än livsmedel, t.ex. rengöringsmedel. Mononatriumglutamat finns i olika förpackningsstorlekar, alltifrån en konsumentstorlek på 0,5 gram till en partistorlek på 1 000 kg. De mindre förpackningsstorlekarna säljs via detaljhandlare till privata konsumenter, medan de större förpackningarna på 20 kg och mer är avsedda för industriella användare. Det finns också olika renhetsgrader. Mononatriumglutamatets egenskaper är dock desamma oavsett förpackningsstorlek eller renhetsgrad. |
| --- | --- |

(9)

Som anges i skäl 21 i förordningen om provisorisk tull är den berörda produkten mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien, som för närvarande omfattas av KN-nummer ex 2922 42 00 (nedan kallad den berörda produkten). Mononatriumglutamat är en livsmedelstillsats som huvudsakligen används som smakförstärkare i soppor, buljonger, fisk- och kötträtter, kryddblandningar och färdiga maträtter. Det tillverkas i form av vita luktfria kristaller i olika storlekar. Mononatriumglutamat används även inom den kemiska industrin till annat än livsmedel, t.ex. rengöringsmedel. Mononatriumglutamat finns i olika förpackningsstorlekar, alltifrån en konsumentstorlek på 0,5 gram till en partistorlek på 1 000 kg. De mindre förpackningsstorlekarna säljs via detaljhandlare till privata konsumenter, medan de större förpackningarna på 20 kg och mer är avsedda för industriella användare. Det finns också olika renhetsgrader. Mononatriumglutamatets egenskaper är dock desamma oavsett förpackningsstorlek eller renhetsgrad.

| (10) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande den berörda produkten och den likadana produkten, bekräftas slutsatserna i skälen 21–25 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande den berörda produkten och den likadana produkten, bekräftas slutsatserna i skälen 21–25 i förordningen om provisorisk tull.

C.   DUMPNING

1.   Normalvärde

| (11) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande normalvärdet, bekräftas skälen 26–31 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande normalvärdet, bekräftas skälen 26–31 i förordningen om provisorisk tull.

2.   Exportpris

| (12) | De båda samarbetsvilliga indonesiska exporterande producenterna hävdade återigen att försäljningspriserna till deras närstående företag var armlängdspriser, och att exportpriset därför borde fastställas utifrån det försäljningspris som den första närstående kunden betalade till moderföretaget i Indonesien snarare än på ett konstruerat exportpris. |
| --- | --- |

(12)

De båda samarbetsvilliga indonesiska exporterande producenterna hävdade återigen att försäljningspriserna till deras närstående företag var armlängdspriser, och att exportpriset därför borde fastställas utifrån det försäljningspris som den första närstående kunden betalade till moderföretaget i Indonesien snarare än på ett konstruerat exportpris.

| (13) | Till stöd för detta påstående hävdade de båda exporterande producenterna att det inte fanns några belägg för att man kompenserat för kostnader korsvis via andra produkter eller andra kostnader som uppstått mellan moderföretaget i Indonesien och deras närstående företag. Slutsatserna i skäl 37 i förordningen om provisorisk tull borde därför inte ha baserats på dessa omständigheter. |
| --- | --- |

(13)

Till stöd för detta påstående hävdade de båda exporterande producenterna att det inte fanns några belägg för att man kompenserat för kostnader korsvis via andra produkter eller andra kostnader som uppstått mellan moderföretaget i Indonesien och deras närstående företag. Slutsatserna i skäl 37 i förordningen om provisorisk tull borde därför inte ha baserats på dessa omständigheter.

| (14) | En exporterande producent hävdade dessutom att dess närstående företag i unionen inte var en importör utan en mellanhand som sålde produkten vidare i unionen före tullklarering. Mot bakgrund av detta hävdade den exporterande producenten att slutsatserna i skäl 37 i förordningen om provisorisk tull, dvs. att internpriset mellan de närstående företagen inte var på en nivå som gjorde det möjligt för de närstående importörerna att göra en rimlig vinst i unionen, därför inte var tillämpliga. |
| --- | --- |

(14)

En exporterande producent hävdade dessutom att dess närstående företag i unionen inte var en importör utan en mellanhand som sålde produkten vidare i unionen före tullklarering. Mot bakgrund av detta hävdade den exporterande producenten att slutsatserna i skäl 37 i förordningen om provisorisk tull, dvs. att internpriset mellan de närstående företagen inte var på en nivå som gjorde det möjligt för de närstående importörerna att göra en rimlig vinst i unionen, därför inte var tillämpliga.

| (15) | Inledningsvis bör det noteras att förhållandet mellan exportören och importören i sig är tillräckligt för att kommissionen ska kunna behandla de faktiska exportpriserna som otillförlitliga, eftersom förhållandet mellan exportören och importören är ett av de skäl som gör att faktiska exportpriser kan anses vara otillförlitliga. På grund av förhållandet mellan leverantören och importören är de priser som en leverantör tar ut av sitt närstående företag i unionen internpriser som inte är ett resultat av förhandlingar mellan oberoende parter på det sätt som normalt föreligger mellan oberoende företag. Vidare är det uppenbart att de kostnader som uppstår inom ramen för ett närstående företags verksamhet och den vinstmarginal som ett sådant företag lyckas uppnå i praktiken minskar det belopp som den exporterande producenten erhåller i den mån importören normalt ådragit sig dessa. |
| --- | --- |

(15)

Inledningsvis bör det noteras att förhållandet mellan exportören och importören i sig är tillräckligt för att kommissionen ska kunna behandla de faktiska exportpriserna som otillförlitliga, eftersom förhållandet mellan exportören och importören är ett av de skäl som gör att faktiska exportpriser kan anses vara otillförlitliga. På grund av förhållandet mellan leverantören och importören är de priser som en leverantör tar ut av sitt närstående företag i unionen internpriser som inte är ett resultat av förhandlingar mellan oberoende parter på det sätt som normalt föreligger mellan oberoende företag. Vidare är det uppenbart att de kostnader som uppstår inom ramen för ett närstående företags verksamhet och den vinstmarginal som ett sådant företag lyckas uppnå i praktiken minskar det belopp som den exporterande producenten erhåller i den mån importören normalt ådragit sig dessa.

| (16) | Dessutom visade undersökningen i det aktuella fallet att de berörda närstående företagen inte hade en hållbar vinstmarginal i unionen. Här bör det först noteras att vinstmarginalen för en icke-närstående samarbetsvillig importör inte kunde användas eftersom den var sekretessbelagd och därför inte fick lämnas ut till konkurrenterna. En vinstmarginal som användes vid ett tidigare förfarande om en annan kemisk produkt som tillverkats av ett liknande företag och importerats till unionen under liknande omständigheter som i det aktuella fallet användes (3) därför som riktmärke. Denna vinstmarginal utgör det objektivaste underlaget för att få fram en tillfredsställande uppskattning av armslängdspriset. Den rimliga vinstmarginal som användes låg på 5 %. Eftersom de närstående företagen i unionen gör en vinst som är betydligt lägre än detta tröskelvärde och mot bakgrund av att en sådan vinst inte är hållbar, kan internpriset inte anses vara tillförlitligt. |
| --- | --- |

(16)

Dessutom visade undersökningen i det aktuella fallet att de berörda närstående företagen inte hade en hållbar vinstmarginal i unionen. Här bör det först noteras att vinstmarginalen för en icke-närstående samarbetsvillig importör inte kunde användas eftersom den var sekretessbelagd och därför inte fick lämnas ut till konkurrenterna. En vinstmarginal som användes vid ett tidigare förfarande om en annan kemisk produkt som tillverkats av ett liknande företag och importerats till unionen under liknande omständigheter som i det aktuella fallet användes (3) därför som riktmärke. Denna vinstmarginal utgör det objektivaste underlaget för att få fram en tillfredsställande uppskattning av armslängdspriset. Den rimliga vinstmarginal som användes låg på 5 %. Eftersom de närstående företagen i unionen gör en vinst som är betydligt lägre än detta tröskelvärde och mot bakgrund av att en sådan vinst inte är hållbar, kan internpriset inte anses vara tillförlitligt.

| (17) | Vidare krävs det inte nödvändigtvis några faktiska belägg för att de närstående företagen kompenserat för kostnader korsvis eller att vissa kostnader som i regel bärs av en importör betalats av någon annan part. Som nämnts ovan ådrar sig ett närstående företag alltid dessa kostnader så fort ett företag bedriver sälj- och importverksamhet. Till följd av förhållandet mellan de närstående företagen kan förekomsten av korsvis kompensation av kostnader via andra produkter eller sådana kostnader inte uteslutas och därför är internpriserna otillförlitliga. |
| --- | --- |

(17)

Vidare krävs det inte nödvändigtvis några faktiska belägg för att de närstående företagen kompenserat för kostnader korsvis eller att vissa kostnader som i regel bärs av en importör betalats av någon annan part. Som nämnts ovan ådrar sig ett närstående företag alltid dessa kostnader så fort ett företag bedriver sälj- och importverksamhet. Till följd av förhållandet mellan de närstående företagen kan förekomsten av korsvis kompensation av kostnader via andra produkter eller sådana kostnader inte uteslutas och därför är internpriserna otillförlitliga.

| (18) | Det är inte heller relevant om det närstående företaget i unionen utför en importörs samtliga uppgifter eller faktiskt andra uppgifter. Det som är relevant är om exportpriset vid gemenskapens gräns är tillförlitligt. Som nämndes ovan i skäl 15 visade den nuvarande undersökningen att prisnivåerna mellan närstående företag gjorde att de närstående företagen i unionen inte kunde ha en rimlig vinstmarginal. Ingen av exportörerna kunde visa varför denna vinstmarginal vore olämplig och därför bör dessa påståenden betraktas som obekräftade. Argumentet att ett av dessa närstående företag inte utförde en importörs samtliga uppgifter i unionen saknade betydelse eftersom det, som nämndes ovan, är irrelevant vilka exakta uppgifter företaget utförde i unionen. Det faktum att företaget endast utförde vissa av en importörs uppgifter återspeglas dessutom alltid i säljbeloppet och de närstående företagens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, men inte alls i den använda vinstmarginalen. Vidare bör det noteras att det faktum att det närstående företaget utför vissa uppgifter före import inte betyder att exportpriset inte kan konstrueras på grundval av det pris till vilket produkterna första gången säljs vidare till en oberoende köpare med de nödvändiga justeringar som gjorts enligt artikel 2.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Det är inte heller relevant om det närstående företaget i unionen utför en importörs samtliga uppgifter eller faktiskt andra uppgifter. Det som är relevant är om exportpriset vid gemenskapens gräns är tillförlitligt. Som nämndes ovan i skäl 15 visade den nuvarande undersökningen att prisnivåerna mellan närstående företag gjorde att de närstående företagen i unionen inte kunde ha en rimlig vinstmarginal. Ingen av exportörerna kunde visa varför denna vinstmarginal vore olämplig och därför bör dessa påståenden betraktas som obekräftade. Argumentet att ett av dessa närstående företag inte utförde en importörs samtliga uppgifter i unionen saknade betydelse eftersom det, som nämndes ovan, är irrelevant vilka exakta uppgifter företaget utförde i unionen. Det faktum att företaget endast utförde vissa av en importörs uppgifter återspeglas dessutom alltid i säljbeloppet och de närstående företagens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, men inte alls i den använda vinstmarginalen. Vidare bör det noteras att det faktum att det närstående företaget utför vissa uppgifter före import inte betyder att exportpriset inte kan konstrueras på grundval av det pris till vilket produkterna första gången säljs vidare till en oberoende köpare med de nödvändiga justeringar som gjorts enligt artikel 2.9 i grundförordningen.

| (19) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade de två samarbetsvilliga indonesiska exporterande producenterna sina påståenden om fastställandet av exportpriset. En exporterande producent invände mot undersökningsresultaten i skäl 15, dvs. att bara det faktum att det finns ett förhållande mellan exportören och importören är tillräckligt för att kommissionen ska kunna betrakta de faktiska exportpriserna som otillförlitliga, och hävdade att detta stred mot artikel 2.9 i grundförordningen. Samma exporterande producent hävdade vidare att övervägandena i skäl 17 om att vissa kostnader som uppkommer hos ett närstående företag så snart företaget utför sälj- och importfunktioner inte grundades på fakta i ärendet. Denna exporterande producent hävdade slutligen att kommissionen inte tagit hänsyn till det faktum att priserna för det närstående företaget och priserna för oberoende kunder i unionen låg på liknande nivåer. |
| --- | --- |

(19)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade de två samarbetsvilliga indonesiska exporterande producenterna sina påståenden om fastställandet av exportpriset. En exporterande producent invände mot undersökningsresultaten i skäl 15, dvs. att bara det faktum att det finns ett förhållande mellan exportören och importören är tillräckligt för att kommissionen ska kunna betrakta de faktiska exportpriserna som otillförlitliga, och hävdade att detta stred mot artikel 2.9 i grundförordningen. Samma exporterande producent hävdade vidare att övervägandena i skäl 17 om att vissa kostnader som uppkommer hos ett närstående företag så snart företaget utför sälj- och importfunktioner inte grundades på fakta i ärendet. Denna exporterande producent hävdade slutligen att kommissionen inte tagit hänsyn till det faktum att priserna för det närstående företaget och priserna för oberoende kunder i unionen låg på liknande nivåer.

| (20) | Den andra exporterande producenten upprepade sitt påstående om att dess exportpris till den första oberoende kunden vid unionens gräns borde beaktas vid fastställandet av exportpriset, och framhöll att det närstående företaget bara agerade som mellanhand och att bland annat tullklareringen gjordes av de icke-närstående kunderna i unionen. |
| --- | --- |

(20)

Den andra exporterande producenten upprepade sitt påstående om att dess exportpris till den första oberoende kunden vid unionens gräns borde beaktas vid fastställandet av exportpriset, och framhöll att det närstående företaget bara agerade som mellanhand och att bland annat tullklareringen gjordes av de icke-närstående kunderna i unionen.

| (21) | Som svar på dessa påståenden noteras det att kommissionen i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, på grundval av omständigheterna i ärendet, ansåg att exportpriserna skulle konstrueras på grund av förhållandet mellan exportörerna och de närstående parterna. Undersökningen visade faktiskt att de relevanta närstående parterna inte uppnådde någon långsiktig vinstmarginal i unionen under undersökningsperioden. I detta avseende har det närstående företagets funktion i unionen ingen betydelse vid fastställandet av huruvida exportpriserna i detta fall bör konstrueras. Som anges i skäl 18 är det faktum att de närstående företagen bara utför vissa uppgifter inte heller något hinder för att tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen, utan det återspeglas i ett lägre belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som ska dras av från det pris till vilket den berörda produkten första gången såldes vidare till en oberoende köpare. Det noteras också slutligen att de exporterande producenterna inte lämnade någon faktisk bevisning som kunde ändra dessa slutsatser. När det gäller påstående rörande en liknande prisnivå för närstående och oberoende kunder i unionen bör det noteras att detta påstående behandlades i skäl 37 i förordningen om provisorisk tull. Undersökningen visade att internpriserna mellan de närstående företagen, trots liknande prisnivåer med de oberoende kunderna, inte låg på en sådan nivå som gjorde det möjligt för de närstående importörerna att göra en långsiktig vinst i unionen. Dessa argument bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(21)

Som svar på dessa påståenden noteras det att kommissionen i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, på grundval av omständigheterna i ärendet, ansåg att exportpriserna skulle konstrueras på grund av förhållandet mellan exportörerna och de närstående parterna. Undersökningen visade faktiskt att de relevanta närstående parterna inte uppnådde någon långsiktig vinstmarginal i unionen under undersökningsperioden. I detta avseende har det närstående företagets funktion i unionen ingen betydelse vid fastställandet av huruvida exportpriserna i detta fall bör konstrueras. Som anges i skäl 18 är det faktum att de närstående företagen bara utför vissa uppgifter inte heller något hinder för att tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen, utan det återspeglas i ett lägre belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som ska dras av från det pris till vilket den berörda produkten första gången såldes vidare till en oberoende köpare. Det noteras också slutligen att de exporterande producenterna inte lämnade någon faktisk bevisning som kunde ändra dessa slutsatser. När det gäller påstående rörande en liknande prisnivå för närstående och oberoende kunder i unionen bör det noteras att detta påstående behandlades i skäl 37 i förordningen om provisorisk tull. Undersökningen visade att internpriserna mellan de närstående företagen, trots liknande prisnivåer med de oberoende kunderna, inte låg på en sådan nivå som gjorde det möjligt för de närstående importörerna att göra en långsiktig vinst i unionen. Dessa argument bör därför avvisas.

| (22) | Argumenten rörande användningen av konstruerade exportpriser i den föreliggande undersökningen bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(22)

Argumenten rörande användningen av konstruerade exportpriser i den föreliggande undersökningen bör därför avvisas.

| (23) | Samma två exporteranden producenter hävdade att om exportpriserna skulle konstrueras trots de argument som nämns i skälen 12–14 så skulle den rimliga vinstmarginalen på 5 % som använts för att konstruera exportpriset vara överskattad. De menade fortsättningsvis att de närstående företagens faktiska vinstmarginal i stället bör användas, eftersom priserna mellan de närstående parterna låg på samma nivå som för oberoende kunder. |
| --- | --- |

(23)

Samma två exporteranden producenter hävdade att om exportpriserna skulle konstrueras trots de argument som nämns i skälen 12–14 så skulle den rimliga vinstmarginalen på 5 % som använts för att konstruera exportpriset vara överskattad. De menade fortsättningsvis att de närstående företagens faktiska vinstmarginal i stället bör användas, eftersom priserna mellan de närstående parterna låg på samma nivå som för oberoende kunder.

| (24) | På grundval av övervägandena i skälen 15–18 om internprisernas tillförlitlighet och vinstmarginalerna för närstående företag i unionen bör detta argument avvisas. I vilket fall som helst baserades de hänsyn som tagits för kostnader som tillkommit enligt artikel 2.9 i grundförordningen på de berörda företagens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och återspeglar därför företagens verksamhet, oavsett funktion. Följaktligen bör detta påstående avvisas. |
| --- | --- |

(24)

På grundval av övervägandena i skälen 15–18 om internprisernas tillförlitlighet och vinstmarginalerna för närstående företag i unionen bör detta argument avvisas. I vilket fall som helst baserades de hänsyn som tagits för kostnader som tillkommit enligt artikel 2.9 i grundförordningen på de berörda företagens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och återspeglar därför företagens verksamhet, oavsett funktion. Följaktligen bör detta påstående avvisas.

| (25) | En av de exporterande producenterna ovan hävdade att exportpriset för vissa transaktioner med ett till den exporterande producenten icke närstående företag borde ha baserats på det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. Kommissionen konstaterade dock att den berörda försäljningen inte räknades som export till unionen. Mot bakgrund av detta togs de berörda transaktionerna inte med i beräkningen av exportpriset. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter invände den exporterande producenten mot att transaktionerna inte togs med och hävdade att kommissionen skulle ha beaktat all försäljning i unionen av den berörda produkten som tillverkats av den exporterande tillverkaren. All försäljning till den berörda oberoende kunden beaktades dock vid fastställandet av exportpriset. En eventuell påföljande transaktion från denne oberoende kund kan inte beaktas, eftersom det för det första inte rör sig om exportförsäljning i den mening som avses i artikel 2.8 och 2.9 i grundförordningen och för det andra eftersom denna försäljning riskerar att räknas dubbelt. Den exporterande producentens påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(25)

En av de exporterande producenterna ovan hävdade att exportpriset för vissa transaktioner med ett till den exporterande producenten icke närstående företag borde ha baserats på det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. Kommissionen konstaterade dock att den berörda försäljningen inte räknades som export till unionen. Mot bakgrund av detta togs de berörda transaktionerna inte med i beräkningen av exportpriset. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter invände den exporterande producenten mot att transaktionerna inte togs med och hävdade att kommissionen skulle ha beaktat all försäljning i unionen av den berörda produkten som tillverkats av den exporterande tillverkaren. All försäljning till den berörda oberoende kunden beaktades dock vid fastställandet av exportpriset. En eventuell påföljande transaktion från denne oberoende kund kan inte beaktas, eftersom det för det första inte rör sig om exportförsäljning i den mening som avses i artikel 2.8 och 2.9 i grundförordningen och för det andra eftersom denna försäljning riskerar att räknas dubbelt. Den exporterande producentens påstående avvisades därför.

| (26) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande fastställandet av exportpriset, bekräftas slutsatserna i skälen 32–38 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande fastställandet av exportpriset, bekräftas slutsatserna i skälen 32–38 i förordningen om provisorisk tull.

3.   Jämförelse

| (27) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter ifrågasatte de två samarbetsvilliga exporterande producenterna att kostnaderna för att flytta varorna från fabriken till lagret skulle ses som interna logistikkostnader och därmed inte skulle påverka prisernas jämförbarhet. |
| --- | --- |

(27)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter ifrågasatte de två samarbetsvilliga exporterande producenterna att kostnaderna för att flytta varorna från fabriken till lagret skulle ses som interna logistikkostnader och därmed inte skulle påverka prisernas jämförbarhet.

| (28) | En av de exporterande producenterna hade flera distributionslager på den inhemska marknaden, varifrån mononatriumglutamat fraktades till slutkonsumenterna. Denna exporterande producent hävdade att transportkostnaderna från fabriken till lagerlokalerna borde betraktas som inhemska fraktkostnader och dras av från normalvärdet eftersom inga sådana kostnader uppstått i samband med exportförsäljning. Den andra exporterande producenten hävdade att kostnaden för att flytta varorna till lagret i vissa fall kunde kopplas till en specifik faktura och därför är en direkt försäljningskostnad och att denna kostnad är inkluderad i det pris som kunderna betalar, vilket påverkar prisernas jämförbarhet. Den bör därför dras av från normalvärdet. |
| --- | --- |

(28)

En av de exporterande producenterna hade flera distributionslager på den inhemska marknaden, varifrån mononatriumglutamat fraktades till slutkonsumenterna. Denna exporterande producent hävdade att transportkostnaderna från fabriken till lagerlokalerna borde betraktas som inhemska fraktkostnader och dras av från normalvärdet eftersom inga sådana kostnader uppstått i samband med exportförsäljning. Den andra exporterande producenten hävdade att kostnaden för att flytta varorna till lagret i vissa fall kunde kopplas till en specifik faktura och därför är en direkt försäljningskostnad och att denna kostnad är inkluderad i det pris som kunderna betalar, vilket påverkar prisernas jämförbarhet. Den bör därför dras av från normalvärdet.

| (29) | Lagerlokaler anses vara en del av en exporterande producents lokaler och en produkt är klar för försäljning först när produkten befinner sig på lagret. Avståndet mellan lagret och fabriken är irrelevant, liksom huruvida transporten från fabriken till lagret kan kopplas till en specifik inhemsk försäljningstransaktion, eftersom det här rör sig om kostnader som i regel uppstår före försäljningen och därför inte är en direkt försäljningskostnad som påverkar prisernas jämförbarhet. Därför bör dessa påståenden avvisas baserat på artikel 2.10 e i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

Lagerlokaler anses vara en del av en exporterande producents lokaler och en produkt är klar för försäljning först när produkten befinner sig på lagret. Avståndet mellan lagret och fabriken är irrelevant, liksom huruvida transporten från fabriken till lagret kan kopplas till en specifik inhemsk försäljningstransaktion, eftersom det här rör sig om kostnader som i regel uppstår före försäljningen och därför inte är en direkt försäljningskostnad som påverkar prisernas jämförbarhet. Därför bör dessa påståenden avvisas baserat på artikel 2.10 e i grundförordningen.

| (30) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade den samarbetsvilliga exporterande producent som exporterade mononatriumglutamatet via ett närstående företag utanför unionen att dess export inte bör justeras enligt artikel 2.10 i i grundförordningen, eftersom det närstående företaget utanför unionen inte fungerade som ombud och inte arbetade på provisionsbasis. Den exporterande producenten hävdade vidare att pålägget för det berörda närstående företaget, som fungerade som underlag för de gjorda justeringarna, inte påverkade prisernas jämförbarhet eftersom kommissionen när den konstruerade exportpriset redan dragit av en rimlig vinstmarginal för det närstående företaget i unionen som skulle täcka alla vinstmarginaler för alla transaktioner mellan företagen. Den exporterande producenten hävdade vidare att om något bör dras av från det konstruerade exportpriset så är det endast försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för det närstående företaget utanför unionen. |
| --- | --- |

(30)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade den samarbetsvilliga exporterande producent som exporterade mononatriumglutamatet via ett närstående företag utanför unionen att dess export inte bör justeras enligt artikel 2.10 i i grundförordningen, eftersom det närstående företaget utanför unionen inte fungerade som ombud och inte arbetade på provisionsbasis. Den exporterande producenten hävdade vidare att pålägget för det berörda närstående företaget, som fungerade som underlag för de gjorda justeringarna, inte påverkade prisernas jämförbarhet eftersom kommissionen när den konstruerade exportpriset redan dragit av en rimlig vinstmarginal för det närstående företaget i unionen som skulle täcka alla vinstmarginaler för alla transaktioner mellan företagen. Den exporterande producenten hävdade vidare att om något bör dras av från det konstruerade exportpriset så är det endast försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för det närstående företaget utanför unionen.

| (31) | Vid undersökningen konstaterades att det närstående företaget utanför unionen gjorde ett pålägg för varje exportförsäljning till unionen. Pålägget påverkade prisernas jämförbarhet, eftersom det endast gjordes vid exportförsäljning och inte vid försäljning på den inhemska marknaden. Påståendet att det närstående företagets vinstmarginal redan tagits med i beräkningen av exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen kunde inte godtas. Detta beror på att justeringarna enligt artikel 2.9 och artikel 2.10 i grundförordningen har olika syften, är separata och skilda från varandra och regleras av olika materiella regler. Artikel 2.9 i grundförordningen syftar till att fastställa ett tillförlitligt exportpris medan artikel 2.10 i grundförordningen syftar till att säkerställa jämförbarheten mellan exportpriset och normalvärdet. När exportpriset väl har fastställts i enlighet med artikel 2.8 eller 2.9 i grundförordningen avser eventuella ytterligare justeringar enligt artikel 2.10 inte längre exportpriset som sådant och är på intet sätt avsett att fastställa normalvärdet och exportpriset som sådant. Därför förbiser den samarbetsvilliga exporterande producenten syftet med justeringen enligt 2.10 i i grundförordningen som är att se till att priset kan jämföras med normalvärdet och inte att fastställa exportpriset som sådant. Därför omfattar den avdragna rimliga vinstmarginalen enligt artikel 2.9 i grundförordningen inte något eventuellt pålägg i samma försäljningskanal. När det gäller det justerade beloppet återspeglar justeringen det pålägg som faktiskt tagits ut mellan de närstående företagen och påverkar därför faktiskt priserna och prisernas jämförbarhet. Det finns därför inget skäl att ersätta det med ett annat teoretiskt belopp. Avslutningsvis har kommissionen rätt att ta hänsyn till att det närstående företaget utanför unionen mottar betalning (i form av det pålägg som det närstående företaget lägger på försäljningar som det fakturerar kunderna i unionen). För att det närstående företaget ska räknas som ett företag som ska betala bolagsskatt i landet utanför unionen (som har en väsentligt lägre bolagsskattesats än Indonesien) på dessa betalningar måste det bedriva faktisk ekonomisk verksamhet där. Som sådant kan den indonesiska exporterande producenten inte försöka försäkra sig om den gynnsamma skattebehandling som den får genom att ha det närstående företaget i landet utanför unionen och dess ekonomiska verksamhet inom denna jurisdiktion och samtidigt i antidumpningsförfaranden hävda att det närstående företaget inte bedriver någon ekonomisk verksamhet. Dessa påståenden bör följaktligen avvisas. |
| --- | --- |

(31)

Vid undersökningen konstaterades att det närstående företaget utanför unionen gjorde ett pålägg för varje exportförsäljning till unionen. Pålägget påverkade prisernas jämförbarhet, eftersom det endast gjordes vid exportförsäljning och inte vid försäljning på den inhemska marknaden. Påståendet att det närstående företagets vinstmarginal redan tagits med i beräkningen av exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen kunde inte godtas. Detta beror på att justeringarna enligt artikel 2.9 och artikel 2.10 i grundförordningen har olika syften, är separata och skilda från varandra och regleras av olika materiella regler. Artikel 2.9 i grundförordningen syftar till att fastställa ett tillförlitligt exportpris medan artikel 2.10 i grundförordningen syftar till att säkerställa jämförbarheten mellan exportpriset och normalvärdet. När exportpriset väl har fastställts i enlighet med artikel 2.8 eller 2.9 i grundförordningen avser eventuella ytterligare justeringar enligt artikel 2.10 inte längre exportpriset som sådant och är på intet sätt avsett att fastställa normalvärdet och exportpriset som sådant. Därför förbiser den samarbetsvilliga exporterande producenten syftet med justeringen enligt 2.10 i i grundförordningen som är att se till att priset kan jämföras med normalvärdet och inte att fastställa exportpriset som sådant. Därför omfattar den avdragna rimliga vinstmarginalen enligt artikel 2.9 i grundförordningen inte något eventuellt pålägg i samma försäljningskanal. När det gäller det justerade beloppet återspeglar justeringen det pålägg som faktiskt tagits ut mellan de närstående företagen och påverkar därför faktiskt priserna och prisernas jämförbarhet. Det finns därför inget skäl att ersätta det med ett annat teoretiskt belopp. Avslutningsvis har kommissionen rätt att ta hänsyn till att det närstående företaget utanför unionen mottar betalning (i form av det pålägg som det närstående företaget lägger på försäljningar som det fakturerar kunderna i unionen). För att det närstående företaget ska räknas som ett företag som ska betala bolagsskatt i landet utanför unionen (som har en väsentligt lägre bolagsskattesats än Indonesien) på dessa betalningar måste det bedriva faktisk ekonomisk verksamhet där. Som sådant kan den indonesiska exporterande producenten inte försöka försäkra sig om den gynnsamma skattebehandling som den får genom att ha det närstående företaget i landet utanför unionen och dess ekonomiska verksamhet inom denna jurisdiktion och samtidigt i antidumpningsförfaranden hävda att det närstående företaget inte bedriver någon ekonomisk verksamhet. Dessa påståenden bör följaktligen avvisas.

| (32) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade den exporterande producenten sina påståenden om justeringen av pålägget för dess närstående företag och invände mot att skattehänsyn skulle tas i samband med en antidumpningsundersökning. Den exporterande producenten hävdade vidare att företaget inte invänder mot att dess närstående företag hade affärsverksamhet i det berörda tredjelandet, men att verksamheten var begränsad när det gäller den berörda produkten. Det upprepades också att det närstående företagets verksamhet tydligt skilde sig från ombudsverksamhet och att det och inte fick någon provision av den exporterande producenten för försäljning till unionen. Den exporterande producenten upprepade slutligen att kommissionen, när den konstruerade exportpriset, redan hade dragit av en rimlig vinstmarginal för det närstående företaget i unionen, vilket skulle täcka alla vinstmarginaler för alla transaktioner mellan företagen. I detta avseende påstod den exporterande producenten att det vid successiv försäljning mellan närstående företag faktiskt var kommissionen praxis att bara dra av vinstmarginalen för det närstående företag som sålde direkt till den oberoende kunden i unionen, men inte vinstmarginalerna från övriga närstående företag i samma försäljningskanal. |
| --- | --- |

(32)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade den exporterande producenten sina påståenden om justeringen av pålägget för dess närstående företag och invände mot att skattehänsyn skulle tas i samband med en antidumpningsundersökning. Den exporterande producenten hävdade vidare att företaget inte invänder mot att dess närstående företag hade affärsverksamhet i det berörda tredjelandet, men att verksamheten var begränsad när det gäller den berörda produkten. Det upprepades också att det närstående företagets verksamhet tydligt skilde sig från ombudsverksamhet och att det och inte fick någon provision av den exporterande producenten för försäljning till unionen. Den exporterande producenten upprepade slutligen att kommissionen, när den konstruerade exportpriset, redan hade dragit av en rimlig vinstmarginal för det närstående företaget i unionen, vilket skulle täcka alla vinstmarginaler för alla transaktioner mellan företagen. I detta avseende påstod den exporterande producenten att det vid successiv försäljning mellan närstående företag faktiskt var kommissionen praxis att bara dra av vinstmarginalen för det närstående företag som sålde direkt till den oberoende kunden i unionen, men inte vinstmarginalerna från övriga närstående företag i samma försäljningskanal.

| (33) | Det noteras i det aktuella fallet att förekomsten av ett separat skattesubjekt kan vara ett tecken på att den närstående parten utanför unionen bedriver betydande ekonomisk verksamhet, eftersom sådan verksamhet krävs enligt den nationella skattelagstiftningen. I detta fall, och som förklarats i skäl 31, beaktade kommissionen det faktum att den berörda exporterande producenten har en närstående part utanför unionen som bedriver omfattande ekonomisk verksamhet och det faktum att den närstående parten utanför unionen drog av ett pålägg för varje försäljningstransaktion av den berörda produkten mellan de närstående parterna, vilket således påverkade prisjämförelsen för export av mononatriumglutamat till unionen. Som nämns i skäl 31 återspeglade det belopp på vilket justeringen grundades det faktiskt kontrollerade pålägg som betalades mellan de närstående företagen, och återspeglade därför även just det närstående företagets verksamhet. Dessa argument bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(33)

Det noteras i det aktuella fallet att förekomsten av ett separat skattesubjekt kan vara ett tecken på att den närstående parten utanför unionen bedriver betydande ekonomisk verksamhet, eftersom sådan verksamhet krävs enligt den nationella skattelagstiftningen. I detta fall, och som förklarats i skäl 31, beaktade kommissionen det faktum att den berörda exporterande producenten har en närstående part utanför unionen som bedriver omfattande ekonomisk verksamhet och det faktum att den närstående parten utanför unionen drog av ett pålägg för varje försäljningstransaktion av den berörda produkten mellan de närstående parterna, vilket således påverkade prisjämförelsen för export av mononatriumglutamat till unionen. Som nämns i skäl 31 återspeglade det belopp på vilket justeringen grundades det faktiskt kontrollerade pålägg som betalades mellan de närstående företagen, och återspeglade därför även just det närstående företagets verksamhet. Dessa argument bör därför avvisas.

| (34) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter invände samma exporterande producent mot de justeringar som gjorts för provisioner som betalats på exportpriset och påstod att de inte var direkta försäljningskostnader utan betalades månadsvis och därmed inte var kopplade till någon specifik försäljningstransaktion och inte påverkade prisernas jämförbarhet. Denna exporterande producent påstod att de betalade kommissionerna endast påverkade de närstående företagen sinsemellan och att artikel 2.10 i i grundförordningen därför inte var tillämplig. Den exporterande producenten hävdade även, baserat på antagandet att producenten och det närstående företaget var att betrakta som en och samma ekonomiska enhet, att alla penningöverföringar inom denna ekonomiska enhet inte skulle utgöra en kostnad eller intäkt för den ekonomiska enheten. |
| --- | --- |

(34)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter invände samma exporterande producent mot de justeringar som gjorts för provisioner som betalats på exportpriset och påstod att de inte var direkta försäljningskostnader utan betalades månadsvis och därmed inte var kopplade till någon specifik försäljningstransaktion och inte påverkade prisernas jämförbarhet. Denna exporterande producent påstod att de betalade kommissionerna endast påverkade de närstående företagen sinsemellan och att artikel 2.10 i i grundförordningen därför inte var tillämplig. Den exporterande producenten hävdade även, baserat på antagandet att producenten och det närstående företaget var att betrakta som en och samma ekonomiska enhet, att alla penningöverföringar inom denna ekonomiska enhet inte skulle utgöra en kostnad eller intäkt för den ekonomiska enheten.

| (35) | Vid undersökningen konstaterades att provision skulle utgå, enligt ett provisionsavtal mellan den exporterande producenten och dess närstående företag, när den exporterande producenten i Indonesien sålde varor direkt till oberoende kunder på unionsmarknaden (i stället för via sitt närstående företag). Den utbetalda provisionen var direkt kopplad till nettoförsäljningspriset. Till följd av detta påverkade det direkta förhållandet mellan försäljningen och den utbetalda provisionen prisernas jämförbarhet enligt artikel 2.10 i i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Vid undersökningen konstaterades att provision skulle utgå, enligt ett provisionsavtal mellan den exporterande producenten och dess närstående företag, när den exporterande producenten i Indonesien sålde varor direkt till oberoende kunder på unionsmarknaden (i stället för via sitt närstående företag). Den utbetalda provisionen var direkt kopplad till nettoförsäljningspriset. Till följd av detta påverkade det direkta förhållandet mellan försäljningen och den utbetalda provisionen prisernas jämförbarhet enligt artikel 2.10 i i grundförordningen.

| (36) | Avslutningsvis är antagandet att de närstående företagen var att betrakta som en och samma ekonomiska enhet felaktigt. Vid undersökningen konstaterades att den exporterande producenten själv hade en fullt fungerande exportavdelning och att den exporterande producentens och den närstående importörens exportrelaterade uppgifter inte överlappade varandra. Därför kan det närstående företaget inte anses vara en intern försäljningsavdelning och dessa argument bör avvisas. |
| --- | --- |

(36)

Avslutningsvis är antagandet att de närstående företagen var att betrakta som en och samma ekonomiska enhet felaktigt. Vid undersökningen konstaterades att den exporterande producenten själv hade en fullt fungerande exportavdelning och att den exporterande producentens och den närstående importörens exportrelaterade uppgifter inte överlappade varandra. Därför kan det närstående företaget inte anses vara en intern försäljningsavdelning och dessa argument bör avvisas.

| (37) | Om exportpriserna å andra sidan skulle justeras baserat på artikel 2.10 i i grundförordningen så hävdade den exporterande producenten att det utbetalda provisionsbeloppet inte heller borde räknas in i det närstående företagets försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som dragits av från det pris till vilket produkterna säljs vidare till den första oberoende kunden i unionen enligt artikel 2.9 i grundförordningen. Enligt artikel 2.9 i grundförordningen bör man när man konstruerar ett tillförlitligt exportpris dra av alla kostnader som uppstått mellan import och återförsäljning från det pris till vilket produkterna första gången säljs vidare till en oberoende kund i unionen och det finns ingen rättslig grund för att kompensera sådana kostnader med någon inkomst på det sätt som den exporterande producenten begärt. Dessutom hörde det närstående företagets försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader till en annan försäljningskanal (dvs. via den närstående kunden) än inkomsten från den provision som hörde till försäljningskanalen till icke-närstående kunder. Avslutningsvis har justeringen för pålägget enligt artikel 2.10 i grundförordningen och fastställandet av exportpriset enligt artikel 2.8 eller 2.9 olika syften och de representerar två olika skeden i dumpningsanalysen. |
| --- | --- |

(37)

Om exportpriserna å andra sidan skulle justeras baserat på artikel 2.10 i i grundförordningen så hävdade den exporterande producenten att det utbetalda provisionsbeloppet inte heller borde räknas in i det närstående företagets försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som dragits av från det pris till vilket produkterna säljs vidare till den första oberoende kunden i unionen enligt artikel 2.9 i grundförordningen. Enligt artikel 2.9 i grundförordningen bör man när man konstruerar ett tillförlitligt exportpris dra av alla kostnader som uppstått mellan import och återförsäljning från det pris till vilket produkterna första gången säljs vidare till en oberoende kund i unionen och det finns ingen rättslig grund för att kompensera sådana kostnader med någon inkomst på det sätt som den exporterande producenten begärt. Dessutom hörde det närstående företagets försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader till en annan försäljningskanal (dvs. via den närstående kunden) än inkomsten från den provision som hörde till försäljningskanalen till icke-närstående kunder. Avslutningsvis har justeringen för pålägget enligt artikel 2.10 i grundförordningen och fastställandet av exportpriset enligt artikel 2.8 eller 2.9 olika syften och de representerar två olika skeden i dumpningsanalysen.

| (38) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade den exporterande producenten sina påståenden beträffande provisionen enligt beskrivningen i skäl 35 och hävdade att det skulle vara inkonsekvent att å ena sidan betrakta internpriserna mellan närstående parter som otillförlitliga och att å andra sidan justera exportpriset på grundval av ett avtal om provision mellan de närstående parterna. Den exporterande producenten invände vidare mot undersökningsresultaten i skäl 35 om att den provision som betalades var direkt kopplad till nettoförsäljningsvärdet och att det därför fanns en direkt koppling mellan försäljningen och den betalade provisionen som påverkade prisernas jämförbarhet, eftersom provisionen betalades en gång per månad och närmare uppgifter om hur provisionen beräknades inte lämnades ut mellan parterna. |
| --- | --- |

(38)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade den exporterande producenten sina påståenden beträffande provisionen enligt beskrivningen i skäl 35 och hävdade att det skulle vara inkonsekvent att å ena sidan betrakta internpriserna mellan närstående parter som otillförlitliga och att å andra sidan justera exportpriset på grundval av ett avtal om provision mellan de närstående parterna. Den exporterande producenten invände vidare mot undersökningsresultaten i skäl 35 om att den provision som betalades var direkt kopplad till nettoförsäljningsvärdet och att det därför fanns en direkt koppling mellan försäljningen och den betalade provisionen som påverkade prisernas jämförbarhet, eftersom provisionen betalades en gång per månad och närmare uppgifter om hur provisionen beräknades inte lämnades ut mellan parterna.

| (39) | Den exporterande producenten lämnade ingen ytterlig bevisning för påståendena eller några andra fakta till stöd för sitt påstående som kunde ändra ovannämnda slutsatser. Slutsatserna i skälen 35–37 bekräftas därför. |
| --- | --- |

(39)

Den exporterande producenten lämnade ingen ytterlig bevisning för påståendena eller några andra fakta till stöd för sitt påstående som kunde ändra ovannämnda slutsatser. Slutsatserna i skälen 35–37 bekräftas därför.

| (40) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter ansåg en exporterande producent att normalvärdet borde justeras för marknadsförings- och stimulanskostnader. Den exporterande producenten hävdade att dessa kostnader inte uppstod vid exportförsäljning till unionen medan de hade en direkt inverkan på det inhemska försäljningspriset. Till stöd för detta argument hävdade den exporterande producenten att dessa kostnader åtminstone i vissa fall kunde spåras till specifika inhemska försäljningstransaktioner. Avslutningsvis hävdade den exporterande producenten att marknadsförings- och stimulanskostnader återspeglade de olika handelsleden på den inhemska marknaden (där mononatriumglutamat såldes direkt till detaljister) å ena sidan och försäljningen till unionen (till handlare och distributörer) å andra sidan. |
| --- | --- |

(40)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter ansåg en exporterande producent att normalvärdet borde justeras för marknadsförings- och stimulanskostnader. Den exporterande producenten hävdade att dessa kostnader inte uppstod vid exportförsäljning till unionen medan de hade en direkt inverkan på det inhemska försäljningspriset. Till stöd för detta argument hävdade den exporterande producenten att dessa kostnader åtminstone i vissa fall kunde spåras till specifika inhemska försäljningstransaktioner. Avslutningsvis hävdade den exporterande producenten att marknadsförings- och stimulanskostnader återspeglade de olika handelsleden på den inhemska marknaden (där mononatriumglutamat såldes direkt till detaljister) å ena sidan och försäljningen till unionen (till handlare och distributörer) å andra sidan.

| (41) | Undersökningen visade att marknadsförings- och stimulanskostnader till största delen var kopplade till kundkonton och inte till specifika försäljningstransaktioner. Stimulans- och marknadsföringskostnader uppkommer oavsett om produkten faktiskt säljs eller inte. Dessutom visade undersökningen att de kostnader som påstods vara kopplade till en specifik försäljningstransaktion i själva verket inte återspeglades i priset. Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att marknadsförings- och stimulanskostnader inte påverkade priserna och prisernas jämförbarhet och att detta påstående bör avvisas. |
| --- | --- |

(41)

Undersökningen visade att marknadsförings- och stimulanskostnader till största delen var kopplade till kundkonton och inte till specifika försäljningstransaktioner. Stimulans- och marknadsföringskostnader uppkommer oavsett om produkten faktiskt säljs eller inte. Dessutom visade undersökningen att de kostnader som påstods vara kopplade till en specifik försäljningstransaktion i själva verket inte återspeglades i priset. Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att marknadsförings- och stimulanskostnader inte påverkade priserna och prisernas jämförbarhet och att detta påstående bör avvisas.

| (42) | En exporterande producent hävdade att mononatriumglutamat med stora kristaller (kornstorlek) hade andra fysiska egenskaper och såldes i ett annat handelsled än när mononatriumglutamat exporterades till unionen. Den exporterande producenten hävdade därför att mononatriumglutamat med stora kristaller inte bör räknas med vid fastställandet av normalvärdet. |
| --- | --- |

(42)

En exporterande producent hävdade att mononatriumglutamat med stora kristaller (kornstorlek) hade andra fysiska egenskaper och såldes i ett annat handelsled än när mononatriumglutamat exporterades till unionen. Den exporterande producenten hävdade därför att mononatriumglutamat med stora kristaller inte bör räknas med vid fastställandet av normalvärdet.

| (43) | Vid undersökningen konstaterades att det fanns flera kornstorlekar: pulver, fin, liten, normal och stor. Produkten omfattar alla kornstorlekar, eftersom de har samma grundläggande egenskaper och användningsområden och är utbytbara. Därför bör alla produkttyper tas med i beräkningen av normalvärdet. Vidare konstaterades vid undersökningen att de olika kornstorlekarna inte var kostnadsdrivare. |
| --- | --- |

(43)

Vid undersökningen konstaterades att det fanns flera kornstorlekar: pulver, fin, liten, normal och stor. Produkten omfattar alla kornstorlekar, eftersom de har samma grundläggande egenskaper och användningsområden och är utbytbara. Därför bör alla produkttyper tas med i beräkningen av normalvärdet. Vidare konstaterades vid undersökningen att de olika kornstorlekarna inte var kostnadsdrivare.

| (44) | Undersökningen visade också att de kunder på den inhemska marknaden som köpte mononatriumglutamat med stor kornstorlek även köpte andra kornstorlekar. Det fanns inga belägg för att den prisskillnad som konstaterades för storkornig mononatriumglutamat var kopplad till de fysiska egenskaperna eller till handelsledet, eftersom det gick att koppla prisskillnaden till andra aspekter, såsom kunder och köpta volymer. Vidare kvantifierade den exporterande producenten inte den påstådda skillnaden i fysiska egenskaper. Dessa påståenden bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(44)

Undersökningen visade också att de kunder på den inhemska marknaden som köpte mononatriumglutamat med stor kornstorlek även köpte andra kornstorlekar. Det fanns inga belägg för att den prisskillnad som konstaterades för storkornig mononatriumglutamat var kopplad till de fysiska egenskaperna eller till handelsledet, eftersom det gick att koppla prisskillnaden till andra aspekter, såsom kunder och köpta volymer. Vidare kvantifierade den exporterande producenten inte den påstådda skillnaden i fysiska egenskaper. Dessa påståenden bör därför avvisas.

| (45) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit bekräftas slutsatserna i skälen 39–46 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(45)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit bekräftas slutsatserna i skälen 39–46 i förordningen om provisorisk tull.

4.   Dumpningsmarginaler

| (46) | Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas den metod för beräkning av dumpningsmarginalerna som anges i skälen 47 och 48 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(46)

Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas den metod för beräkning av dumpningsmarginalerna som anges i skälen 47 och 48 i förordningen om provisorisk tull.

| (47) | Med beaktande av att vissa transaktioner inte tagits med vid beräkningen av en exporterande producents exportpris som beskrivs i skäl 25 och eftersom inga andra synpunkter har inkommit, fastställs de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif (kostnad, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, till följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 % |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 % |
| Alla övriga företag | 28,4 % |

(47)

Med beaktande av att vissa transaktioner inte tagits med vid beräkningen av en exporterande producents exportpris som beskrivs i skäl 25 och eftersom inga andra synpunkter har inkommit, fastställs de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif (kostnad, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, till följande:

Företag

Dumpningsmarginal

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2 %

PT. Miwon Indonesia

13,3 %

Alla övriga företag

28,4 %

D.   SKADA

1.   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (48) | Berörda parter upprepade att kommissionen bör utesluta den samarbetsvilliga unionstillverkaren från unionsindustrin på grund av dess anknytning till en icke samarbetsvillig exporterande tillverkare i Indonesien. Den berörda parten hävdade att skadebilden kunde påverkas av detta förhållande. |
| --- | --- |

(48)

Berörda parter upprepade att kommissionen bör utesluta den samarbetsvilliga unionstillverkaren från unionsindustrin på grund av dess anknytning till en icke samarbetsvillig exporterande tillverkare i Indonesien. Den berörda parten hävdade att skadebilden kunde påverkas av detta förhållande.

| (49) | Parterna presenterade inte någon ny information eller några nya belägg angående detta. De styrkte bland annat inte sitt påstående om i vilken utsträckning skadebilden kunde ha påverkats. Som anges i skäl 53 i förordningen om provisorisk tull behöver den samarbetsvilliga unionstillverkaren i det här fallet dock inte uteslutas trots dess förhållande till den icke samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Indonesien, eftersom denna enda unionstillverkare samarbetade fullt ut med kommissionen vid undersökningen och genomgick en fullständig kontroll. Det faktum att en indonesisk exporterande producent inte samarbetade i undersökningen påverkade således inte undersökningens genomförande. Därför bör detta argument avvisas. |
| --- | --- |

(49)

Parterna presenterade inte någon ny information eller några nya belägg angående detta. De styrkte bland annat inte sitt påstående om i vilken utsträckning skadebilden kunde ha påverkats. Som anges i skäl 53 i förordningen om provisorisk tull behöver den samarbetsvilliga unionstillverkaren i det här fallet dock inte uteslutas trots dess förhållande till den icke samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Indonesien, eftersom denna enda unionstillverkare samarbetade fullt ut med kommissionen vid undersökningen och genomgick en fullständig kontroll. Det faktum att en indonesisk exporterande producent inte samarbetade i undersökningen påverkade således inte undersökningens genomförande. Därför bör detta argument avvisas.

| (50) | Efter meddelandet av uppgifter upprepade de berörda parterna sina argument att den samarbetsvilliga unionsproducenten bör uteslutas från unionsindustrin, eftersom en närstående exporterande tillverkare till unionsproducenten i Indonesien inte var samarbetsvillig. Dessa parter framhöll att den bristande samarbetsviljan från den närstående exporterande producenten i Indonesien kunde ha påverkat skadebilden för unionsindustrin. I sak framhöll de att priserna på mononatriumglutamat skulle ha förhandlats fram på internationell, global nivå och att det på grund av förhållandet fanns en risk för korsvis kompensation bestående av lägre priser för kunder på unionsmarknaden och högre priser på en marknad i ett tredjeland. Eftersom den närstående exporterande producenten i Indonesien inte samarbetade i undersökningen kunde kommissionen inte kontrollera om det förelåg korsvis kompensation. |
| --- | --- |

(50)

Efter meddelandet av uppgifter upprepade de berörda parterna sina argument att den samarbetsvilliga unionsproducenten bör uteslutas från unionsindustrin, eftersom en närstående exporterande tillverkare till unionsproducenten i Indonesien inte var samarbetsvillig. Dessa parter framhöll att den bristande samarbetsviljan från den närstående exporterande producenten i Indonesien kunde ha påverkat skadebilden för unionsindustrin. I sak framhöll de att priserna på mononatriumglutamat skulle ha förhandlats fram på internationell, global nivå och att det på grund av förhållandet fanns en risk för korsvis kompensation bestående av lägre priser för kunder på unionsmarknaden och högre priser på en marknad i ett tredjeland. Eftersom den närstående exporterande producenten i Indonesien inte samarbetade i undersökningen kunde kommissionen inte kontrollera om det förelåg korsvis kompensation.

| (51) | De berörda parterna tog bara upp argumentet utan att styrka det med någon faktisk bevisning. När det gäller de priser som unionsproducenterna tog ut av sina kunder på unionsmarknaden, och som kontrollerades under undersökningen, fanns det i alla händelser inget som tydde på att priserna sänktes på grund av korsvis kompensation. Tvärtom, som nämns i skäl 100 i förordningen om provisorisk tull, minskade priserna på import från Indonesien med 8 % under skadeundersökningsperioden, vilket utövade en prispress på unionsmarknaden på så sätt att unionsindustrin inte kunde höja sina priser i takt med sina ökade kostnader. Unionsindustrin som helhet tvingades därför att sänka sina priser under skadeundersökningsperioden. Argumentet avvisades därför. |
| --- | --- |

(51)

De berörda parterna tog bara upp argumentet utan att styrka det med någon faktisk bevisning. När det gäller de priser som unionsproducenterna tog ut av sina kunder på unionsmarknaden, och som kontrollerades under undersökningen, fanns det i alla händelser inget som tydde på att priserna sänktes på grund av korsvis kompensation. Tvärtom, som nämns i skäl 100 i förordningen om provisorisk tull, minskade priserna på import från Indonesien med 8 % under skadeundersökningsperioden, vilket utövade en prispress på unionsmarknaden på så sätt att unionsindustrin inte kunde höja sina priser i takt med sina ökade kostnader. Unionsindustrin som helhet tvingades därför att sänka sina priser under skadeundersökningsperioden. Argumentet avvisades därför.

| (52) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande definitionen av unionsindustrin och unionstillverkningen bekräftades slutsatserna i skälen 50 och 51 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(52)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande definitionen av unionsindustrin och unionstillverkningen bekräftades slutsatserna i skälen 50 och 51 i förordningen om provisorisk tull.

2.   Förbrukningen i unionen

| (53) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att beskrivningen av utvecklingen av förbrukningen i unionen i skäl 55 i förordningen om provisorisk tull var ofullständig. Parten menade t.ex. att den minskade förbrukningen från BÅ2010/2011 till BÅ2011/2012 berodde på att importen från Vietnam ersatts av billigare import från Indonesien och att kunderna i unionen, som inte längre räknade med prisökningar, därför sålde sina samlade lager med den följden att den totala försäljningsvolymen i unionen minskade. |
| --- | --- |

(53)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att beskrivningen av utvecklingen av förbrukningen i unionen i skäl 55 i förordningen om provisorisk tull var ofullständig. Parten menade t.ex. att den minskade förbrukningen från BÅ2010/2011 till BÅ2011/2012 berodde på att importen från Vietnam ersatts av billigare import från Indonesien och att kunderna i unionen, som inte längre räknade med prisökningar, därför sålde sina samlade lager med den följden att den totala försäljningsvolymen i unionen minskade.

| (54) | De omständigheter som den berörda parten beskrev motsade i sig inte slutsatserna i skäl 55 i förordningen om provisorisk tull om att den minskade förbrukningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 främst berodde på unionsindustrins minskade försäljning på unionsmarknaden. Mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 minskade t.ex. både unionsindustrins försäljning och importen från tredjeländer. Samtidigt som den totala importen endast minskade med 2 % (se skäl 107 i förordningen om provisorisk tull) minskade dock unionsindustrins försäljningsvolym med 16 % (skäl 72 i förordningen om provisorisk tull). Unionsindustrins minskade försäljningsvolym sammanföll med unionsindustrins minskade produktionsvolym, vilket framgår av tabellen i skäl 68 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(54)

De omständigheter som den berörda parten beskrev motsade i sig inte slutsatserna i skäl 55 i förordningen om provisorisk tull om att den minskade förbrukningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 främst berodde på unionsindustrins minskade försäljning på unionsmarknaden. Mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 minskade t.ex. både unionsindustrins försäljning och importen från tredjeländer. Samtidigt som den totala importen endast minskade med 2 % (se skäl 107 i förordningen om provisorisk tull) minskade dock unionsindustrins försäljningsvolym med 16 % (skäl 72 i förordningen om provisorisk tull). Unionsindustrins minskade försäljningsvolym sammanföll med unionsindustrins minskade produktionsvolym, vilket framgår av tabellen i skäl 68 i förordningen om provisorisk tull.

| (55) | Som framgår av tabellen i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull ökade dock importen från Vietnam mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, tvärtemot vad den berörda parten hävdat, samtidigt som importen från andra tredjeländer, t.ex. Brasilien, minskade med nästan 60 % under samma period. Resultaten ger därför inte stöd för antagandet att importen från Vietnam ersatts av import från Indonesien. |
| --- | --- |

(55)

Som framgår av tabellen i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull ökade dock importen från Vietnam mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, tvärtemot vad den berörda parten hävdat, samtidigt som importen från andra tredjeländer, t.ex. Brasilien, minskade med nästan 60 % under samma period. Resultaten ger därför inte stöd för antagandet att importen från Vietnam ersatts av import från Indonesien.

| (56) | Vidare styrkte den berörda parten inte sitt påstående att användarna hade samlat på sig ett lager före skadeundersökningsperioden och att de sålde dessa i ökade kvantiteter när importen från Indonesien ökade. Dessa påståenden kunde inte heller bekräftas under undersökningen. Den berörda partens påståenden om detta bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(56)

Vidare styrkte den berörda parten inte sitt påstående att användarna hade samlat på sig ett lager före skadeundersökningsperioden och att de sålde dessa i ökade kvantiteter när importen från Indonesien ökade. Dessa påståenden kunde inte heller bekräftas under undersökningen. Den berörda partens påståenden om detta bör därför avvisas.

| (57) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande förbrukningen i unionen bekräftades slutsatserna i skälen 52–55 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(57)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande förbrukningen i unionen bekräftades slutsatserna i skälen 52–55 i förordningen om provisorisk tull.

3.   Import från det berörda landet

| (58) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande import från det berörda landet bekräftades slutsatserna i skälen 56–66 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(58)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande import från det berörda landet bekräftades slutsatserna i skälen 56–66 i förordningen om provisorisk tull.

4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

| (59) | En berörd part hävdade att även om produktionsvolymen och kapacitetsutnyttjandet minskat under skadeundersökningsperioden så var detta endast en följd av en kraftig ökning före den perioden. Parten hävdade att minskningen under skadeundersökningsperioden därför inte var att betrakta som en negativ utveckling och inte var ett tecken på skada. Endast trender som fastställts under skadeundersökningsperioden tas dock i regel med i bedömningen av skadeindikatorernas utveckling. I det aktuella fallet fanns det inget giltigt skäl att avvika från denna praxis och bedöma skadeindikatorernas utveckling under en längre period. Argumentet bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(59)

En berörd part hävdade att även om produktionsvolymen och kapacitetsutnyttjandet minskat under skadeundersökningsperioden så var detta endast en följd av en kraftig ökning före den perioden. Parten hävdade att minskningen under skadeundersökningsperioden därför inte var att betrakta som en negativ utveckling och inte var ett tecken på skada. Endast trender som fastställts under skadeundersökningsperioden tas dock i regel med i bedömningen av skadeindikatorernas utveckling. I det aktuella fallet fanns det inget giltigt skäl att avvika från denna praxis och bedöma skadeindikatorernas utveckling under en längre period. Argumentet bör därför avvisas.

| (60) | Samma berörda part hävdade att det eventuella inkluderandet av biprodukter kan ha gjort att unionsindustrins produktionskostnader överskattats, vilket även skulle ha påverkat lönsamheten. Detta påstående var felaktigt. Unionsindustrins produktionskostnader, inklusive biprodukter, kontrollerades och det har fastställts att kostnaderna är fullständiga och korrekta. Påståendet bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(60)

Samma berörda part hävdade att det eventuella inkluderandet av biprodukter kan ha gjort att unionsindustrins produktionskostnader överskattats, vilket även skulle ha påverkat lönsamheten. Detta påstående var felaktigt. Unionsindustrins produktionskostnader, inklusive biprodukter, kontrollerades och det har fastställts att kostnaderna är fullständiga och korrekta. Påståendet bör därför avvisas.

| (61) | Eftersom inga andra synpunkter har inkommit beträffande skadeindikatorernas utveckling bekräftas slutsatserna i skälen 67–93 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(61)

Eftersom inga andra synpunkter har inkommit beträffande skadeindikatorernas utveckling bekräftas slutsatserna i skälen 67–93 i förordningen om provisorisk tull.

5.   Slutsats beträffande skada

| (62) | En berörd part hävdade att det inte var alla skadeindikatorer som uppvisade en negativ trend och att förekomsten av en negativ trend endast i ett fåtal skadeindikatorer inte är tillräckligt för att dra slutsatsen att unionsindustrin vållats väsentlig skada. |
| --- | --- |

(62)

En berörd part hävdade att det inte var alla skadeindikatorer som uppvisade en negativ trend och att förekomsten av en negativ trend endast i ett fåtal skadeindikatorer inte är tillräckligt för att dra slutsatsen att unionsindustrin vållats väsentlig skada.

| (63) | Enligt artikel 3.5 i grundförordningen måste inte alla skadeindikatorer uppvisa en negativ trend för att det ska kunna konstateras att en skada föreligger. Dessutom var påståendet felaktigt eftersom undersökningen har visat att nästan alla skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Påståendena bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(63)

Enligt artikel 3.5 i grundförordningen måste inte alla skadeindikatorer uppvisa en negativ trend för att det ska kunna konstateras att en skada föreligger. Dessutom var påståendet felaktigt eftersom undersökningen har visat att nästan alla skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Påståendena bör därför avvisas.

| (64) | Med beaktande av det ovannämnda och eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftades slutsatserna i skälen 94–96 i förordningen om provisorisk tull om att unionsindustrin vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(64)

Med beaktande av det ovannämnda och eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftades slutsatserna i skälen 94–96 i förordningen om provisorisk tull om att unionsindustrin vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inverkan av den dumpade importen

| (65) | En av parterna hävdade att med tanke på resultaten i skäl 66 i förordningen om provisorisk tull, dvs. att den vägda genomsnittliga underskridandemarginalen för importen från Indonesien låg på mellan 0 och 5 % under undersökningsperioden, kunde denna import inte ha vållat unionsindustrin denna skada, eftersom den inte kunde ha utövat någon prispress på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(65)

En av parterna hävdade att med tanke på resultaten i skäl 66 i förordningen om provisorisk tull, dvs. att den vägda genomsnittliga underskridandemarginalen för importen från Indonesien låg på mellan 0 och 5 % under undersökningsperioden, kunde denna import inte ha vållat unionsindustrin denna skada, eftersom den inte kunde ha utövat någon prispress på unionsmarknaden.

| (66) | Det fanns inga fakta i undersökningen som stöder detta påstående. Som beskrivs i skälen 99 och 100 i förordningen om provisorisk tull ökade den dumpade importen från Indonesien kraftigt under skadeundersökningsperioden, både när det gäller absoluta tal och marknadsandel. Denna ökning sammanföll med en minskad försäljningsvolym och marknadsandel från unionsindustrin. De stora importvolymerna tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser för att anpassa dem till de indonesiska importörernas prisnivåer. Till följd av detta var den konstaterade underskridandemarginalen mycket låg. Samtidigt kunde unionsindustrin inte fastställa sina priser i enlighet med de ökande kostnaderna, vilket ledde till en kraftigt minskad lönsamhet under skadeundersökningsperioden. Detta bekräftas av de stora skademarginaler som konstaterades, som ligger på mellan 24,9 % och 47,0 %, vilket nämns i skäl 125. Därför bör detta argument avvisas. |
| --- | --- |

(66)

Det fanns inga fakta i undersökningen som stöder detta påstående. Som beskrivs i skälen 99 och 100 i förordningen om provisorisk tull ökade den dumpade importen från Indonesien kraftigt under skadeundersökningsperioden, både när det gäller absoluta tal och marknadsandel. Denna ökning sammanföll med en minskad försäljningsvolym och marknadsandel från unionsindustrin. De stora importvolymerna tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser för att anpassa dem till de indonesiska importörernas prisnivåer. Till följd av detta var den konstaterade underskridandemarginalen mycket låg. Samtidigt kunde unionsindustrin inte fastställa sina priser i enlighet med de ökande kostnaderna, vilket ledde till en kraftigt minskad lönsamhet under skadeundersökningsperioden. Detta bekräftas av de stora skademarginaler som konstaterades, som ligger på mellan 24,9 % och 47,0 %, vilket nämns i skäl 125. Därför bör detta argument avvisas.

| (67) | Eftersom inga andra synpunkter har lämnats rörande den dumpade importen bekräftades slutsatserna i skälen 98–101 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom inga andra synpunkter har lämnats rörande den dumpade importen bekräftades slutsatserna i skälen 98–101 i förordningen om provisorisk tull.

2.   Inverkan av andra faktorer

2.1   Inverkan av import från Kina

| (68) | Två berörda parter påstod i strid med slutsatserna i skäl 103 i förordningen om provisorisk tull att importen från Kina hade en negativ inverkan på unionsindustrins försäljningspriser och därför bidrog till den väsentliga skadan. |
| --- | --- |

(68)

Två berörda parter påstod i strid med slutsatserna i skäl 103 i förordningen om provisorisk tull att importen från Kina hade en negativ inverkan på unionsindustrins försäljningspriser och därför bidrog till den väsentliga skadan.

| (69) | I absoluta tal fortsatte importvolymerna från Kina att ligga på en låg nivå under skadeundersökningsperioden, vilket nämns i skäl 102 i förordningen om provisorisk tull. Om hänsyn tas till antidumpningstullarna låg importpriserna högre än unionsindustrins försäljningspriser och även högre än de indonesiska importpriserna. Påståendet att importen från Kina bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin vållats avvisades mot bakgrund av importvolymerna och importpriserna från Kina. |
| --- | --- |

(69)

I absoluta tal fortsatte importvolymerna från Kina att ligga på en låg nivå under skadeundersökningsperioden, vilket nämns i skäl 102 i förordningen om provisorisk tull. Om hänsyn tas till antidumpningstullarna låg importpriserna högre än unionsindustrins försäljningspriser och även högre än de indonesiska importpriserna. Påståendet att importen från Kina bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin vållats avvisades mot bakgrund av importvolymerna och importpriserna från Kina.

| (70) | Därför bekräftades slutsatserna i skälen 102 och 103 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(70)

Därför bekräftades slutsatserna i skälen 102 och 103 i förordningen om provisorisk tull.

2.2   Import från övriga tredjeländer

| (71) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande inverkan av import från övriga tredjeländer bekräftades slutsatserna i skälen 104–108 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(71)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande inverkan av import från övriga tredjeländer bekräftades slutsatserna i skälen 104–108 i förordningen om provisorisk tull.

2.3   Utveckling av förbrukningen i unionen

| (72) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att unionsindustrins minskade försäljning sammanföll med en minskad förbrukning i unionen, som därför påstods vara huvudorsaken till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(72)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att unionsindustrins minskade försäljning sammanföll med en minskad förbrukning i unionen, som därför påstods vara huvudorsaken till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (73) | Som anges i skäl 109 i förordningen om provisorisk tull minskade förbrukningen endast med 2 % medan unionsindustrins försäljning minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden. Därför kan den minskade förbrukningen inte förklara den mycket större minskningen i försäljningsvolymer. Dessutom ökade importen från Indonesien trots den minskade förbrukningen. Påståendet bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(73)

Som anges i skäl 109 i förordningen om provisorisk tull minskade förbrukningen endast med 2 % medan unionsindustrins försäljning minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden. Därför kan den minskade förbrukningen inte förklara den mycket större minskningen i försäljningsvolymer. Dessutom ökade importen från Indonesien trots den minskade förbrukningen. Påståendet bör därför avvisas.

| (74) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande detta bekräftades slutsatserna i skäl 109 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(74)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande detta bekräftades slutsatserna i skäl 109 i förordningen om provisorisk tull.

2.4   Unionsindustrins exportresultat

| (75) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande inverkan av unionsindustrins exportresultat bekräftades slutsatserna i skälen 110–112. |
| --- | --- |

(75)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande inverkan av unionsindustrins exportresultat bekräftades slutsatserna i skälen 110–112.

2.5   Unionsindustrins påstådda ineffektivitet

| (76) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade de två parterna att den skada som unionsindustrin lidit berodde på den påstådda ineffektiviteten i unionsindustrins produktionsprocess, däribland unionsindustrins ineffektiva användning av resurser. |
| --- | --- |

(76)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade de två parterna att den skada som unionsindustrin lidit berodde på den påstådda ineffektiviteten i unionsindustrins produktionsprocess, däribland unionsindustrins ineffektiva användning av resurser.

| (77) | Parterna preciserade inte den påstådda ineffektiviteten närmare. Som anges i skäl 113 i förordningen om provisorisk tull konstaterades det under undersökningen inte någon potentiell ineffektivitet i unionsindustrin och dessa påståenden avvisades. |
| --- | --- |

(77)

Parterna preciserade inte den påstådda ineffektiviteten närmare. Som anges i skäl 113 i förordningen om provisorisk tull konstaterades det under undersökningen inte någon potentiell ineffektivitet i unionsindustrin och dessa påståenden avvisades.

| (78) | Efter meddelandet av uppgifter upprepade en berörd part sina påståenden om unionsindustrins ineffektivitet. I detta avseende hävdade den berörda parten att nedstängningar för underhåll, integrationen av ett tidigare dotterbolag, ökningen av arbetskraftskostnaderna och de kommande stora investeringarna och deras inverkan på unionsindustrins situation inte hade undersökts. |
| --- | --- |

(78)

Efter meddelandet av uppgifter upprepade en berörd part sina påståenden om unionsindustrins ineffektivitet. I detta avseende hävdade den berörda parten att nedstängningar för underhåll, integrationen av ett tidigare dotterbolag, ökningen av arbetskraftskostnaderna och de kommande stora investeringarna och deras inverkan på unionsindustrins situation inte hade undersökts.

| (79) | I motsats till vad som påstods granskade kommissionen faktiskt ovannämnda faktorer i skälen 94–96 (nedstängningar för underhåll), 89 och 90 (integration av det tidigare dotterbolaget), 91 (arbetskraftskostnader) samt 82 och 83 (investeringar), men fann ingen potentiell ineffektivitet hos unionsindustrin. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(79)

I motsats till vad som påstods granskade kommissionen faktiskt ovannämnda faktorer i skälen 94–96 (nedstängningar för underhåll), 89 och 90 (integration av det tidigare dotterbolaget), 91 (arbetskraftskostnader) samt 82 och 83 (investeringar), men fann ingen potentiell ineffektivitet hos unionsindustrin. Detta påstående avvisades därför.

| (80) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande ovanstående bekräftades slutsatserna i skäl 113 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(80)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande ovanstående bekräftades slutsatserna i skäl 113 i förordningen om provisorisk tull.

2.6   Finanskrisen

| (81) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande finanskrisens inverkan bekräftades slutsatserna i skäl 114 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(81)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande finanskrisens inverkan bekräftades slutsatserna i skäl 114 i förordningen om provisorisk tull.

2.7   Investeringar och EU-rättsliga säkerhetskrav

| (82) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att det var unionsindustrins stora investeringar som orsakat skadan. Parten hävdade att det inte hade någon betydelse om investeringarna var nödvändiga eller ej, eftersom det endast är deras inverkan på unionsindustrins situation som bör analyseras, och särskilt deras inverkan på unionsindustrins lönsamhet. |
| --- | --- |

(82)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att det var unionsindustrins stora investeringar som orsakat skadan. Parten hävdade att det inte hade någon betydelse om investeringarna var nödvändiga eller ej, eftersom det endast är deras inverkan på unionsindustrins situation som bör analyseras, och särskilt deras inverkan på unionsindustrins lönsamhet.

| (83) | Parten förklarade inte i vilken utsträckning unionsindustrins investeringar kunde ha påverkat lönsamheten. Som beskrivs i skäl 116 i förordningen om provisorisk tull baserades unionsindustrins investeringar på rimliga affärsbeslut och kunde inte betraktas som olämpliga. Vidare skrivs investeringskostnader av efter hand och hade därför inte någon större inverkan på unionsindustrins lönsamhet. Den berörda partens påståenden om detta avvisades därför. |
| --- | --- |

(83)

Parten förklarade inte i vilken utsträckning unionsindustrins investeringar kunde ha påverkat lönsamheten. Som beskrivs i skäl 116 i förordningen om provisorisk tull baserades unionsindustrins investeringar på rimliga affärsbeslut och kunde inte betraktas som olämpliga. Vidare skrivs investeringskostnader av efter hand och hade därför inte någon större inverkan på unionsindustrins lönsamhet. Den berörda partens påståenden om detta avvisades därför.

| (84) | Efter meddelandet av uppgifter upprepade den berörda parten sina påståenden om att skadan hade orsakats av lagstadgade säkerhetskrav och de stora investeringar som unionsindustrin gjort för att uppfylla dessa krav. Parten upprepade också att det saknade betydelse att dessa beslut var rimliga affärsbeslut och att analysen bara borde ha beaktat inverkan på lönsamheten. Det hävdades också i detta avseende slutligen att det saknade betydelse att investeringskostnaderna skrevs av över tiden. |
| --- | --- |

(84)

Efter meddelandet av uppgifter upprepade den berörda parten sina påståenden om att skadan hade orsakats av lagstadgade säkerhetskrav och de stora investeringar som unionsindustrin gjort för att uppfylla dessa krav. Parten upprepade också att det saknade betydelse att dessa beslut var rimliga affärsbeslut och att analysen bara borde ha beaktat inverkan på lönsamheten. Det hävdades också i detta avseende slutligen att det saknade betydelse att investeringskostnaderna skrevs av över tiden.

| (85) | I motsats till vad som anfördes beaktades investeringarnas inverkan på unionsindustrins lönsamhet i bedömningen. Avskrivning av investeringskostnader är en kostnadsfaktor som är av betydelse för att fastställa lönsamheten och måste därför beaktas. Detta argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(85)

I motsats till vad som anfördes beaktades investeringarnas inverkan på unionsindustrins lönsamhet i bedömningen. Avskrivning av investeringskostnader är en kostnadsfaktor som är av betydelse för att fastställa lönsamheten och måste därför beaktas. Detta argument avvisades därför.

| (86) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande inverkan av investeringar och EU-rättsliga säkerhetskrav bekräftades slutsatserna i skälen 115 och 116 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(86)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande inverkan av investeringar och EU-rättsliga säkerhetskrav bekräftades slutsatserna i skälen 115 och 116 i förordningen om provisorisk tull.

2.8   Råvarukostnader och andra kostnader

2.8.1   Produktionskostnader

| (87) | En berörd part hävdade att lönsamheten minskade på grund av den parallella ökningen av produktionskostnader i allmänhet. Därför har skadan orsakats av de ökade produktionskostnaderna snarare än av importen från Indonesien. |
| --- | --- |

(87)

En berörd part hävdade att lönsamheten minskade på grund av den parallella ökningen av produktionskostnader i allmänhet. Därför har skadan orsakats av de ökade produktionskostnaderna snarare än av importen från Indonesien.

| (88) | Som anges i skäl 100 i förordningen om provisorisk tull kan den ökade produktionskostnaden inte återspeglas i försäljningspriset på grund av den prispress som importen av mononatriumglutamat från Indonesien medför. Den minskade lönsamheten berodde därför främst på ökningen av dumpad import och detta argument bör avvisas. |
| --- | --- |

(88)

Som anges i skäl 100 i förordningen om provisorisk tull kan den ökade produktionskostnaden inte återspeglas i försäljningspriset på grund av den prispress som importen av mononatriumglutamat från Indonesien medför. Den minskade lönsamheten berodde därför främst på ökningen av dumpad import och detta argument bör avvisas.

2.8.2   Integration av ett tidigare dotterbolag

| (89) | Samma berörda part hävdade att man inte tillräckligt analyserat hur integrationen av ett tidigare dotterbolag hade påverkat unionsindustrins lönsamhet. Parten hävdade att denna integration påverkat lönsamheten negativt och därför orsakat den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(89)

Samma berörda part hävdade att man inte tillräckligt analyserat hur integrationen av ett tidigare dotterbolag hade påverkat unionsindustrins lönsamhet. Parten hävdade att denna integration påverkat lönsamheten negativt och därför orsakat den skada som unionsindustrin lidit.

| (90) | Kommissionen undersökte vidare hur integrationen av ett tidigare dotterbolag påverkat berörda skadeindikatorer, t.ex. produktionskostnader, sysselsättning, investeringar och lönsamhet. Det noteras att det berörda dotterbolaget endast var inblandat i försäljningen av den berörda produkten. Det konstaterades att unionsindustrin var lönsam under det budgetår då integrationen ägde rum (BÅ2011/2012). Påföljande budgetår (BÅ2012/2013) blev lönsamheten negativ. Detta sammanföll dock med en ökad importvolym från Indonesien, som faktiskt fördubblades under samma år. Vid analysen bekräftades det således inte att integrationen av det tidigare dotterbolaget haft en kraftig negativ inverkan på lönsamheten och dessa påståenden bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen undersökte vidare hur integrationen av ett tidigare dotterbolag påverkat berörda skadeindikatorer, t.ex. produktionskostnader, sysselsättning, investeringar och lönsamhet. Det noteras att det berörda dotterbolaget endast var inblandat i försäljningen av den berörda produkten. Det konstaterades att unionsindustrin var lönsam under det budgetår då integrationen ägde rum (BÅ2011/2012). Påföljande budgetår (BÅ2012/2013) blev lönsamheten negativ. Detta sammanföll dock med en ökad importvolym från Indonesien, som faktiskt fördubblades under samma år. Vid analysen bekräftades det således inte att integrationen av det tidigare dotterbolaget haft en kraftig negativ inverkan på lönsamheten och dessa påståenden bör därför avvisas.

2.8.3   Arbetskraftskostnader

| (91) | Flera parter hävdade att det var de ökade arbetskraftskostnaderna som orsakat den skada som unionsindustrin lidit. Samtidigt som ökningen av de totala kostnaderna även berodde på de ökade arbetskraftskostnaderna under skadeundersökningsperioden visade undersökningen att de ökade arbetskraftskostnaderna inte haft någon större inverkan på de totala produktionskostnaderna (exakta siffror kan inte anges av sekretesskäl). Mot bakgrund av detta kunde de ökade arbetskraftskostnaderna inte anses ha vållat unionsindustrin den väsentliga skadan och dessa påståenden bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(91)

Flera parter hävdade att det var de ökade arbetskraftskostnaderna som orsakat den skada som unionsindustrin lidit. Samtidigt som ökningen av de totala kostnaderna även berodde på de ökade arbetskraftskostnaderna under skadeundersökningsperioden visade undersökningen att de ökade arbetskraftskostnaderna inte haft någon större inverkan på de totala produktionskostnaderna (exakta siffror kan inte anges av sekretesskäl). Mot bakgrund av detta kunde de ökade arbetskraftskostnaderna inte anses ha vållat unionsindustrin den väsentliga skadan och dessa påståenden bör därför avvisas.

| (92) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att arbetskraftskostnaderna inte skulle bedömas separat, utan att man skulle ha beaktat verkan av ökningen av olika kostnadsdelar som helhet. |
| --- | --- |

(92)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att arbetskraftskostnaderna inte skulle bedömas separat, utan att man skulle ha beaktat verkan av ökningen av olika kostnadsdelar som helhet.

| (93) | Som nämns i skälen 87 och 88 bedömde kommissionen ökningen av produktionskostnaden som helhet och därför avvisades argumentet i detta avseende. |
| --- | --- |

(93)

Som nämns i skälen 87 och 88 bedömde kommissionen ökningen av produktionskostnaden som helhet och därför avvisades argumentet i detta avseende.

2.8.4   Nedstängningar för underhåll

| (94) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att den minskade produktionen och försäljningen berodde på nedstängningarna för underhåll i unionsindustrin som i sin tur orsakade den minskade försäljningsvolymen. Därför bör unionsindustrins minskade produktions- och försäljningsvolym inte tillskrivas importen från Indonesien. |
| --- | --- |

(94)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att den minskade produktionen och försäljningen berodde på nedstängningarna för underhåll i unionsindustrin som i sin tur orsakade den minskade försäljningsvolymen. Därför bör unionsindustrins minskade produktions- och försäljningsvolym inte tillskrivas importen från Indonesien.

| (95) | Undersökningen visade att den minskade produktionen mellan BÅ2012/2013 och undersökningsperioden faktiskt sammanföll med en längre nedstängning av produktionen för underhåll, vilken dock endast genomfördes i ett försök att minska de stora varulagren till följd av den minskade försäljningen under tidigare år under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Undersökningen visade att den minskade produktionen mellan BÅ2012/2013 och undersökningsperioden faktiskt sammanföll med en längre nedstängning av produktionen för underhåll, vilken dock endast genomfördes i ett försök att minska de stora varulagren till följd av den minskade försäljningen under tidigare år under skadeundersökningsperioden.

| (96) | Den minskade produktionen och försäljningen berodde således på ökningen av dumpad import av mononatriumglutamat från Indonesien och detta argument bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(96)

Den minskade produktionen och försäljningen berodde således på ökningen av dumpad import av mononatriumglutamat från Indonesien och detta argument bör därför avvisas.

| (97) | Efter meddelandet av uppgifter upprepade en annan berörd part sitt påstående att skadan berodde på nedstängningar för underhåll och att det saknade betydelse om dessa nedstängningar var nödvändiga eller inte. Parten hävdade att enbart dessa nedstängningars inverkan på unionsindustrins lönsamhet skulle ha beaktats. |
| --- | --- |

(97)

Efter meddelandet av uppgifter upprepade en annan berörd part sitt påstående att skadan berodde på nedstängningar för underhåll och att det saknade betydelse om dessa nedstängningar var nödvändiga eller inte. Parten hävdade att enbart dessa nedstängningars inverkan på unionsindustrins lönsamhet skulle ha beaktats.

| (98) | Som nämns i skälen 95 och 96 var nedstängningarna för underhåll en följd av en minskad försäljning, vilket i sin tur var en följd av den dumpade importen från Indonesien. Importen från Indonesien har därför verkligen orsakat nedstängningarna för underhåll, vilka därför varken kan bedömas separat eller kan anses ha brutit orsakssambandet mellan denna import och den skada som vållats. Den berörda partens argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(98)

Som nämns i skälen 95 och 96 var nedstängningarna för underhåll en följd av en minskad försäljning, vilket i sin tur var en följd av den dumpade importen från Indonesien. Importen från Indonesien har därför verkligen orsakat nedstängningarna för underhåll, vilka därför varken kan bedömas separat eller kan anses ha brutit orsakssambandet mellan denna import och den skada som vållats. Den berörda partens argument avvisades därför.

2.8.5   Deprecieringen av den indonesiska rupien

| (99) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att deprecieringen av den indonesiska rupien mellan januari 2012 och januari 2014 gav de exporterande producenterna en komparativ fördel som var oberoende av deras prissättningsbeslut. Parten hävdade att den här faktorns inverkan bör undersökas. |
| --- | --- |

(99)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att deprecieringen av den indonesiska rupien mellan januari 2012 och januari 2014 gav de exporterande producenterna en komparativ fördel som var oberoende av deras prissättningsbeslut. Parten hävdade att den här faktorns inverkan bör undersökas.

| (100) | Här bör man komma ihåg att den dumpade importens sannolika inverkan på unionsindustrins priser i huvudsak granskas genom att fastställa prisunderskridande, prisfall och pristryck. För det ändamålet jämförs de dumpade exportpriserna och unionsindustrins försäljningspriser. Ibland kan det bli nödvändigt att räkna om de exportpriser som används för skadeberäkningarna till en annan valuta så att siffrorna blir jämförbara. Genom användningen av växelkurser i detta sammanhang säkerställs alltså endast att prisskillnaden fastställs på jämförbara grunder. Av detta blir det tydligt att växelkursen i det här fallet inte kan anses vara en faktor som vållar unionsindustrin skada eftersom den inte går att skilja från själva importen. Argumentet bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(100)

Här bör man komma ihåg att den dumpade importens sannolika inverkan på unionsindustrins priser i huvudsak granskas genom att fastställa prisunderskridande, prisfall och pristryck. För det ändamålet jämförs de dumpade exportpriserna och unionsindustrins försäljningspriser. Ibland kan det bli nödvändigt att räkna om de exportpriser som används för skadeberäkningarna till en annan valuta så att siffrorna blir jämförbara. Genom användningen av växelkurser i detta sammanhang säkerställs alltså endast att prisskillnaden fastställs på jämförbara grunder. Av detta blir det tydligt att växelkursen i det här fallet inte kan anses vara en faktor som vållar unionsindustrin skada eftersom den inte går att skilja från själva importen. Argumentet bör därför avvisas.

2.8.6   Slutsatser

| (101) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande inverkan av råvarukostnader och andra kostnader bekräftades slutsatserna i skälen 117–120 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(101)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande inverkan av råvarukostnader och andra kostnader bekräftades slutsatserna i skälen 117–120 i förordningen om provisorisk tull.

3.   Slutsats om orsakssamband

| (102) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande orsakssamband bekräftades slutsatserna i skälen 121–125 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(102)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande orsakssamband bekräftades slutsatserna i skälen 121–125 i förordningen om provisorisk tull.

F.   UNIONENS INTRESSE

1.   Unionsindustrins intresse

| (103) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionsindustrins intresse bekräftades slutsatserna i skälen 127–129 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(103)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionsindustrins intresse bekräftades slutsatserna i skälen 127–129 i förordningen om provisorisk tull.

2.   Importörernas och handlarnas intresse

| (104) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande icke-närstående importörers och handlares intresse bekräftades slutsatserna i skälen 130–132 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(104)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande icke-närstående importörers och handlares intresse bekräftades slutsatserna i skälen 130–132 i förordningen om provisorisk tull.

3.   Användarnas intresse

| (105) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade en användare sitt påstående, som beskrivs i skäl 140 i förordningen om provisorisk tull, enligt vilket förbrukningen av mononatriumglutamat i unionen väntas öka kraftigt, särskilt till följd av ett EU-förbud av fosfater och andra fosforföreningar som påstås ersättas av mononatriumglutamat inom andra sektorer än livsmedelssektorn. Denna användare hävdade vidare att unionsindustrin inte skulle ha tillräcklig kapacitet för att tillgodose den ökande efterfrågan på unionsmarknaden. Parten hävdade också att en ökande förbrukning skulle gynna unionsindustrin eftersom den skulle kunna öka sina försäljningsvolymer. Samma användare upprepade sitt påstående om att det inte skulle finnas tillräckligt med alternativa försörjningskällor, särskilt eftersom producenterna i andra tredjeländer också ingick i samma företagskoncern som unionsindustrin och därför inte försörjer unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(105)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade en användare sitt påstående, som beskrivs i skäl 140 i förordningen om provisorisk tull, enligt vilket förbrukningen av mononatriumglutamat i unionen väntas öka kraftigt, särskilt till följd av ett EU-förbud av fosfater och andra fosforföreningar som påstås ersättas av mononatriumglutamat inom andra sektorer än livsmedelssektorn. Denna användare hävdade vidare att unionsindustrin inte skulle ha tillräcklig kapacitet för att tillgodose den ökande efterfrågan på unionsmarknaden. Parten hävdade också att en ökande förbrukning skulle gynna unionsindustrin eftersom den skulle kunna öka sina försäljningsvolymer. Samma användare upprepade sitt påstående om att det inte skulle finnas tillräckligt med alternativa försörjningskällor, särskilt eftersom producenterna i andra tredjeländer också ingick i samma företagskoncern som unionsindustrin och därför inte försörjer unionsmarknaden.

| (106) | Som beskrivs i skäl 141 i förordningen om provisorisk tull är det svårt att förutspå hur unionens nya regelverk när det gäller förbudet mot fosfater och andra fosforföreningar kommer att påverka unionsindustrin. Den berörda parten lämnade t.ex. inte någon information eller några bevis för huruvida och i vilken utsträckning denna händelse kommer att öka efterfrågan på mononatriumglutamat i unionen. |
| --- | --- |

(106)

Som beskrivs i skäl 141 i förordningen om provisorisk tull är det svårt att förutspå hur unionens nya regelverk när det gäller förbudet mot fosfater och andra fosforföreningar kommer att påverka unionsindustrin. Den berörda parten lämnade t.ex. inte någon information eller några bevis för huruvida och i vilken utsträckning denna händelse kommer att öka efterfrågan på mononatriumglutamat i unionen.

| (107) | Undersökningen har visat att unionsindustrin hade ledig kapacitet och skulle kunna öka sin produktionsvolym och åtminstone delvis tillgodose en ökad efterfrågan på unionsmarknaden. Den totala unionskapaciteten överskred den totala förbrukningen i unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(107)

Undersökningen har visat att unionsindustrin hade ledig kapacitet och skulle kunna öka sin produktionsvolym och åtminstone delvis tillgodose en ökad efterfrågan på unionsmarknaden. Den totala unionskapaciteten överskred den totala förbrukningen i unionen under undersökningsperioden.

| (108) | När det gäller alternativa försörjningskällor, och som redan nämnts i skäl 147 i förordningen om provisorisk tull, visade undersökningen att det förekom produktion av mononatriumglutamat i flera tredjeländer. I början av skadeundersökningsperioden, dvs. BÅ2010/2011 utgjorde importen från övriga tredjeländer (t.ex. Brasilien, Vietnam och Korea) en betydande marknadsandel som minskade först när lågprisimporten från Indonesien ökade. Undersökningen visade också att flera tredjeländer hade leverantörer som inte tillhörde samma koncern som unionsindustrin. Importen från övriga tredjeländer skulle kunna återupptas om lika villkor återskapas på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(108)

När det gäller alternativa försörjningskällor, och som redan nämnts i skäl 147 i förordningen om provisorisk tull, visade undersökningen att det förekom produktion av mononatriumglutamat i flera tredjeländer. I början av skadeundersökningsperioden, dvs. BÅ2010/2011 utgjorde importen från övriga tredjeländer (t.ex. Brasilien, Vietnam och Korea) en betydande marknadsandel som minskade först när lågprisimporten från Indonesien ökade. Undersökningen visade också att flera tredjeländer hade leverantörer som inte tillhörde samma koncern som unionsindustrin. Importen från övriga tredjeländer skulle kunna återupptas om lika villkor återskapas på unionsmarknaden.

| (109) | Påståendena i detta hänseende bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(109)

Påståendena i detta hänseende bör därför avvisas.

| (110) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade samma berörda part sitt påstående att efterfrågan på mononatriumglutamat skulle öka betydligt i unionen med anledning av det kommande förbudet mot fosfater och att unionsindustrin inte kommer att kunna tillgodose denna ökade efterfrågan i unionen. Parten i fråga lämnade dock inga nya uppgifter eller någon konkret bevisning, och därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(110)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade samma berörda part sitt påstående att efterfrågan på mononatriumglutamat skulle öka betydligt i unionen med anledning av det kommande förbudet mot fosfater och att unionsindustrin inte kommer att kunna tillgodose denna ökade efterfrågan i unionen. Parten i fråga lämnade dock inga nya uppgifter eller någon konkret bevisning, och därför avvisades detta påstående.

| (111) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade också samma berörda part att kommissionen inte hade tagit hänsyn till den andel som mononatriumglutamat utgör av de sammanlagda kostnaderna för rengöringsmedel. Den berörda parten lämnade dock inga nya uppgifter som kunde motbevisa undersökningsresultaten i skälen 138 och 139 i förordningen om provisorisk tull, enligt vilka åtgärdernas eventuella inverkan på detta företag skulle vara begränsad. Argumentet avvisades därför. |
| --- | --- |

(111)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade också samma berörda part att kommissionen inte hade tagit hänsyn till den andel som mononatriumglutamat utgör av de sammanlagda kostnaderna för rengöringsmedel. Den berörda parten lämnade dock inga nya uppgifter som kunde motbevisa undersökningsresultaten i skälen 138 och 139 i förordningen om provisorisk tull, enligt vilka åtgärdernas eventuella inverkan på detta företag skulle vara begränsad. Argumentet avvisades därför.

| (112) | Samma berörda part hävdade slutligen att de ytterligare kostnaderna för andra företag och användare än inom livsmedelsindustrin inte hade beaktats. Parten lade dock inte fram några nya uppgifter eller belägg, och påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(112)

Samma berörda part hävdade slutligen att de ytterligare kostnaderna för andra företag och användare än inom livsmedelsindustrin inte hade beaktats. Parten lade dock inte fram några nya uppgifter eller belägg, och påståendet avvisades därför.

| (113) | En annan användare hävdade att det bör göras en samlad bedömning av hur åtgärder mot Indonesien och Kina skulle påverka användarna. |
| --- | --- |

(113)

En annan användare hävdade att det bör göras en samlad bedömning av hur åtgärder mot Indonesien och Kina skulle påverka användarna.

| (114) | Båda åtgärdernas inverkan på användarna analyserades särskilt i fråga om tillgången till alternativa försörjningskällor i skäl 147 i förordningen om provisorisk tull. Som nämns i skäl 108 visade analysen att ett antal tredjeländer skulle kunna exportera mononatriumglutamat till unionen. Dessa tredjeländer var verksamma på unionsmarknaden innan den dumpade importen från Indonesien kom ut på unionsmarknaden i allt större kvantiteter. |
| --- | --- |

(114)

Båda åtgärdernas inverkan på användarna analyserades särskilt i fråga om tillgången till alternativa försörjningskällor i skäl 147 i förordningen om provisorisk tull. Som nämns i skäl 108 visade analysen att ett antal tredjeländer skulle kunna exportera mononatriumglutamat till unionen. Dessa tredjeländer var verksamma på unionsmarknaden innan den dumpade importen från Indonesien kom ut på unionsmarknaden i allt större kvantiteter.

| (115) | Det hävdades att användarna inte kan lägga över de extra kostnaderna för en antidumpningstull på slutkonsumenten, på grund av den hårda konkurrensen på unionens marknad för färdiga livsmedelsprodukter. |
| --- | --- |

(115)

Det hävdades att användarna inte kan lägga över de extra kostnaderna för en antidumpningstull på slutkonsumenten, på grund av den hårda konkurrensen på unionens marknad för färdiga livsmedelsprodukter.

| (116) | Som nämndes i skälen 135–137 i förordningen om provisorisk tull när det gäller livsmedels- och dryckessektorn utgjorde mononatriumglutamat endast i genomsnitt cirka 5 % av den totala kostnaden för produkter innehållande mononatriumglutamat som tillverkades av de samarbetsvilliga företagen. Dessa företag visade sig vara lönsamma. Den berörda parten lämnade inte någon information som skulle ha motsagt dessa iakttagelser. Därför bekräftades slutsatserna i skäl 136 i förordningen om provisorisk tull om att åtgärderna endast kommer att ha begränsad inverkan på dessa företag, och påståendet bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(116)

Som nämndes i skälen 135–137 i förordningen om provisorisk tull när det gäller livsmedels- och dryckessektorn utgjorde mononatriumglutamat endast i genomsnitt cirka 5 % av den totala kostnaden för produkter innehållande mononatriumglutamat som tillverkades av de samarbetsvilliga företagen. Dessa företag visade sig vara lönsamma. Den berörda parten lämnade inte någon information som skulle ha motsagt dessa iakttagelser. Därför bekräftades slutsatserna i skäl 136 i förordningen om provisorisk tull om att åtgärderna endast kommer att ha begränsad inverkan på dessa företag, och påståendet bör därför avvisas.

4.   Råvaruleverantörernas intresse

| (117) | När det gäller det preliminära meddelandet av uppgifter invände två leverantörer mot slutsatsen i skäl 143 i förordningen om provisorisk tull och hävdade att det skulle få stor inverkan på deras affärsverksamhet om unionsindustrin skulle försvinna. Leverantörerna hävdade att ett eventuellt stopp i unionsindustrins produktion av mononatriumglutamat skulle påverka hela deras verksamhet negativt, eftersom sockerfabrikerna oundvikligen producerar en viss mängd sockerlösning och melass, av vilka unionsindustrin är den huvudsakliga köparen. Om socker i dessa former förblir osålt skulle det påverka den berörda fabrikens totala effektivitet. |
| --- | --- |

(117)

När det gäller det preliminära meddelandet av uppgifter invände två leverantörer mot slutsatsen i skäl 143 i förordningen om provisorisk tull och hävdade att det skulle få stor inverkan på deras affärsverksamhet om unionsindustrin skulle försvinna. Leverantörerna hävdade att ett eventuellt stopp i unionsindustrins produktion av mononatriumglutamat skulle påverka hela deras verksamhet negativt, eftersom sockerfabrikerna oundvikligen producerar en viss mängd sockerlösning och melass, av vilka unionsindustrin är den huvudsakliga köparen. Om socker i dessa former förblir osålt skulle det påverka den berörda fabrikens totala effektivitet.

| (118) | Dessa påståenden var dock inte styrkta och kunde därför inte beaktas. |
| --- | --- |

(118)

Dessa påståenden var dock inte styrkta och kunde därför inte beaktas.

5.   Övriga argument

| (119) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade en berörd part sina synpunkter om unionsindustrins påstådda dominerande ställning och hävdade att unionsindustrin genom att införa åtgärder beträffande mononatriumglutamat skulle få en komparativ fördel på unionsmarknaden. Inga nya bevis lades dock fram till stöd för dessa påståenden. Därför bekräftades slutsatserna i skäl 145 i förordningen om provisorisk tull, och påståendet bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(119)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade en berörd part sina synpunkter om unionsindustrins påstådda dominerande ställning och hävdade att unionsindustrin genom att införa åtgärder beträffande mononatriumglutamat skulle få en komparativ fördel på unionsmarknaden. Inga nya bevis lades dock fram till stöd för dessa påståenden. Därför bekräftades slutsatserna i skäl 145 i förordningen om provisorisk tull, och påståendet bör därför avvisas.

6.   Slutsats om unionens intresse

| (120) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande unionens intresse bekräftades slutsatserna i skälen 126–148 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(120)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande unionens intresse bekräftades slutsatserna i skälen 126–148 i förordningen om provisorisk tull.

G.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (121) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter invände en av de berörda parterna mot det vinstmål som användes för att fastställa nivån för undanröjande av skada enligt skäl 151 i förordningen om provisorisk tull. Parten hävdade att en vinstmarginal före skatt på 3–5 % vore en rimlig och marknadsmässig vinstnivå baserat på den faktiska nettovinstmarginalen före skatt för mononatriumglutamatproducenter i två asiatiska länder 2013. |
| --- | --- |

(121)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter invände en av de berörda parterna mot det vinstmål som användes för att fastställa nivån för undanröjande av skada enligt skäl 151 i förordningen om provisorisk tull. Parten hävdade att en vinstmarginal före skatt på 3–5 % vore en rimlig och marknadsmässig vinstnivå baserat på den faktiska nettovinstmarginalen före skatt för mononatriumglutamatproducenter i två asiatiska länder 2013.

| (122) | Den vinstmarginal som användes för att bestämma nivån för undanröjande av skada svarade mot den vinstmarginal som unionsindustrin rimligen kunde förväntas uppnå under normala konkurrensförhållanden. Som nämns i skäl 151 i förordningen om provisorisk tull började den dumpade importen från Indonesien att få effekt först under skadeundersökningsperiodens tredje år. Därför ansågs det vara rimligt att fastställa vinstmarginalen utifrån skadeundersökningsperiodens första två år. |
| --- | --- |

(122)

Den vinstmarginal som användes för att bestämma nivån för undanröjande av skada svarade mot den vinstmarginal som unionsindustrin rimligen kunde förväntas uppnå under normala konkurrensförhållanden. Som nämns i skäl 151 i förordningen om provisorisk tull började den dumpade importen från Indonesien att få effekt först under skadeundersökningsperiodens tredje år. Därför ansågs det vara rimligt att fastställa vinstmarginalen utifrån skadeundersökningsperiodens första två år.

| (123) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande nivån för undanröjande av skada bekräftades slutsatserna i skälen 150–152 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(123)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande nivån för undanröjande av skada bekräftades slutsatserna i skälen 150–152 i förordningen om provisorisk tull.

2.   Slutgiltiga åtgärder

| (124) | Mot bakgrund av de slutsatser som dragits i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen, bör slutgiltiga antidumpningstullar införas på import av den berörda produkten. Dessa tullar bör enligt regeln om lägsta tull fastställas till en nivå motsvarande dumpningsmarginalerna. I det här fallet har en exporterande producents individuella tullsats ändrats till följd av det preliminära meddelandet av uppgifter, eftersom vissa transaktioner inte beaktades vid fastställandet av exportpriset. |
| --- | --- |

(124)

Mot bakgrund av de slutsatser som dragits i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen, bör slutgiltiga antidumpningstullar införas på import av den berörda produkten. Dessa tullar bör enligt regeln om lägsta tull fastställas till en nivå motsvarande dumpningsmarginalerna. I det här fallet har en exporterande producents individuella tullsats ändrats till följd av det preliminära meddelandet av uppgifter, eftersom vissa transaktioner inte beaktades vid fastställandet av exportpriset.

| (125) | Mot bakgrund av ovanstående fastställs nivån på tullarna till följande:









  Land | Företag | Dumpningsmarginal
  (%) | Skademarginal
  (%) | Slutlig antidumpningstull
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonesien | PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 | [24,9–40,2] | 7,2 |
| Indonesien | PT. Miwon Indonesia | 13,3 | [27,9–43,6] | 13,3 |
| Indonesien | Alla övriga företag | 28,4 | [31,4–47,0] | 28,4 |

(125)

Mot bakgrund av ovanstående fastställs nivån på tullarna till följande:

Land

Företag

Dumpningsmarginal

(%)

Skademarginal

(%)

Slutlig antidumpningstull

(%)

Indonesien

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2

[24,9–40,2]

7,2

Indonesien

PT. Miwon Indonesia

13,3

[27,9–43,6]

13,3

Indonesien

Alla övriga företag

28,4

[31,4–47,0]

28,4

| (126) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är tillverkad av de rättssubjekt som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(126)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är tillverkad av de rättssubjekt som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (127) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten. Denna begäran måste riktas till kommissionen (4). Begäran måste innehålla all relevant information som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett tillkännagivande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(127)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten. Denna begäran måste riktas till kommissionen (4). Begäran måste innehålla all relevant information som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett tillkännagivande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (128) | För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av de vitt skilda tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företagen med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste överensstämma med de krav som fastställs i bilagan. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på alla övriga företag. |
| --- | --- |

(128)

För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av de vitt skilda tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företagen med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste överensstämma med de krav som fastställs i bilagan. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på alla övriga företag.

| (129) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt kommer antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara att gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(129)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt kommer antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara att gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

3.   Slutgiltigt uttag av den preliminära tullen

| (130) | Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och nivån på den skada som vållats unionsindustrin bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om provisorisk tull slutgiltigt tas ut. |
| --- | --- |

(130)

Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och nivån på den skada som vållats unionsindustrin bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om provisorisk tull slutgiltigt tas ut.

| (131) | Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen avgav inte något yttrande. |
| --- | --- |

(131)

Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen avgav inte något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs på import av mononatriumglutamat, som för närvarande omfattas av KN-nummer ex 2922 42 00 (Taric-nummer 2922420010) med ursprung i Indonesien.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av företagen i tabellen:

| Företag | Slutgiltig antidumpningstull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 | B961 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 | B962 |
| Alla övriga företag | 28,4 | B999 |

Företag

Slutgiltig antidumpningstull (%)

Taric-tilläggsnummer

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2

B961

PT. Miwon Indonesia

13,3

B962

Alla övriga företag

28,4

B999

3.   Tillämpningen av de individuella antidumpningstullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska ske på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig handelsfaktura som uppfyller kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för alla övriga företag tillämpas.

4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt genomförandeförordning (EU) nr 904/2014 ska tas ut slutgiltigt.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 904/2014 av den 20 augusti 2014 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien (EUT L 246, 21.8.2014, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 1036/2010 av den 15 november 2010 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina (EUT L 298, 16.11.2010, s. 27).

3

(4)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, Belgien.

4

---

BILAGA

En försäkran som är undertecknad av en tjänsteman vid det företag som utfärdat handelsfakturan, utformad på följande sätt, måste anges på den giltiga handelsfaktura som avses i artikel 1.3:

| — | Tjänstemannens namn och befattning i det företag som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

—

Tjänstemannens namn och befattning i det företag som har utfärdat fakturan.

| — | Följande försäkran:

  ”Jag intygar härmed att den [volym] mononatriumglutamat som säljs på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Indonesien. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

—

Följande försäkran:

”Jag intygar härmed att den [volym] mononatriumglutamat som säljs på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Indonesien. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

Datum och namnteckning

---

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/70

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/85

av den 21 januari 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | EG | 285,0 |
| IL | 160,5 |
| MA | 126,0 |
| TR | 157,8 |
| ZZ | 182,3 |
| 0707 00 05 | JO | 241,9 |
| MA | 66,8 |
| TR | 179,2 |
| ZZ | 162,6 |
| 0709 91 00 | EG | 119,3 |
| ZZ | 119,3 |
| 0709 93 10 | MA | 235,4 |
| TR | 179,6 |
| ZZ | 207,5 |
| 0805 10 20 | EG | 50,2 |
| MA | 67,7 |
| TN | 52,0 |
| TR | 64,8 |
| ZA | 97,5 |
| ZZ | 66,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,6 |
| MA | 88,9 |
| ZZ | 115,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 115,2 |
| JM | 118,0 |
| KR | 153,2 |
| MA | 143,8 |
| TR | 114,1 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,2 |
| ZZ | 65,2 |
| 0808 10 80 | BR | 65,4 |
| CL | 87,7 |
| MK | 24,4 |
| US | 185,5 |
| ZZ | 90,8 |
| 0808 30 90 | CL | 265,9 |
| CN | 92,1 |
| US | 138,7 |
| ZZ | 165,6 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

EG

285,0

IL

160,5

MA

126,0

TR

157,8

ZZ

182,3

0707 00 05

JO

241,9

MA

66,8

TR

179,2

ZZ

162,6

0709 91 00

EG

119,3

ZZ

119,3

0709 93 10

MA

235,4

TR

179,6

ZZ

207,5

0805 10 20

EG

50,2

MA

67,7

TN

52,0

TR

64,8

ZA

97,5

ZZ

66,4

0805 20 10

IL

141,6

MA

88,9

ZZ

115,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

115,2

JM

118,0

KR

153,2

MA

143,8

TR

114,1

ZZ

128,9

0805 50 10

TR

65,2

ZZ

65,2

0808 10 80

BR

65,4

CL

87,7

MK

24,4

US

185,5

ZZ

90,8

0808 30 90

CL

265,9

CN

92,1

US

138,7

ZZ

165,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/73

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/86

av den 21 januari 2015

om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser och ansökningar om importrättigheter som lämnades in under perioden 1–7 januari 2015 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 616/2007 för fjäderfäkött

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.1 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 616/2007 (2) öppnades årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Brasilien, Thailand och andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 616/2007 (2) öppnades årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Brasilien, Thailand och andra tredjeländer.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 januari 2015 för delperioden 1 april–30 juni 2015 överskrider för vissa kvoter de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importlicenser kan utfärdas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3), som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 januari 2015 för delperioden 1 april–30 juni 2015 överskrider för vissa kvoter de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importlicenser kan utfärdas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3), som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna.

| (3) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnades in under perioden 1–7 januari 2015 för delperioden 1 april–30 juni 2015 överskrider, för vissa kvoter, de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EG) nr 1301/2006 jämförd med artikel 7.2 i samma förordning, som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(3)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnades in under perioden 1–7 januari 2015 för delperioden 1 april–30 juni 2015 överskrider, för vissa kvoter, de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EG) nr 1301/2006 jämförd med artikel 7.2 i samma förordning, som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna.

| (4) | För att säkerställa att åtgärden blir effektiv bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att åtgärden blir effektiv bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den tilldelningskoefficient som anges i bilaga A till denna förordning ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in enligt förordning (EG) nr 616/2007 för delperioden 1 april–30 juni 2015.

2.   Den tilldelningskoefficient som anges i bilaga B till denna förordning ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnats in enligt förordning (EG) nr 616/2007 för delperioden 1 april–30 juni 2015.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 616/2007 av den 4 juni 2007 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för fjäderfäkött med ursprung i Brasilien, Thailand och andra tredjeländer (EUT L 142, 5.6.2007, s. 3).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

BILAGA

DEL A

| Grupp | Löpnummer | Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 april–30 juni 2015
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,401561 |
| 2 | 09.4212 | 0,975198 |
| 4A | 09.4214 | — |
| 09.4251 | 0,954412 |
| 09.4252 | — |
| 6A | 09.4216 | 0,449999 |
| 09.4260 | 0,997014 |
| 7 | 09.4217 | — |
| 8 | 09.4218 | — |

Grupp

Löpnummer

Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 april–30 juni 2015

(%)

1

09.4211

0,401561

2

09.4212

0,975198

4A

09.4214

—

09.4251

0,954412

09.4252

—

6A

09.4216

0,449999

09.4260

0,997014

7

09.4217

—

8

09.4218

—

DEL B

| Grupp | Löpnummer | Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 april–30 juni 2015
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,661893 |
| 09.4254 | — |
| 09.4255 | — |
| 09.4256 | — |

Grupp

Löpnummer

Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 april–30 juni 2015

(%)

5A

09.4215

0,661893

09.4254

—

09.4255

—

09.4256

—

---

BESLUT

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/75

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/87

av den 21 januari 2015

om godtagande av de åtaganden som erbjudits i samband med antidumpningsförfarandet rörande import av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 8,

efter att ha hört den kommitté som inrättats enligt artikel 15.1 i grundförordningen, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 30 november 2013 meddelade Europeiska kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att den inledde en översyn vid giltighetstidens utgång och partiella interimsöversyner av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import till unionen av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

(1)

Den 30 november 2013 meddelade Europeiska kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att den inledde en översyn vid giltighetstidens utgång och partiella interimsöversyner av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import till unionen av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina.

| (2) | De slutgiltiga resultaten och slutsatserna av de översynerna anges i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/82 (3) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen och en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(2)

De slutgiltiga resultaten och slutsatserna av de översynerna anges i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/82 (3) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen och en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen.

| (3) | Det bör noteras att de gällande åtgärderna (4) har form av åtaganden för fem exporterande tillverkare, inklusive en grupp av exporterande tillverkare som godtogs genom kommissionens beslut 2008/899/EG (5) (nedan kallade åtaganden för närvarande i kraft). |
| --- | --- |

(3)

Det bör noteras att de gällande åtgärderna (4) har form av åtaganden för fem exporterande tillverkare, inklusive en grupp av exporterande tillverkare som godtogs genom kommissionens beslut 2008/899/EG (5) (nedan kallade åtaganden för närvarande i kraft).

2.   ÅTAGANDEN

| (4) | Före antagandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder, erbjöd samma fem samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina som är parter i de åtaganden som för närvarande är i kraft och som nämns i skäl 3 ovan, nämligen COFCO Biochemical (Anhui), Jiangsu Guoxin Union Energy (tidigare Yixing-Union Biochemical), RZBC-gruppen, TTCA och Weifang Ensign Industry, nya prisåtaganden i enlighet med artikel 8 i grundförordningen i syfte att ersätta de åtaganden som för närvarande är i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Före antagandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder, erbjöd samma fem samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina som är parter i de åtaganden som för närvarande är i kraft och som nämns i skäl 3 ovan, nämligen COFCO Biochemical (Anhui), Jiangsu Guoxin Union Energy (tidigare Yixing-Union Biochemical), RZBC-gruppen, TTCA och Weifang Ensign Industry, nya prisåtaganden i enlighet med artikel 8 i grundförordningen i syfte att ersätta de åtaganden som för närvarande är i kraft.

| (5) | I likhet med de åtaganden som för närvarande är i kraft, erbjuder sig de exporterande tillverkarna i dessa reviderade erbjudanden om åtaganden att sälja citronsyra till priser som undanröjer skadlig verkan av dumpning. |
| --- | --- |

(5)

I likhet med de åtaganden som för närvarande är i kraft, erbjuder sig de exporterande tillverkarna i dessa reviderade erbjudanden om åtaganden att sälja citronsyra till priser som undanröjer skadlig verkan av dumpning.

| (6) | Erbjudandena innebär också att minimiimportpriserna indexeras, eftersom priserna på citronsyra varierade kraftigt före, under och efter undersökningsperioden. Indexeringen görs på grundval av offentliga prisnoteringar för majs i EU, som är den viktigaste råvaran som normalt används vid tillverkningen av citronsyra. |
| --- | --- |

(6)

Erbjudandena innebär också att minimiimportpriserna indexeras, eftersom priserna på citronsyra varierade kraftigt före, under och efter undersökningsperioden. Indexeringen görs på grundval av offentliga prisnoteringar för majs i EU, som är den viktigaste råvaran som normalt används vid tillverkningen av citronsyra.

| (7) | För att minska risken för prisöverträdelse genom korsvis priskompensation erbjöd sig de exporterande tillverkarna dessutom att rapportera all försäljning utanför EU till de kunder vars organisation eller struktur sträcker sig utanför EU, om den exporterande tillverkaren säljer till denna kund i EU. |
| --- | --- |

(7)

För att minska risken för prisöverträdelse genom korsvis priskompensation erbjöd sig de exporterande tillverkarna dessutom att rapportera all försäljning utanför EU till de kunder vars organisation eller struktur sträcker sig utanför EU, om den exporterande tillverkaren säljer till denna kund i EU.

| (8) | De exporterande tillverkarna kommer också att regelbundet överlämna detaljerade uppgifter till kommissionen om sin export till gemenskapen, vilket innebär att kommissionen effektivt kan övervaka åtagandena. Företagens försäljningsstruktur är dessutom sådan att kommissionen bedömer att risken för att de överenskomna åtagandena ska kringgås är liten. |
| --- | --- |

(8)

De exporterande tillverkarna kommer också att regelbundet överlämna detaljerade uppgifter till kommissionen om sin export till gemenskapen, vilket innebär att kommissionen effektivt kan övervaka åtagandena. Företagens försäljningsstruktur är dessutom sådan att kommissionen bedömer att risken för att de överenskomna åtagandena ska kringgås är liten.

| (9) | Vidare ansluter sig den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineraler och kemikalier till de fem företag som anges i skäl 4, och handelskammaren kommer således också att spela en aktiv roll i övervakningen av åtagandena. |
| --- | --- |

(9)

Vidare ansluter sig den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineraler och kemikalier till de fem företag som anges i skäl 4, och handelskammaren kommer således också att spela en aktiv roll i övervakningen av åtagandena.

| (10) | Mot bakgrund av ovanstående bör de åtaganden som de exporterande tillverkarna och handelskammaren erbjuder godtas. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av ovanstående bör de åtaganden som de exporterande tillverkarna och handelskammaren erbjuder godtas.

| (11) | För att göra det möjligt för kommissionen att effektivt övervaka att företagen uppfyller sina åtaganden ska, när begäran om övergång till fri omsättning i enlighet med åtagandena föreläggs den berörda tullmyndigheten, befrielse från antidumpningstull endast beviljas under förutsättning att det uppvisas en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter som anges i bilagan till genomförandeförordning (EU) 2015/82. Denna uppgiftsnivå är nödvändig också för att tullmyndigheterna med tillräcklig säkerhet ska kunna förvissa sig om att sändningen motsvarar beskrivningen i de kommersiella dokumenten. Om ingen sådan faktura uppvisas, eller om de andra villkor som föreskrivs i den ovannämnda genomförandeförordningen inte uppfylls, måste i stället den gällande antidumpningstullen betalas. |
| --- | --- |

(11)

För att göra det möjligt för kommissionen att effektivt övervaka att företagen uppfyller sina åtaganden ska, när begäran om övergång till fri omsättning i enlighet med åtagandena föreläggs den berörda tullmyndigheten, befrielse från antidumpningstull endast beviljas under förutsättning att det uppvisas en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter som anges i bilagan till genomförandeförordning (EU) 2015/82. Denna uppgiftsnivå är nödvändig också för att tullmyndigheterna med tillräcklig säkerhet ska kunna förvissa sig om att sändningen motsvarar beskrivningen i de kommersiella dokumenten. Om ingen sådan faktura uppvisas, eller om de andra villkor som föreskrivs i den ovannämnda genomförandeförordningen inte uppfylls, måste i stället den gällande antidumpningstullen betalas.

| (12) | I syfte att sörja för att åtagandena verkligen efterlevs har importörerna genom den nämnda genomförandeförordningen uppmärksammats på att bristande uppfyllande av de villkor som föreskrivs i den förordningen, eller kommissionens återtagande av de godtagna åtagandena, kan leda till att det uppstår en tullskuld för de relevanta transaktionerna. |
| --- | --- |

(12)

I syfte att sörja för att åtagandena verkligen efterlevs har importörerna genom den nämnda genomförandeförordningen uppmärksammats på att bristande uppfyllande av de villkor som föreskrivs i den förordningen, eller kommissionens återtagande av de godtagna åtagandena, kan leda till att det uppstår en tullskuld för de relevanta transaktionerna.

| (13) | Om åtagandet överträds eller återtas, eller om kommissionen återkallar sitt godtagande av åtagandet, ska den antidumpningstull som införts i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen automatiskt tillämpas, i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(13)

Om åtagandet överträds eller återtas, eller om kommissionen återkallar sitt godtagande av åtagandet, ska den antidumpningstull som införts i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen automatiskt tillämpas, i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godtas de åtaganden som erbjudits av nedanstående exporterande tillverkare tillsammans med den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineraler och kemikalier i samband med antidumpningsförfarandet rörande import av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina.

| Land | Företag | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Folkrepubliken Kina | COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province | A874 |
| Tillverkad av RZBC Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, PRC och såld av dess försäljningsföretag RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province | A926 |
| Tillverkad av RZBC (Juxian) Co., Ltd – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, PRC och såld av dess försäljningsföretag RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province | A927 |
| TTCA Co., Ltd – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province | A878 |
| Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province | A879 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province | A882 |

Land

Företag

Taric-tilläggsnummer

Folkrepubliken Kina

COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province

A874

Tillverkad av RZBC Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, PRC och såld av dess försäljningsföretag RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province

A926

Tillverkad av RZBC (Juxian) Co., Ltd – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, PRC och såld av dess försäljningsföretag RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province

A927

TTCA Co., Ltd – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province

A878

Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province

A879

Weifang Ensign Industry Co., Ltd – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province

A882

Artikel 2

Beslut 2008/899/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 21 januari 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 351, 30.11.2013, s. 27.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/82 av den 21 januari 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 och om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009 (se sidan 8 i detta nummer av EUT).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1193/2008 av den 1 december 2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 323, 3.12.2008, s. 1).

4

(5)  Kommissionens beslut 2008/899/EG av den 2 december 2008 om godtagande av de åtaganden som erbjudits i samband med antidumpningsförfarandet rörande import av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 323, 3.12.2008, s. 62).

5

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/78

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 153/2014

av den 9 juli 2014

om ändring av bilaga X (Tjänster i allmänhet) till EES-avtalet [2015/88]

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (1) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (1) bör införlivas med EES-avtalet.

| (2) | Kommissionens genomförandedirektiv 2012/52/EU av den 20 december 2012 om åtgärder för att underlätta erkännandet av recept som utfärdats i en annan medlemsstat (2) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens genomförandedirektiv 2012/52/EU av den 20 december 2012 om åtgärder för att underlätta erkännandet av recept som utfärdats i en annan medlemsstat (2) bör införlivas med EES-avtalet.

| (3) | Bilaga X till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga X till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande ska läggas till efter punkt 1c (kommissionens beslut 2011/130/EU) i bilaga X till EES-avtalet:

| ”2. | 32011 L 0024: Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (EUT L 88, 4.4.2011, s. 45).
  Bestämmelserna i direktivet ska, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassningar:
  Utan att det påverkar gemensamma EES-kommitténs fortsatta utveckling av avtalet bör det noteras att följande rättsakter inte är införlivade med EES-avtalet:






  a) | Rådets förordning (EG) nr 859/2003 av den 14 maj 2003 om utvidgning av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 1408/71 och förordning (EEG) nr 574/72 till att gälla de medborgare i tredjeland som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa bestämmelser. |
| --- | --- | --- |

”2.

32011 L 0024: Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (EUT L 88, 4.4.2011, s. 45).

Bestämmelserna i direktivet ska, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassningar:

Utan att det påverkar gemensamma EES-kommitténs fortsatta utveckling av avtalet bör det noteras att följande rättsakter inte är införlivade med EES-avtalet:

a)

Rådets förordning (EG) nr 859/2003 av den 14 maj 2003 om utvidgning av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 1408/71 och förordning (EEG) nr 574/72 till att gälla de medborgare i tredjeland som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa bestämmelser.

| b) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1231/2010 av den 24 november 2010 om utvidgning av förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 till att gälla de tredjelandsmedborgare som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa förordningar. |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1231/2010 av den 24 november 2010 om utvidgning av förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 till att gälla de tredjelandsmedborgare som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa förordningar.

Hänvisningar till dessa rättsakter ska därför inte gälla Eftastaterna.

| 2a. | 32012 L 0052: Kommissionens genomförandedirektiv 2012/52/EU av den 20 december 2012 om åtgärder för att underlätta erkännandet av recept som utfärdats i en annan medlemsstat (EUT L 356, 22.12.2012, s. 68).” |
| --- | --- |

2a.

32012 L 0052: Kommissionens genomförandedirektiv 2012/52/EU av den 20 december 2012 om åtgärder för att underlätta erkännandet av recept som utfärdats i en annan medlemsstat (EUT L 356, 22.12.2012, s. 68).”

Artikel 2

Texterna till direktiv 2011/24/EU och genomförandedirektiv 2012/52/EU på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 10 juli 2014 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts (3).

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 9 juli 2014.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

Kurt JÄGER

Ordförande

---

(1)  EUT L 88, 4.4.2011, s. 45.

1

(2)  EUT L 356, 22.12.2012, s. 68.

2

(3)  Konstitutionella krav finns angivna.

3

---

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/80

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 154/2014

av den 9 juli 2014

om ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet [2015/89]

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 29 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010 (1) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 29 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010 (1) bör införlivas med EES-avtalet.

| (2) | Bilaga XIII till EES-avtalet bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Bilaga XIII till EES-avtalet bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande ska läggas till i punkt 41c (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010) i bilaga XIII till EES-avtalet:

”, ändrad genom

| — | 32013 R 1316: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 (EUT L 348, 20.12.2013, s. 129)” |
| --- | --- |

—

32013 R 1316: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 (EUT L 348, 20.12.2013, s. 129)”

Artikel 2

Texterna till förordning (EU) nr 1316/2013 på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 10 juli 2014 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts (2).

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 9 juli 2014.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

Kurt JÄGER

Ordförande

---

(1)  EUT L 348, 20.12.2013, s. 129.

1

(2)  Inga konstitutionella krav angivna.

2

---

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/81

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 155/2014

av den 9 juli 2014

om ändring av bilaga XXII (Bolagsrätt) till EES-avtalet [2015/90]

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens genomförandebeslut 2013/288/EU av den 13 juni 2013 om ändring av beslut 2011/30/EU om likvärdighet för vissa tredjeländers system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag och om en övergångsperiod för den revisionsverksamhet som vissa revisorer och revisionsföretag från tredjeländer bedriver i Europeiska unionen (1) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens genomförandebeslut 2013/288/EU av den 13 juni 2013 om ändring av beslut 2011/30/EU om likvärdighet för vissa tredjeländers system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag och om en övergångsperiod för den revisionsverksamhet som vissa revisorer och revisionsföretag från tredjeländer bedriver i Europeiska unionen (1) bör införlivas med EES-avtalet.

| (2) | Bilaga XXII till EES-avtalet bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Bilaga XXII till EES-avtalet bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande ska läggas till i punkt 10fd (kommissionens beslut 2011/30/EU) i bilaga XXII till EES-avtalet:

”, ändrat genom

| — | 32013 D 0288: Kommissionens genomförandebeslut 2013/288/EU av den 13 juni 2013 (EUT L 163, 15.6.2013, s. 26)” |
| --- | --- |

—

32013 D 0288: Kommissionens genomförandebeslut 2013/288/EU av den 13 juni 2013 (EUT L 163, 15.6.2013, s. 26)”

Artikel 2

Texterna till genomförandebeslut 2013/288/EU på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 10 juli 2014 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts. (2)

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 9 juli 2014.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

Kurt JÄGER

Ordförande

---

(1)  EUT L 163, 15.6.2013, s. 26.

1

(2)  Inga konstitutionella krav angivna.

2

---

Förklaring från Eftastaterna till gemensamma EES-kommitténs beslut nr 155/2014 av den 9 juli 2014 som införlivar kommissionens genomförandebeslut 2013/288/EU med EES-avtalet

”Kommissionens genomförandebeslut 2013/288/EU av den 13 juni 2013 behandlar likvärdighet för tredjeländer. Införlivandet av detta beslut påverkar inte EES-avtalets tillämpningsområde.”

---

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/83

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 156/2014

av den 9 juli 2014

om ändring av bilaga XXII (Bolagsrätt) till EES-avtalet [2015/91]

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens genomförandebeslut 2013/280/EU av den 11 juni 2013 om uppfyllande av tillräckliga krav i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG beträffande Amerikas förenta staters behöriga myndigheter (1) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens genomförandebeslut 2013/280/EU av den 11 juni 2013 om uppfyllande av tillräckliga krav i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG beträffande Amerikas förenta staters behöriga myndigheter (1) bör införlivas med EES-avtalet.

| (2) | Kommissionens genomförandebeslut 2013/281/EU av den 11 juni 2013 om likvärdighet för vissa tredjeländers system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i Amerikas förenta stater i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG (2) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens genomförandebeslut 2013/281/EU av den 11 juni 2013 om likvärdighet för vissa tredjeländers system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i Amerikas förenta stater i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG (2) bör införlivas med EES-avtalet.

| (3) | Bilaga XXII till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga XXII till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande punkter ska införas efter punkt 10fd (kommissionens beslut 2011/30/EU) i bilaga XXII till EES-avtalet:

| ”10fe. | 32013 D 0280: Kommissionens genomförandebeslut 2013/280/EU av den 11 juni 2013 om uppfyllande av tillräckliga krav i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG beträffande Amerikas förenta staters behöriga myndigheter (EUT L 161, 13.6.2013, s. 4) |
| --- | --- |

”10fe.

32013 D 0280: Kommissionens genomförandebeslut 2013/280/EU av den 11 juni 2013 om uppfyllande av tillräckliga krav i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG beträffande Amerikas förenta staters behöriga myndigheter (EUT L 161, 13.6.2013, s. 4)

| 10ff. | 32013 D 0281: Kommissionens genomförandebeslut 2013/281/EU av den 11 juni 2013 om likvärdighet för vissa tredjeländers system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i Amerikas förenta stater i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG (EUT L 161, 13.6.2013, s. 8)” |
| --- | --- |

10ff.

32013 D 0281: Kommissionens genomförandebeslut 2013/281/EU av den 11 juni 2013 om likvärdighet för vissa tredjeländers system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i Amerikas förenta stater i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG (EUT L 161, 13.6.2013, s. 8)”

Artikel 2

Texterna till genomförandebesluten 2013/280/EU och 2013/281/EU på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 10 juli 2014 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts (3).

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 9 juli 2014.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

Kurt JÄGER

Ordförande

---

(1)  EUT L 161, 13.6.2013, s. 4.

1

(2)  EUT L 161, 13.6.2013, s. 8.

2

(3)  Inga konstitutionella krav angivna.

3

---

Förklaring från Eftastaterna till gemensamma EES-kommitténs beslut nr 156/2014 av den 9 juli 2014 som införlivar kommissionens genomförandebeslut 2013/280/EU och 2013/281/EU med EES-avtalet

”Kommissionens genomförandebeslut 2013/280/EU av den 11 juni 2013 om uppfyllande av tillräckliga krav i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG beträffande Amerikas förenta staters behöriga myndigheter och kommissionens genomförandebeslut 2013/281/EU av den 11 juni 2013 om likvärdighet för vissa tredjeländers system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring, utredningar och påföljder för revisorer och revisionsföretag i Amerikas förenta stater i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG avser förbindelserna med tredjeland. Införlivandet av dessa beslut påverkar inte EES-avtalets tillämpningsområde.”

---

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/85 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/85

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 157/2014

av den 9 juli 2014

om ändring av protokoll 31 till EES-avtalet om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna [2015/92]

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artiklarna 86 och 98, och

av följande skäl:

| (1) | Samarbetet mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet bör utvidgas till att omfatta Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Samarbetet mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet bör utvidgas till att omfatta Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010 (1).

| (2) | Protokoll 31 till EES-avtalet bör därför ändras så att detta utvidgade samarbete kan äga rum från och med den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

(2)

Protokoll 31 till EES-avtalet bör därför ändras så att detta utvidgade samarbete kan äga rum från och med den 1 januari 2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande strecksats ska läggas till i artikel 2.5 i protokoll 31 till EES-avtalet:

| ”— | 32013 R 1316: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010 (EUT L 348, 20.12.2013, s. 129).
  Eftastaterna ska endast delta i telekommunikationsdelen av Fonden för ett sammanlänkat Europa.
  Liechtenstein ska undantas från deltagande i och ekonomiskt bidrag till detta program.” |
| --- | --- |

”—

32013 R 1316: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010 (EUT L 348, 20.12.2013, s. 129).

Eftastaterna ska endast delta i telekommunikationsdelen av Fonden för ett sammanlänkat Europa.

Liechtenstein ska undantas från deltagande i och ekonomiskt bidrag till detta program.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att den sista anmälningen enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (2).

2

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 9 juli 2014.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

Kurt JÄGER

Ordförande

---

(1)  EUT L 348, 20.12.2013, s. 129.

1

(2)  Inga konstitutionella krav angivna.

2

---

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/86

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 158/2014

av den 9 juli 2014

om ändring av protokoll 31 till EES-avtalet, om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna [2015/93]

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artiklarna 86 och 98, och

av följande skäl:

| (1) | De avtalsslutande parternas samarbete bör utvidgas till att omfatta Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 av den 17 december 2013 om inrättande av ett program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden 2014–2020 (1). |
| --- | --- |

(1)

De avtalsslutande parternas samarbete bör utvidgas till att omfatta Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 av den 17 december 2013 om inrättande av ett program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden 2014–2020 (1).

| (2) | Protokoll 31 till EES-avtalet bör ändras så att detta utvidgade samarbete kan äga rum från och med den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

(2)

Protokoll 31 till EES-avtalet bör ändras så att detta utvidgade samarbete kan äga rum från och med den 1 januari 2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 5 i protokoll 31 till avtalet ska ändras på följande sätt:

| 1. | I punkt 5 ska orden ”i det program som anges i fjortonde strecksatsen från och med den 1 januari 2014” läggas till efter orden ”i det program som anges i den trettonde strecksatsen från och med den 1 januari 2012”. |
| --- | --- |

1.

I punkt 5 ska orden ”i det program som anges i fjortonde strecksatsen från och med den 1 januari 2014” läggas till efter orden ”i det program som anges i den trettonde strecksatsen från och med den 1 januari 2012”.

| 2. | I punkt 8 ska följande strecksats läggas till:






  ”— | 32013 R 1381: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 av den 17 december 2013 om inrättande av ett program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden 2014–2020 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 62).
  Liechtenstein ska endast delta i verksamhet som härrör från budgetposterna 33 01 04 01 Stödutgifter för grundläggande rättigheter och medborgarskap och 33 02 02 Främja icke-diskriminering och jämställdhet.
  Norge ska undantas från deltagande i och ekonomiskt bidrag till detta program.” |
| --- | --- | --- |

2.

I punkt 8 ska följande strecksats läggas till:

”—

32013 R 1381: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 av den 17 december 2013 om inrättande av ett program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden 2014–2020 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 62).

Liechtenstein ska endast delta i verksamhet som härrör från budgetposterna 33 01 04 01 Stödutgifter för grundläggande rättigheter och medborgarskap och 33 02 02 Främja icke-diskriminering och jämställdhet.

Norge ska undantas från deltagande i och ekonomiskt bidrag till detta program.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att den sista anmälningen enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts till gemensamma EES-komittén (2).

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 9 juli 2014.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

Kurt JÄGER

Ordförande

---

(1)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 62.

1

(2)  Inga konstitutionella krav angivna.

2

---

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/87

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 159/2014

av den 9 juli 2014

om ändring av vissa bilagor och protokoll till EES-avtalet [2015/94]

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 128 i EES-avtalet föreskrivs det att varje europeisk stat som blir medlem av Europeiska unionen ska ansöka om att ansluta sig till EES-avtalet och att betingelserna och villkoren för en sådan anslutning ska bli föremål för ett avtal mellan de avtalsslutande parterna och den ansökande staten. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 128 i EES-avtalet föreskrivs det att varje europeisk stat som blir medlem av Europeiska unionen ska ansöka om att ansluta sig till EES-avtalet och att betingelserna och villkoren för en sådan anslutning ska bli föremål för ett avtal mellan de avtalsslutande parterna och den ansökande staten.

| (2) | När Europeiska unionens utvidgningsförhandlingar hade slutförts ansökte Republiken Kroatien (nedan kallad den nya avtalsslutande parten) om att bli part i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(2)

När Europeiska unionens utvidgningsförhandlingar hade slutförts ansökte Republiken Kroatien (nedan kallad den nya avtalsslutande parten) om att bli part i EES-avtalet.

| (3) | Avtalet om Republiken Kroatiens deltagande i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (1) (nedan kallat avtalet om utvidgning av EES) undertecknades den 11 april 2014. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet om Republiken Kroatiens deltagande i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (1) (nedan kallat avtalet om utvidgning av EES) undertecknades den 11 april 2014.

| (4) | Enligt artikel 1.2 i avtalet om utvidgning av EES ska bestämmelserna i EES-avtalet, ändrade genom de beslut som antagits av Gemensamma EES-kommittén före den 30 juni 2011, från och med ikraftträdandet av avtalet om utvidgning av EES vara bindande för den nya avtalsslutande parten på samma villkor som för de nuvarande avtalsslutande parterna och på de betingelser och villkor som fastställs i avtalet om utvidgning av EES. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 1.2 i avtalet om utvidgning av EES ska bestämmelserna i EES-avtalet, ändrade genom de beslut som antagits av Gemensamma EES-kommittén före den 30 juni 2011, från och med ikraftträdandet av avtalet om utvidgning av EES vara bindande för den nya avtalsslutande parten på samma villkor som för de nuvarande avtalsslutande parterna och på de betingelser och villkor som fastställs i avtalet om utvidgning av EES.

| (5) | Sedan den 30 juni 2011 har ett antal unionsrättsakter införlivats med EES-avtalet genom beslut av gemensamma EES-kommittén. |
| --- | --- |

(5)

Sedan den 30 juni 2011 har ett antal unionsrättsakter införlivats med EES-avtalet genom beslut av gemensamma EES-kommittén.

| (6) | I syfte att sörja för att EES-avtalet förblir enhetligt och att rättssäkerheten för enskilda och ekonomiska aktörer bibehålls, bör det klargöras att de unionsrättsakter som avses eller ingår i de ovannämnda besluten ska vara bindande för den nya avtalsslutande parten från och med den dag då avtalet om utvidgning av EES träder i kraft. |
| --- | --- |

(6)

I syfte att sörja för att EES-avtalet förblir enhetligt och att rättssäkerheten för enskilda och ekonomiska aktörer bibehålls, bör det klargöras att de unionsrättsakter som avses eller ingår i de ovannämnda besluten ska vara bindande för den nya avtalsslutande parten från och med den dag då avtalet om utvidgning av EES träder i kraft.

| (7) | Enligt artikel 3.5 i avtalet om utvidgning av EES ska, i de fall det till följd av den nya avtalsslutande partens deltagande i EES-avtalet fordras anpassningar av EU-rättsakter som införlivats med EES-avtalet innan avtalet om utvidgning av EES trädde i kraft och de nödvändiga anpassningarna inte föreskrivs i avtalet om utvidgning av EES, dessa anpassningar behandlas i enlighet med de förfaranden som anges i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 3.5 i avtalet om utvidgning av EES ska, i de fall det till följd av den nya avtalsslutande partens deltagande i EES-avtalet fordras anpassningar av EU-rättsakter som införlivats med EES-avtalet innan avtalet om utvidgning av EES trädde i kraft och de nödvändiga anpassningarna inte föreskrivs i avtalet om utvidgning av EES, dessa anpassningar behandlas i enlighet med de förfaranden som anges i EES-avtalet.

| (8) | Enligt artikel 4.2 i avtalet om utvidgning av EES ska alla de arrangemang av betydelse för EES-avtalet som det hänvisas till i, eller som antagits med stöd av, akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning och om anpassning av fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (2) (nedan kallad anslutningsakten av den 9 december 2011) och som inte omfattas av avtalet om utvidgning av EES, behandlas i enlighet med de förfaranden som anges i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 4.2 i avtalet om utvidgning av EES ska alla de arrangemang av betydelse för EES-avtalet som det hänvisas till i, eller som antagits med stöd av, akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning och om anpassning av fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (2) (nedan kallad anslutningsakten av den 9 december 2011) och som inte omfattas av avtalet om utvidgning av EES, behandlas i enlighet med de förfaranden som anges i EES-avtalet.

| (9) | Enligt protokoll 44 till EES-avtalet om skyddsmekanismerna till följd av utvidgningarna av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket införts i EES-avtalet genom artikel 2.2 i avtalet om utvidgning av EES, ska det beslutsförfarande som föreskrivs i EES-avtalet vara tillämpligt på beslut som fattas av Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 38 i anslutningsakten av den 9 december 2011. |
| --- | --- |

(9)

Enligt protokoll 44 till EES-avtalet om skyddsmekanismerna till följd av utvidgningarna av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket införts i EES-avtalet genom artikel 2.2 i avtalet om utvidgning av EES, ska det beslutsförfarande som föreskrivs i EES-avtalet vara tillämpligt på beslut som fattas av Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 38 i anslutningsakten av den 9 december 2011.

| (10) | Bilagorna och protokollen till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Bilagorna och protokollen till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De ändringar av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (3) som föreskrivs i anslutningsakten av den 9 december 2011 bör utgöra en del av EES-avtalet. |
| --- | --- |

(11)

De ändringar av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (3) som föreskrivs i anslutningsakten av den 9 december 2011 bör utgöra en del av EES-avtalet.

| (12) | Kommissionens förordning (EU) nr 481/2013 av den 24 maj 2013 om anpassning av genomförandeförordning (EU) nr 788/2012 vad gäller antalet prover som Kroatien ska ta och analysera avseende kombinationer av produkter och bekämpningsmedel (4) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionens förordning (EU) nr 481/2013 av den 24 maj 2013 om anpassning av genomförandeförordning (EU) nr 788/2012 vad gäller antalet prover som Kroatien ska ta och analysera avseende kombinationer av produkter och bekämpningsmedel (4) bör införlivas med EES-avtalet.

| (13) | Rådets förordning (EU) nr 517/2013 av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa förordningar och beslut på områdena fri rörlighet för varor, fri rörlighet för personer, bolagsrätt, konkurrenspolitik, jordbruk, livsmedelssäkerhet, veterinära och fytosanitära frågor, transportpolitik, energi, beskattning, statistik, transeuropeiska nät, rättsväsende och grundläggande rättigheter, rättvisa, frihet och säkerhet, miljö, tullunion, yttre förbindelser, utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt institutioner, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (5) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(13)

Rådets förordning (EU) nr 517/2013 av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa förordningar och beslut på områdena fri rörlighet för varor, fri rörlighet för personer, bolagsrätt, konkurrenspolitik, jordbruk, livsmedelssäkerhet, veterinära och fytosanitära frågor, transportpolitik, energi, beskattning, statistik, transeuropeiska nät, rättsväsende och grundläggande rättigheter, rättvisa, frihet och säkerhet, miljö, tullunion, yttre förbindelser, utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt institutioner, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (5) bör införlivas med EES-avtalet.

| (14) | Kommissionens förordning (EU) nr 519/2013 av den 21 februari 2013 om anpassning av vissa förordningar och beslut när det gäller fri rörlighet för varor, fri rörlighet för personer, etableringsrätt och frihet att tillhandahålla tjänster, bolagsrätt, konkurrenspolitik, jordbruk, livsmedelssäkerhet och veterinära och fytosanitära frågor, fiske, transportpolitik, energi, beskattning, statistik, socialpolitik och sysselsättning, miljö, tullunion, yttre förbindelser samt den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken med anledning av Kroatiens anslutning (6) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionens förordning (EU) nr 519/2013 av den 21 februari 2013 om anpassning av vissa förordningar och beslut när det gäller fri rörlighet för varor, fri rörlighet för personer, etableringsrätt och frihet att tillhandahålla tjänster, bolagsrätt, konkurrenspolitik, jordbruk, livsmedelssäkerhet och veterinära och fytosanitära frågor, fiske, transportpolitik, energi, beskattning, statistik, socialpolitik och sysselsättning, miljö, tullunion, yttre förbindelser samt den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken med anledning av Kroatiens anslutning (6) bör införlivas med EES-avtalet.

| (15) | Kommissionens förordning (EU) nr 656/2013 av den 10 juli 2013 om övergångsbestämmelser avseende förlagan till pass utfärdade i Kroatien för hundar, katter och illrar (7) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionens förordning (EU) nr 656/2013 av den 10 juli 2013 om övergångsbestämmelser avseende förlagan till pass utfärdade i Kroatien för hundar, katter och illrar (7) bör införlivas med EES-avtalet.

| (16) | Rådets direktiv 2013/15/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv när det gäller fri rörlighet för varor med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (8) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(16)

Rådets direktiv 2013/15/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv när det gäller fri rörlighet för varor med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (8) bör införlivas med EES-avtalet.

| (17) | Rådets direktiv 2013/16/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv när det gäller offentlig upphandling med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (9) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(17)

Rådets direktiv 2013/16/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv när det gäller offentlig upphandling med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (9) bör införlivas med EES-avtalet.

| (18) | Rådets direktiv 2013/17/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv på miljöområdet med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (10) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(18)

Rådets direktiv 2013/17/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv på miljöområdet med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (10) bör införlivas med EES-avtalet.

| (19) | Rådets direktiv 2013/18/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor med anledning av Kroatiens anslutning (11) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(19)

Rådets direktiv 2013/18/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor med anledning av Kroatiens anslutning (11) bör införlivas med EES-avtalet.

| (20) | Rådets direktiv 2013/20/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv rörande livsmedelssäkerhet, veterinära och fytosanitära frågor med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (12) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(20)

Rådets direktiv 2013/20/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv rörande livsmedelssäkerhet, veterinära och fytosanitära frågor med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (12) bör införlivas med EES-avtalet.

| (21) | Rådets direktiv 2013/21/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av rådets direktiv 67/548/EEG och Europaparlamentet och rådets direktiv 1999/45/EG på miljöområdet med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (13) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(21)

Rådets direktiv 2013/21/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av rådets direktiv 67/548/EEG och Europaparlamentet och rådets direktiv 1999/45/EG på miljöområdet med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (13) bör införlivas med EES-avtalet.

| (22) | Rådets direktiv 2013/22/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv när det gäller transportpolitik med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (14) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(22)

Rådets direktiv 2013/22/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv när det gäller transportpolitik med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (14) bör införlivas med EES-avtalet.

| (23) | Rådets direktiv 2013/23/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv när det gäller finansiella tjänster med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (15) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(23)

Rådets direktiv 2013/23/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv när det gäller finansiella tjänster med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (15) bör införlivas med EES-avtalet.

| (24) | Rådets direktiv 2013/24/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv när det gäller bolagsrätt med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (16) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(24)

Rådets direktiv 2013/24/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv när det gäller bolagsrätt med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (16) bör införlivas med EES-avtalet.

| (25) | Rådets direktiv 2013/25/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv när det gäller etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (17) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(25)

Rådets direktiv 2013/25/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv när det gäller etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (17) bör införlivas med EES-avtalet.

| (26) | Kommissionens direktiv 2013/26/EU av den 8 februari 2013 om anpassning av vissa direktiv när det gäller livsmedelssäkerhet samt veterinära och fytosanitära frågor, med anledning av Kroatiens anslutning (18) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionens direktiv 2013/26/EU av den 8 februari 2013 om anpassning av vissa direktiv när det gäller livsmedelssäkerhet samt veterinära och fytosanitära frågor, med anledning av Kroatiens anslutning (18) bör införlivas med EES-avtalet.

| (27) | Kommissionens genomförandebeslut 2013/290/EU av den 14 juni 2013 om ändring av beslut 2009/821/EG vad gäller förteckningarna över gränskontrollstationer och veterinärenheter i Traces med anledning av Kroatiens anslutning (19) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionens genomförandebeslut 2013/290/EU av den 14 juni 2013 om ändring av beslut 2009/821/EG vad gäller förteckningarna över gränskontrollstationer och veterinärenheter i Traces med anledning av Kroatiens anslutning (19) bör införlivas med EES-avtalet.

| (28) | Kommissionens genomförandebeslut 2013/291/EU av den 14 juni 2013 om övergångsbestämmelser för vissa produkter av animaliskt ursprung som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 och som förs in till Kroatien från tredjeländer före den 1 juli 2013 (20) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionens genomförandebeslut 2013/291/EU av den 14 juni 2013 om övergångsbestämmelser för vissa produkter av animaliskt ursprung som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 och som förs in till Kroatien från tredjeländer före den 1 juli 2013 (20) bör införlivas med EES-avtalet.

| (29) | Kommissionens genomförandebeslut 2013/346/EU av den 28 juni 2013 om godkännande av den plan som Kroatien i enlighet med rådets direktiv 2009/158/EG överlämnat för godkännande av inrättningar för handel inom unionen med fjäderfä och kläckägg (21) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionens genomförandebeslut 2013/346/EU av den 28 juni 2013 om godkännande av den plan som Kroatien i enlighet med rådets direktiv 2009/158/EG överlämnat för godkännande av inrättningar för handel inom unionen med fjäderfä och kläckägg (21) bör införlivas med EES-avtalet.

| (30) | Kommissionens genomförandebeslut 2013/347/EU av den 28 juni 2013 om godkännande av de beredskapsplaner som Kroatien lämnat in för bekämpning av vissa djursjukdomar (22) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionens genomförandebeslut 2013/347/EU av den 28 juni 2013 om godkännande av de beredskapsplaner som Kroatien lämnat in för bekämpning av vissa djursjukdomar (22) bör införlivas med EES-avtalet.

| (31) | Eftersom EES-avtalet innebär att den inre marknaden utvidgas till att omfatta även Eftastaterna är det nödvändigt att detta beslut blir tillämpligt och träder i kraft utan onödigt dröjsmål för att den inre marknaden ska kunna fungera väl. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom EES-avtalet innebär att den inre marknaden utvidgas till att omfatta även Eftastaterna är det nödvändigt att detta beslut blir tillämpligt och träder i kraft utan onödigt dröjsmål för att den inre marknaden ska kunna fungera väl.

| (32) | Eftersom avtalet om utvidgning av EES ännu inte har trätt i kraft utan tillämpas provisoriskt, kommer detta beslut också att tillämpas provisoriskt i avvaktan på att avtalet om utvidgning av EES träder i kraft. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom avtalet om utvidgning av EES ännu inte har trätt i kraft utan tillämpas provisoriskt, kommer detta beslut också att tillämpas provisoriskt i avvaktan på att avtalet om utvidgning av EES träder i kraft.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De beslut av gemensamma EES-kommittén som antagits efter den 30 juni 2011 ska vara bindande för den nya avtalsslutande parten.

Artikel 2

Texterna till de beslut av gemensamma EES-kommittén som avses i artikel 1 ska upprättas och bestyrkas av de avtalsslutande parterna på det kroatiska språket.

Artikel 3

Följande strecksats ska läggas till i kapitel XXVII punkt 9 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008) i bilaga II till EES-avtalet:

| ”— | 1 2012 J003: Akt om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning och om anpassning av fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, antagen den 9 december 2011 (EUT L 112, 24.4.2012, s. 21)” |
| --- | --- |

”—

1 2012 J003: Akt om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning och om anpassning av fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, antagen den 9 december 2011 (EUT L 112, 24.4.2012, s. 21)”

Artikel 4

De övergångsarrangemang som avses i bilaga I till detta beslut ska införlivas med EES-avtalet och utgöra en integrerad del av detta.

Artikel 5

1.   Följande strecksats ska läggas till i de punkter i bilagorna och protokollen till EES-avtalet som anges i bilaga II till detta beslut:

| ”— | 32013 R 0517: Kommissionens förordning (EU) nr 517/2013 av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 1)” |
| --- | --- |

”—

32013 R 0517: Kommissionens förordning (EU) nr 517/2013 av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 1)”

2.   Följande strecksats ska läggas till i de punkter i bilagorna och protokollen till EES-avtalet som anges i bilaga III till detta beslut:

| ”— | 32013 R 0519: Kommissionens förordning (EU) nr 519/2013 av den 21 februari 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 74)” |
| --- | --- |

”—

32013 R 0519: Kommissionens förordning (EU) nr 519/2013 av den 21 februari 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 74)”

3.   Om någon av strecksatserna i de föregående punkterna utgör den första strecksats som ska läggas till i en punkt, ska den föregås av ”, ändrad genom”.

Artikel 6

1.   Följande strecksats ska läggas till i de punkter i bilagorna till EES-avtalet som anges i bilaga IV till detta beslut:

| ”— | 32013 L 0015: Rådets direktiv 2013/15/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 172)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0015: Rådets direktiv 2013/15/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 172)”

2.   Följande strecksats ska läggas till i de punkter i bilagorna och protokollen till EES-avtalet som anges i bilaga V till detta beslut:

| ”— | 32013 L 0016: Rådets direktiv 2013/16/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 184)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0016: Rådets direktiv 2013/16/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 184)”

3.   Följande strecksats ska läggas till i de punkter i bilagorna och protokollen till EES-avtalet som anges i bilaga VI till detta beslut:

| ”— | 32013 L 0017: Rådets direktiv 2013/17/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 193)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0017: Rådets direktiv 2013/17/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 193)”

4.   Följande strecksats ska läggas till i de punkter i bilagorna och protokollen till EES-avtalet som anges i bilaga VII till detta beslut:

| ”— | 32013 L 0018: Rådets direktiv 2013/18/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 230)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0018: Rådets direktiv 2013/18/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 230)”

5.   Följande strecksats ska läggas till i de punkter i bilagorna och protokollen till EES-avtalet som anges i bilaga VIII till detta beslut:

| ”— | 32013 L 0020: Rådets direktiv 2013/20/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 234)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0020: Rådets direktiv 2013/20/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 234)”

6.   Följande strecksats ska läggas till i de punkter i bilagorna och protokollen till EES-avtalet som anges i bilaga IX till detta beslut:

| ”— | 32013 L 0021: Rådets direktiv 2013/21/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 240)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0021: Rådets direktiv 2013/21/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 240)”

7.   Följande strecksats ska läggas till i de punkter i bilagorna och protokollen till EES-avtalet som anges i bilaga X till detta beslut:

| ”— | 32013 L 0022: Rådets direktiv 2013/22/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 356)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0022: Rådets direktiv 2013/22/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 356)”

8.   Följande strecksats ska läggas till i de punkter i bilagorna och protokollen till EES-avtalet som anges i bilaga XI till detta beslut:

| ”— | 32013 L 0023: Rådets direktiv 2013/23/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 362)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0023: Rådets direktiv 2013/23/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 362)”

9.   Följande strecksats ska läggas till i de punkter i bilagorna och protokollen till EES-avtalet som anges i bilaga XII till detta beslut:

| ”— | 32013 L 0024: Rådets direktiv 2013/24/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 365)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0024: Rådets direktiv 2013/24/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 365)”

10.   Följande strecksats ska läggas till i de punkter i bilagorna och protokollen till EES-avtalet som anges i bilaga XIII till detta beslut:

| ”— | 32013 L 0025: Rådets direktiv 2013/25/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 368)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0025: Rådets direktiv 2013/25/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 368)”

11.   Följande strecksats ska läggas till i de punkter i bilagorna och protokollen till EES-avtalet som anges i bilaga XIV till detta beslut:

| ”— | 32013 L 0026: Rådets direktiv 2013/26/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 376)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0026: Rådets direktiv 2013/26/EU av den 13 maj 2013 (EUT L 158, 10.6.2013, s. 376)”

12.   Om strecksatsen i föregående punkt utgör den första strecksats som ska läggas till i en punkt, ska den föregås av ”, ändrad genom”.

13.   Andra anpassningar som är nödvändiga till följd av de rättsakter som införlivats genom de föregående punkterna anges i del II i respektive bilaga till detta beslut.

Artikel 7

1.   Följande strecksats ska läggas till i kapitel I del 1.2 punkt 39 (kommissionens beslut 2009/821/EG) i bilaga I till EES-avtalet:

| ”— | 32013 D 0290: Kommissionens genomförandebeslut 2013/290/EU av den 14 juni 2013 (EUT L 164, 18.6.2013, s. 22)” |
| --- | --- |

”—

32013 D 0290: Kommissionens genomförandebeslut 2013/290/EU av den 14 juni 2013 (EUT L 164, 18.6.2013, s. 22)”

2.   Följande strecksats ska läggas till i kapitel XII punkt 74 (kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 788/2012) i bilaga II till EES-avtalet:

| ”— | 32013 R 0481: Kommissionens förordning (EU) nr 481/2013 av den 24 maj 2013 (EUT L 139, 25.5.2013, s. 5)” |
| --- | --- |

”—

32013 R 0481: Kommissionens förordning (EU) nr 481/2013 av den 24 maj 2013 (EUT L 139, 25.5.2013, s. 5)”

3.   Om strecksatsen i föregående punkt utgör den första strecksats som ska läggas till i en punkt, ska den föregås av ”, ändrad genom”.

Artikel 8

Kapitel I i bilaga I till EES-avtalet ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande ska läggas till i del 1.2 punkt 121 (kommissionens beslut 2003/803/EG):
  ”De övergångsbestämmelser som anges i följande rättsakt ska gälla:






  — | 32013 R 0656: Kommissionens förordning (EU) nr 656/2013 av den 10 juli 2013 om övergångsbestämmelser avseende förlagan till pass utfärdade i Kroatien för hundar, katter och illrar (EUT L 190, 11.7.2013, s. 35).” |
| --- | --- | --- |

1.

Följande ska läggas till i del 1.2 punkt 121 (kommissionens beslut 2003/803/EG):

”De övergångsbestämmelser som anges i följande rättsakt ska gälla:

—

32013 R 0656: Kommissionens förordning (EU) nr 656/2013 av den 10 juli 2013 om övergångsbestämmelser avseende förlagan till pass utfärdade i Kroatien för hundar, katter och illrar (EUT L 190, 11.7.2013, s. 35).”

32013 R 0656

| 2. | Följande strecksats ska läggas till i del 6.1 punkt 17 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004) under rubriken om övergångsbestämmelser:






  ”— | 32013 D 0291: Kommissionens genomförandebeslut 2013/291/EU av den 14 juni 2013 om övergångsbestämmelser för vissa produkter av animaliskt ursprung som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 och som förs in till Kroatien från tredjeländer före den 1 juli 2013 (EUT L 164, 18.6.2013, s. 25)” |
| --- | --- | --- |

2.

Följande strecksats ska läggas till i del 6.1 punkt 17 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004) under rubriken om övergångsbestämmelser:

”—

32013 D 0291: Kommissionens genomförandebeslut 2013/291/EU av den 14 juni 2013 om övergångsbestämmelser för vissa produkter av animaliskt ursprung som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 och som förs in till Kroatien från tredjeländer före den 1 juli 2013 (EUT L 164, 18.6.2013, s. 25)”

32013 D 0291

.

| 3. | Följande punkt ska införas i del 4.2 efter punkt 58 (kommissionens beslut 2007/17/EG) under rubriken ”RÄTTSAKTER SOM EFTASTATERNA OCH EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET SKA TA VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL”:






  ”59. | 32013 D 0346: Kommissionens genomförandebeslut 2013/346/EU av den 28 juni 2013 om godkännande av den plan som Kroatien i enlighet med rådets direktiv 2009/158/EG överlämnat för godkännande av inrättningar för handel inom unionen med fjäderfä och kläckägg (EUT L 183, 2.7.2013, s. 12).
  Denna rättsakt ska inte gälla Island.” |
| --- | --- | --- |

3.

Följande punkt ska införas i del 4.2 efter punkt 58 (kommissionens beslut 2007/17/EG) under rubriken ”RÄTTSAKTER SOM EFTASTATERNA OCH EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET SKA TA VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL”:

RÄTTSAKTER SOM EFTASTATERNA OCH EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET SKA TA VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL

”59.

32013 D 0346: Kommissionens genomförandebeslut 2013/346/EU av den 28 juni 2013 om godkännande av den plan som Kroatien i enlighet med rådets direktiv 2009/158/EG överlämnat för godkännande av inrättningar för handel inom unionen med fjäderfä och kläckägg (EUT L 183, 2.7.2013, s. 12).

32013 D 0346

Denna rättsakt ska inte gälla Island.”

| 4. | Följande punkt ska införas i del 3.2 efter punkt 48 (kommissionens genomförandebeslut 2013/764/EU) under rubriken ”RÄTTSAKTER SOM EFTASTATERNA OCH EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET SKA TA VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL”:






  ”49. | 32013 D 0347: Kommissionens genomförandebeslut 2013/347/EU av den 28 juni 2013 om godkännande av de beredskapsplaner som Kroatien lämnat in för bekämpning av vissa djursjukdomar (EUT L 183, 2.7.2013, s. 13).
  Denna rättsakt ska inte gälla Island.” |
| --- | --- | --- |

4.

Följande punkt ska införas i del 3.2 efter punkt 48 (kommissionens genomförandebeslut 2013/764/EU) under rubriken ”RÄTTSAKTER SOM EFTASTATERNA OCH EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET SKA TA VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL”:

RÄTTSAKTER SOM EFTASTATERNA OCH EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET SKA TA VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL

”49.

32013 D 0347: Kommissionens genomförandebeslut 2013/347/EU av den 28 juni 2013 om godkännande av de beredskapsplaner som Kroatien lämnat in för bekämpning av vissa djursjukdomar (EUT L 183, 2.7.2013, s. 13).

32013 D 0347

Denna rättsakt ska inte gälla Island.”

Artikel 9

Texterna till förordningarna (EU) nr 481/2013, (EU) nr 517/2013, (EU) nr 519/2013 och (EU) nr 68/2014 och direktiven 2013/15/EU, 2013/16/EU, 2013/17/EU, 2013/18/EU, 2013/20/EU, 2013/21/EU, 2013/22/EU, 2013/23/EU, 2013/24/EU, 2013/25/EU och 2013/26/EU och genomförandebesluten 2013/290/EU och 2013/291/EU på isländska och norska samt till förordning (EU) nr 656/2013 och genomförandebesluten 2013/346/EU och 2013/347/EU på norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltiga.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 10

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att den sista anmälningen enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts (23), eller samma dag som avtalet om utvidgning av EES träder i kraft, om den dagen infaller senare.

23

I avvaktan på att avtalet om utvidgning av EES träder i kraft ska detta beslut tillämpas provisoriskt från och med den dag då det antas.

Konstitutionella krav som anges av en fördragsslutande part och som gäller något av de beslut av gemensamma EES-kommittén som avses i artikel 1, kommer inte att påverkas av detta beslut.

Artikel 11

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 9 juli 2014.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

Kurt JÄGER

Ordförande

---

(1)  EUT L 170, 11.6.2014, s. 18.

1

(2)  EUT L 112, 24.4.2012, s. 21.

2

(3)  EUT L 39, 13.2.2008, s. 16.

3

(4)  EUT L 139, 25.5.2013, s. 5.

4

(5)  EUT L 158, 10.6.2013, s. 1.

5

(6)  EUT L 158, 10.6.2013, s. 74.

6

(7)  EUT L 190, 11.7.2013, s. 35.

7

(8)  EUT L 158, 10.6.2013, s. 172.

8

(9)  EUT L 158, 10.6.2013, s. 184.

9

(10)  EUT L 158, 10.6.2013, s. 193.

10

(11)  EUT L 158, 10.6.2013, s. 230.

11

(12)  EUT L 158, 10.6.2013, s. 234.

12

(13)  EUT L 158, 10.6.2013, s. 240.

13

(14)  EUT L 158, 10.6.2013, s. 356.

14

(15)  EUT L 158, 10.6.2013, s. 362.

15

(16)  EUT L 158, 10.6.2013, s. 365.

16

(17)  EUT L 158, 10.6.2013, s. 368.

17

(18)  EUT L 158, 10.6.2013, s. 376.

18

(19)  EUT L 164, 18.6.2013, s. 22.

19

(20)  EUT L 164, 18.6.2013, s. 25.

20

(21)  EUT L 183, 2.7.2013, s. 12.

21

(22)  EUT L 183, 2.7.2013, s. 13.

22

(23)  Inga konstitutionella krav angivna.

23

---

BILAGA I

ÖVERGÅNGSARRANGEMANG ENLIGT ARTIKEL 4 I BESLUTET

Bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet ska ändras på följande sätt:

Följande text ska läggas till i punkt 25a (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009):

”De övergångsarrangemang som i bilagorna till anslutningsakten av den 9 december 2011 anges för Kroatien (kapitel 7 punkt 2 i bilaga V) ska gälla.”

Bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande text ska läggas till i punkt 1f (Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/1/EG):
  ”De övergångsarrangemang som i bilagorna till anslutningsakten av den 9 december 2011 anges för Kroatien (kapitel 10 avsnitt V punkt 3 i bilaga V) ska gälla.” |
| --- | --- |

1.

Följande text ska läggas till i punkt 1f (Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/1/EG):

”De övergångsarrangemang som i bilagorna till anslutningsakten av den 9 december 2011 anges för Kroatien (kapitel 10 avsnitt V punkt 3 i bilaga V) ska gälla.”

| 2. | Följande text ska läggas till i punkt 14c (Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG):
  ”De övergångsarrangemang som i bilagorna till anslutningsakten av den 9 december 2011 anges för Kroatien (kapitel 10 avsnitt II i bilaga V) ska gälla.” |
| --- | --- |

2.

Följande text ska läggas till i punkt 14c (Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG):

”De övergångsarrangemang som i bilagorna till anslutningsakten av den 9 december 2011 anges för Kroatien (kapitel 10 avsnitt II i bilaga V) ska gälla.”

Protokoll 47 (om avskaffande av tekniska handelshinder för vin) till EES-avtalet ska ändras på följande sätt:

Följande text ska läggas till före anpassningen i punkt 8 (rådets förordning (EG) nr 1234/2007) i tillägg 1:

”De övergångsarrangemang som i bilagorna till anslutningsakten av den 9 december 2011 anges för Kroatien (kapitel 4 punkt 3 i bilaga V) ska gälla.”

---

BILAGA II

FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 5.1 I BESLUTET

Den strecksats som anges i artikel 5.1 ska införas på följande ställen i bilagorna och protokollen till EES-avtalet:

I bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor):

| A. | I kapitel I (Veterinära frågor):






  — | Del 1.1 punkt 7b (kommissionens förordning (EG) nr 21/2004) |
| --- | --- | --- |

A.

I kapitel I (Veterinära frågor):

—

Del 1.1 punkt 7b (kommissionens förordning (EG) nr 21/2004)

| — | Del 1.1 punkt 7c (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000) |
| --- | --- |

—

Del 1.1 punkt 7c (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000)

| — | Del 1.1 punkt 10 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003) |
| --- | --- |

—

Del 1.1 punkt 10 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003)

| — | Del 1.1 punkt 11 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004) |
| --- | --- |

—

Del 1.1 punkt 11 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004)

| — | Del 1.1 punkt 12 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004) |
| --- | --- |

—

Del 1.1 punkt 12 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004)

| — | Del 6.1 punkt 17 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004) |
| --- | --- |

—

Del 6.1 punkt 17 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004)

| — | Del 7.1 punkt 8b (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003) |
| --- | --- |

—

Del 7.1 punkt 8b (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003)

| — | Del 7.1 punkt 12 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001) |
| --- | --- |

—

Del 7.1 punkt 12 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001)

| B. | I kapitel II (Djurfoder):






  — | Punkt 31j (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004) |
| --- | --- | --- |

B.

I kapitel II (Djurfoder):

—

Punkt 31j (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004)

I bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering):

| A. | I kapitel I (Motorfordon):






  — | Punkt 45zy (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 78/2009) |
| --- | --- | --- |

A.

I kapitel I (Motorfordon):

—

Punkt 45zy (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 78/2009)

| B. | I kapitel XI (Textilier):






  — | Punkt 4d (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1007/2011) |
| --- | --- | --- |

B.

I kapitel XI (Textilier):

—

Punkt 4d (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1007/2011)

| C. | I kapitel XII (Livsmedel):






  — | Punkt 54zzzi (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004) |
| --- | --- | --- |

C.

I kapitel XII (Livsmedel):

—

Punkt 54zzzi (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004)

| D. | I kapitel XV (Farliga ämnen):






  — | Punkt 12zc (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006) |
| --- | --- | --- |

D.

I kapitel XV (Farliga ämnen):

—

Punkt 12zc (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006)

| — | Punkt 12zze (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008) |
| --- | --- |

—

Punkt 12zze (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008)

I bilaga VI (Social trygghet):

| — | Punkt 1 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004) |
| --- | --- |

—

Punkt 1 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004)

I bilaga XIII (Transport):

| — | Punkt 1 (rådets förordning (EEG) nr 1108/70) |
| --- | --- |

—

Punkt 1 (rådets förordning (EEG) nr 1108/70)

| — | Punkt 5 (Europaparlamentets och rådets beslut nr 661/2010/EU) |
| --- | --- |

—

Punkt 5 (Europaparlamentets och rådets beslut nr 661/2010/EU)

| — | Punkt 19a (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009) |
| --- | --- |

—

Punkt 19a (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009)

| — | Punkt 21 (rådets förordning (EEG) nr 3821/85) |
| --- | --- |

—

Punkt 21 (rådets förordning (EEG) nr 3821/85)

| — | Punkt 25a (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009) |
| --- | --- |

—

Punkt 25a (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009)

| — | Punkt 32a (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009) |
| --- | --- |

—

Punkt 32a (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009)

| — | Punkt 39 (rådets förordning (EEG) nr 1192/69) |
| --- | --- |

—

Punkt 39 (rådets förordning (EEG) nr 1192/69)

I bilaga XX (Miljö):

| — | Punkt 1ea (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009) |
| --- | --- |

—

Punkt 1ea (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009)

I bilaga XXI (Statistik):

| — | Punkt 1 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 295/2008) |
| --- | --- |

—

Punkt 1 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 295/2008)

| — | Punkt 7f (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 70/2012) |
| --- | --- |

—

Punkt 7f (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 70/2012)

| — | Punkt 7h (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 437/2003) |
| --- | --- |

—

Punkt 7h (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 437/2003)

| — | Punkt 18i (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003) |
| --- | --- |

—

Punkt 18i (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003)

| — | Punkt 19d (rådets förordning (EG) nr 2223/96) |
| --- | --- |

—

Punkt 19d (rådets förordning (EG) nr 2223/96)

| — | Punkt 19dc (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2002) |
| --- | --- |

—

Punkt 19dc (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2002)

| — | Punkt 19o (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 501/2004) |
| --- | --- |

—

Punkt 19o (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 501/2004)

| — | Punkt 19q (rådets förordning (EG) nr 1222/2004) |
| --- | --- |

—

Punkt 19q (rådets förordning (EG) nr 1222/2004)

| — | Punkt 19t (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1161/2005) |
| --- | --- |

—

Punkt 19t (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1161/2005)

| — | Punkt 19x (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 716/2007) |
| --- | --- |

—

Punkt 19x (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 716/2007)

| — | Punkt 25 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1921/2006) |
| --- | --- |

—

Punkt 25 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1921/2006)

| — | Punkt 25a (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009) |
| --- | --- |

—

Punkt 25a (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009)

| — | Punkt 25b (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 217/2009) |
| --- | --- |

—

Punkt 25b (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 217/2009)

| — | Punkt 25c (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2009) |
| --- | --- |

—

Punkt 25c (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2009)

I bilaga XXII (Bolagsrätt):

| — | Punkt 10a (rådets förordning (EG) nr 2157/2001) |
| --- | --- |

—

Punkt 10a (rådets förordning (EG) nr 2157/2001)

I protokoll 26 (om befogenheterna och uppgifterna för Eftas övervakningsmyndighet på området för statligt stöd):

| — | Artikel 2.1 (rådets förordning (EG) nr 659/1999) |
| --- | --- |

—

Artikel 2.1 (rådets förordning (EG) nr 659/1999)

---

BILAGA III

FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 5.2 I BESLUTET

Den strecksats som avses i artikel 5.2 ska införas på följande ställen i bilagorna och protokollen till EES-avtalet:

I kapitel I (Veterinära frågor) i bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor):

| — | Del 1.2 punkt 39 (kommissionens beslut 2009/821/EG) |
| --- | --- |

—

Del 1.2 punkt 39 (kommissionens beslut 2009/821/EG)

| — | Del 1.2 punkt 115 (kommissionens förordning (EG) nr 136/2004) |
| --- | --- |

—

Del 1.2 punkt 115 (kommissionens förordning (EG) nr 136/2004)

| — | Del 1.2 punkt 141 (kommissionens förordning (EG) nr 911/2004) |
| --- | --- |

—

Del 1.2 punkt 141 (kommissionens förordning (EG) nr 911/2004)

| — | Del 2.2 punkt 33 och del 4.2 punkt 85 (kommissionens förordning (EG) nr 504/2008) |
| --- | --- |

—

Del 2.2 punkt 33 och del 4.2 punkt 85 (kommissionens förordning (EG) nr 504/2008)

| — | Del 4.2 punkt 86 (kommissionens förordning (EG) nr 1251/2008) |
| --- | --- |

—

Del 4.2 punkt 86 (kommissionens förordning (EG) nr 1251/2008)

| — | Del 6.2 punkt 39 (kommissionens beslut 98/536/EG) |
| --- | --- |

—

Del 6.2 punkt 39 (kommissionens beslut 98/536/EG)

| — | Del 7.2 punkt 14 (kommissionens beslut 98/179/EG) |
| --- | --- |

—

Del 7.2 punkt 14 (kommissionens beslut 98/179/EG)

| — | Del 7.2 punkt 49 (kommissionens beslut 2007/453/EG) |
| --- | --- |

—

Del 7.2 punkt 49 (kommissionens beslut 2007/453/EG)

| — | Del 9.2 punkt 4 (kommissionens beslut 2006/778/EG) |
| --- | --- |

—

Del 9.2 punkt 4 (kommissionens beslut 2006/778/EG)

I bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering):

| A. | I kapitel I (Motorfordon):






  — | Punkt 45zr (kommissionens förordning (EG) nr 706/2007) |
| --- | --- | --- |

A.

I kapitel I (Motorfordon):

—

Punkt 45zr (kommissionens förordning (EG) nr 706/2007)

| — | Punkt 45zu (kommissionens förordning (EG) nr 692/2008) |
| --- | --- |

—

Punkt 45zu (kommissionens förordning (EG) nr 692/2008)

| — | Punkt 45zze (kommissionens förordning (EU) nr 1008/2010) |
| --- | --- |

—

Punkt 45zze (kommissionens förordning (EU) nr 1008/2010)

| — | Punkt 45zzh (kommissionens förordning (EU) nr 109/2011) |
| --- | --- |

—

Punkt 45zzh (kommissionens förordning (EU) nr 109/2011)

| — | Punkt 45zzl (kommissionens förordning (EU) nr 582/2011) |
| --- | --- |

—

Punkt 45zzl (kommissionens förordning (EU) nr 582/2011)

| — | Punkt 45zzm (kommissionens förordning (EU) nr 406/2010) |
| --- | --- |

—

Punkt 45zzm (kommissionens förordning (EU) nr 406/2010)

| B. | I kapitel XV (Farliga ämnen):






  — | Punkt 12l (kommissionens beslut 2000/657/EG) |
| --- | --- | --- |

B.

I kapitel XV (Farliga ämnen):

—

Punkt 12l (kommissionens beslut 2000/657/EG)

| — | Punkt 12zze (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008) |
| --- | --- |

—

Punkt 12zze (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008)

I bilaga X (Tjänster i allmänhet):

| — | Punkt 1b (kommissionens beslut 2009/767/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 1b (kommissionens beslut 2009/767/EG)

I bilaga XIII (Transport):

| — | Punkt 37da (kommissionens beslut 2007/756/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 37da (kommissionens beslut 2007/756/EG)

| — | Punkt 42gb (kommissionens förordning (EU) nr 36/2010) |
| --- | --- |

—

Punkt 42gb (kommissionens förordning (EU) nr 36/2010)

I bilaga XX (Miljö):

| — | Punkt 32cb (kommissionens förordning (EG) nr 1418/2007) |
| --- | --- |

—

Punkt 32cb (kommissionens förordning (EG) nr 1418/2007)

I bilaga XXI (Statistik):

| — | Punkt 1k (kommissionens förordning (EG) nr 250/2009) |
| --- | --- |

—

Punkt 1k (kommissionens förordning (EG) nr 250/2009)

| — | Punkt 1l (kommissionens förordning (EG) nr 251/2009) |
| --- | --- |

—

Punkt 1l (kommissionens förordning (EG) nr 251/2009)

| — | Punkt 4ca (kommissionens förordning (EG) nr 772/2005) |
| --- | --- |

—

Punkt 4ca (kommissionens förordning (EG) nr 772/2005)

| — | Punkt 7bb (kommissionens beslut 2008/861/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 7bb (kommissionens beslut 2008/861/EG)

| — | Punkt 7i (kommissionens förordning (EG) nr 1358/2003) |
| --- | --- |

—

Punkt 7i (kommissionens förordning (EG) nr 1358/2003)

| — | Punkt 18wb (kommissionens förordning (EU) nr 912/2013) |
| --- | --- |

—

Punkt 18wb (kommissionens förordning (EU) nr 912/2013)

| — | Punkt 19s (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005) |
| --- | --- |

—

Punkt 19s (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005)

I bilaga XXII (Bolagsrätt):

| — | Punkt 10fd (kommissionens beslut 2011/30/EU) |
| --- | --- |

—

Punkt 10fd (kommissionens beslut 2011/30/EU)

I protokoll 21 (om genomförandet av konkurrensregler tillämpliga på företag):

| — | Artikel 3.1.2 (kommissionens förordning (EG) nr 802/2004) |
| --- | --- |

—

Artikel 3.1.2 (kommissionens förordning (EG) nr 802/2004)

| — | Artikel 3.1.4 (kommissionens förordning (EG) nr 773/2004) |
| --- | --- |

—

Artikel 3.1.4 (kommissionens förordning (EG) nr 773/2004)

I protokoll 47 (om avskaffande av tekniska handelshinder för vin):

| — | Punkt 11 i tillägg 1 (kommissionens förordning (EG) nr 607/2009) |
| --- | --- |

—

Punkt 11 i tillägg 1 (kommissionens förordning (EG) nr 607/2009)

---

BILAGA IV

FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 6.1 I BESLUTET

Den strecksats som avses i artikel 6.1 ska införas på följande ställen i bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet:

| A. | I kapitel I (Motorfordon):






  — | Punkt 2 (rådets direktiv 70/157/EEG) |
| --- | --- | --- |

A.

I kapitel I (Motorfordon):

—

Punkt 2 (rådets direktiv 70/157/EEG)

| — | Punkt 4 (rådets direktiv 70/221/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 4 (rådets direktiv 70/221/EEG)

| — | Punkt 8 (rådets direktiv 70/388/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 8 (rådets direktiv 70/388/EEG)

| — | Punkt 10 (rådets direktiv 71/320/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 10 (rådets direktiv 71/320/EEG)

| — | Punkt 11 (rådets direktiv 72/245/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 11 (rådets direktiv 72/245/EEG)

| — | Punkt 14 (rådets direktiv 74/61/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 14 (rådets direktiv 74/61/EEG)

| — | Punkt 16 (rådets direktiv 74/408/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 16 (rådets direktiv 74/408/EEG)

| — | Punkt 17 (rådets direktiv 74/483/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 17 (rådets direktiv 74/483/EEG)

| — | Punkt 19 (rådets direktiv 76/114/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 19 (rådets direktiv 76/114/EEG)

| — | Punkt 22 (rådets direktiv 76/757/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 22 (rådets direktiv 76/757/EEG)

| — | Punkt 23 (rådets direktiv 76/758/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 23 (rådets direktiv 76/758/EEG)

| — | Punkt 24 (rådets direktiv 76/759/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 24 (rådets direktiv 76/759/EEG)

| — | Punkt 25 (rådets direktiv 76/760/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 25 (rådets direktiv 76/760/EEG)

| — | Punkt 26 (rådets direktiv 76/761/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 26 (rådets direktiv 76/761/EEG)

| — | Punkt 27 (rådets direktiv 76/762/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 27 (rådets direktiv 76/762/EEG)

| — | Punkt 29 (rådets direktiv 77/538/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 29 (rådets direktiv 77/538/EEG)

| — | Punkt 30 (rådets direktiv 77/539/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 30 (rådets direktiv 77/539/EEG)

| — | Punkt 31 (rådets direktiv 77/540/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 31 (rådets direktiv 77/540/EEG)

| — | Punkt 32 (rådets direktiv 77/541/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 32 (rådets direktiv 77/541/EEG)

| — | Punkt 36 (rådets direktiv 78/318/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 36 (rådets direktiv 78/318/EEG)

| — | Punkt 39 (rådets direktiv 78/932/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 39 (rådets direktiv 78/932/EEG)

| — | Punkt 45r (Europaparlamentets och rådets direktiv 94/20/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 45r (Europaparlamentets och rådets direktiv 94/20/EG)

| — | Punkt 45t (Europaparlamentets och rådets direktiv 95/28/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 45t (Europaparlamentets och rådets direktiv 95/28/EG)

| — | Punkt 45y (Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/85/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 45y (Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/85/EG)

| — | Punkt 45za (Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/24/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 45za (Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/24/EG)

| — | Punkt 45zc (Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/97/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 45zc (Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/97/EG)

| — | Punkt 45zx (Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 45zx (Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG)

| — | Punkt 45zzs (Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/40/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 45zzs (Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/40/EG)

| — | Punkt 45zzt (Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/56/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 45zzt (Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/56/EG)

| B. | I kapitel II (Jordbruks- och skogsbrukstraktorer):






  — | Punkt 11 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/57/EG) |
| --- | --- | --- |

B.

I kapitel II (Jordbruks- och skogsbrukstraktorer):

—

Punkt 11 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/57/EG)

| — | Punkt 13 (rådets direktiv 78/764/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 13 (rådets direktiv 78/764/EEG)

| — | Punkt 17 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/75/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 17 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/75/EG)

| — | Punkt 20 (rådets direktiv 86/298/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 20 (rådets direktiv 86/298/EEG)

| — | Punkt 22 (rådets direktiv 87/402/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 22 (rådets direktiv 87/402/EEG)

| — | Punkt 23 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/144/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 23 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/144/EG)

| — | Punkt 28 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 28 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG)

| — | Punkt 29 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/25/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 29 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/25/EG)

| — | Punkt 31 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/64/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 31 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/64/EG)

| C. | I kapitel XIX (Allmänna bestämmelser inom området för tekniska handelshinder):






  — | Punkt 3e (Europaparlamentets och rådets direktiv 94/11/EG) |
| --- | --- | --- |

C.

I kapitel XIX (Allmänna bestämmelser inom området för tekniska handelshinder):

—

Punkt 3e (Europaparlamentets och rådets direktiv 94/11/EG)

---

BILAGA V

FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 6.2 I BESLUTET

Den strecksats som avses i artikel 6.2 ska införas på följande ställen i bilaga XVI (Offentlig upphandling) till EES-avtalet:

| — | Punkt 2 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 2 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG)

| — | Punkt 4 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 4 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG)

| — | Punkt 5c (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 5c (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG)

---

BILAGA VI

FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 6.3 I BESLUTET

Den strecksats som avses i artikel 6.3 ska införas på följande ställe i bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet:

| — | Punkt 21ar (Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 21ar (Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG)

---

BILAGA VII

FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 6.4 I BESLUTET

Den strecksats som avses i artikel 6.4 ska införas på följande ställe i bilaga IV (Energi) till EES-avtalet:

| — | Punkt 41 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 41 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG)

---

BILAGA VIII

DEL I

FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 6.5 I BESLUTET

Den strecksats som avses i artikel 6.5 ska införas på följande ställen i bilagorna till EES-avtalet:

I kapitel I (Veterinära frågor) i bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor):

| — | Del 1.1 punkt 4 (rådets direktiv 97/78/EG) |
| --- | --- |

—

Del 1.1 punkt 4 (rådets direktiv 97/78/EG)

| — | Del 3.1 punkt 1a (rådets direktiv 2003/85/EG) |
| --- | --- |

—

Del 3.1 punkt 1a (rådets direktiv 2003/85/EG)

| — | Del 3.1 punkt 9a (rådets direktiv 2000/75/EG) |
| --- | --- |

—

Del 3.1 punkt 9a (rådets direktiv 2000/75/EG)

| — | Del 4.1 punkt 1 (rådets direktiv 64/432/EEG) |
| --- | --- |

—

Del 4.1 punkt 1 (rådets direktiv 64/432/EEG)

| — | Del 4.1 punkt 2 (rådets direktiv 91/68/EEG) |
| --- | --- |

—

Del 4.1 punkt 2 (rådets direktiv 91/68/EEG)

| — | Del 5.1 punkt 6a (rådets direktiv 2002/99/EG) |
| --- | --- |

—

Del 5.1 punkt 6a (rådets direktiv 2002/99/EG)

| — | Del 7.1 punkt 2 (rådets direktiv 96/23/EG) |
| --- | --- |

—

Del 7.1 punkt 2 (rådets direktiv 96/23/EG)

| — | Del 7.1 punkt 8a (Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/99/EG) |
| --- | --- |

—

Del 7.1 punkt 8a (Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/99/EG)

| — | Del 8.1 punkt 2 (rådets direktiv 2009/156/EG) |
| --- | --- |

—

Del 8.1 punkt 2 (rådets direktiv 2009/156/EG)

I kapitel XII (Livsmedel) i bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering):

| — | Punkt 18 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 18 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG)

| — | Punkt 47 (rådets direktiv 89/108/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 47 (rådets direktiv 89/108/EEG)

DEL II

ANDRA ANPASSNINGAR SOM KRÄVS PÅ GRUND AV ANSLUTNINGEN

Anpassning b i kapitel I del 1.1 punkt 4 (rådets direktiv 97/78/EG) i bilaga I till EES-avtalet ska ersättas med följande:

| ”29. | Islands territorium. |
| --- | --- |

”29.

Islands territorium.

| 30. | Norges territorium med undantag för Svalbard.” |
| --- | --- |

30.

Norges territorium med undantag för Svalbard.”

---

BILAGA IX

FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 6.6 I BESLUTET

Den strecksats som avses i artikel 6.6 ska införas på följande ställen i kapitel XV (Farliga ämnen) i bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet:

| — | Punkt 1 (rådets direktiv 67/548/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 1 (rådets direktiv 67/548/EEG)

| — | Punkt 12r (Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 12r (Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG)

---

BILAGA X

FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 6.7 I BESLUTET

Den strecksats som avses i artikel 6.7 ska införas på följande ställen i bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet:

| — | Punkt 13 (rådets direktiv 92/106/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 13 (rådets direktiv 92/106/EEG)

| — | Punkt 18a (Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 18a (Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG)

| — | Punkt 24c (rådets direktiv 1999/37/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 24c (rådets direktiv 1999/37/EG)

| — | Punkt 24f (Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 24f (Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG)

| — | Punkt 36a (Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 36a (Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG)

| — | Punkt 46a (rådets direktiv 91/672/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 46a (rådets direktiv 91/672/EEG)

| — | Punkt 47a (Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 47a (Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EG)

---

BILAGA XI

FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 6.8 I BESLUTET

Den strecksats som avses i artikel 6.8 ska införas på följande ställe i bilaga IX (Finansiella tjänster) till EES-avtalet:

| — | Punkt 1 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 1 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG)

---

BILAGA XII

FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 6.9 I BESLUTET

Den strecksats som avses i artikel 6.9 ska införas på följande ställen i bilaga XXII (Bolagsrätt) till EES-avtalet:

| — | Punkt 1 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/101/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 1 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/101/EG)

| — | Punkt 2 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/30/EU) |
| --- | --- |

—

Punkt 2 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/30/EU)

| — | Punkt 3 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/35/EU) |
| --- | --- |

—

Punkt 3 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/35/EU)

| — | Punkt 4 (rådets fjärde direktiv 78/660/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 4 (rådets fjärde direktiv 78/660/EEG)

| — | Punkt 4 (rådets fjärde direktiv 78/660/EEG) andra strecksatsen (rådets sjunde direktiv 83/349/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 4 (rådets fjärde direktiv 78/660/EEG) andra strecksatsen (rådets sjunde direktiv 83/349/EEG)

| — | Punkt 9 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/102/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 9 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/102/EG)

---

BILAGA XIII

FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 6.10 I BESLUTET

Den strecksats som avses i artikel 6.10 ska införas på följande ställen i bilaga VII (Ömsesidigt erkännande av yrkesbehörighet) till EES-avtalet:

| — | Punkt 1 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 1 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG)

| — | Punkt 2 (rådets direktiv 77/249/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 2 (rådets direktiv 77/249/EEG)

| — | Punkt 2a (Europaparlamentets och rådets direktiv 98/5/EG) |
| --- | --- |

—

Punkt 2a (Europaparlamentets och rådets direktiv 98/5/EG)

| — | Punkt 4 (rådets direktiv 74/557/EEG) |
| --- | --- |

—

Punkt 4 (rådets direktiv 74/557/EEG)

---

BILAGA XIV

FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 6.11 I BESLUTET

Den strecksats som avses i artikel 6.11 ska införas på följande ställen i kapitel XII (Livsmedel) i bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet:

| — | Punkt 54w (kommissionens direktiv 1999/21/EG)






  — | Punkt 54zzzv (kommissionens direktiv 2006/141/EG) |
| --- | --- | --- |

—

Punkt 54w (kommissionens direktiv 1999/21/EG)

—

Punkt 54zzzv (kommissionens direktiv 2006/141/EG)

---

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/103

---

BESLUT AV EFTA:s ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 302/14/KOL

av den 16 juli 2014

om ändring för nittionionde gången av de formella och materiella reglerna om statligt stöd genom ändring av vissa riktlinjer för statligt stöd [2015/95]

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (nedan kallad myndigheten) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

MED BEAKTANDE av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

MED BEAKTANDE av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat övervakningsavtalet), särskilt artiklarna 5.2 b och 24 samt artikel 1 i del I av protokoll 3 till avtalet, och

Av följande skäl.

Enligt artikel 24 i övervakningsavtalet ska myndigheten ge verkan åt bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet.

Enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet ska myndigheten utfärda meddelanden eller riktlinjer i frågor som behandlas i EES-avtalet, om EES-avtalet eller övervakningsavtalet uttryckligen föreskriver det eller om myndigheten anser det nödvändigt.

Den 21 maj 2014 antog Europeiska kommissionen ett meddelande om ändring av kommissionens meddelanden om EU:s riktlinjer för tillämpning av reglerna för statligt stöd angående den snabba utbyggnaden av bredbandsnät, om riktlinjer för statligt regionalstöd för 2014–2020, om statligt stöd för filmer och andra audiovisuella verk, om riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar samt om riktlinjer för statligt stöd till flygplatser och flygbolag (1). Målet med ändringarna är att göra kraven på insyn enhetliga i de olika riktlinjerna för statligt stöd och förenkla gällande bestämmelser.

Meddelandet är av betydelse även för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

En enhetlig tillämpning av reglerna om statligt stöd i EES-avtalet måste enligt enhetlighetsmålet i artikel 1 i EES-avtalet garanteras i hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Enligt punkt II under rubriken ”Allmänt” i bilaga XV till EES-avtalet ska myndigheten efter samråd med Europeiska kommissionen anta rättsakter som motsvarar dem som antagits av Europeiska kommissionen.

Myndigheten HAR SAMRÅTT med Europeiska kommissionen.

Myndigheten HAR RÅDFRÅGAT Eftastaterna i den aktuella frågan, genom en skrivelse av den 30 juni 2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De materiella reglerna inom området för statligt stöd ska ändras på följande sätt.

Artikel 2

Följande punkter ska ersättas genom detta beslut:

| — | I riktlinjerna för statligt stöd angående den snabba utbyggnaden av bredbandsnät (2) ska de första två meningarna i punkt 74 j ersättas med nedanstående text. |
| --- | --- |

—

I riktlinjerna för statligt stöd angående den snabba utbyggnaden av bredbandsnät (2) ska de första två meningarna i punkt 74 j ersättas med nedanstående text.

| — | I riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020 (3) ska punkt 135 ersättas med nedanstående text. |
| --- | --- |

—

I riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020 (3) ska punkt 135 ersättas med nedanstående text.

| — | I riktlinjerna för statligt stöd för filmer och andra audiovisuella verk (4) ska punkt 51.7 ersättas med nedanstående text. |
| --- | --- |

—

I riktlinjerna för statligt stöd för filmer och andra audiovisuella verk (4) ska punkt 51.7 ersättas med nedanstående text.

| — | I riktlinjerna om statligt stöd till flygplatser och flygbolag (5) ska punkterna 162 och 163 ersättas med nedanstående text. |
| --- | --- |

—

I riktlinjerna om statligt stöd till flygplatser och flygbolag (5) ska punkterna 162 och 163 ersättas med nedanstående text.

Följande text ska införas:

”Eftastaterna ska se till att följande information offentliggörs på en övergripande webbplats avseende statligt stöd på nationell eller regional nivå:

| — | Den fullständiga texten till den godkända stödordningen eller till beslutet om beviljande av individuellt stöd och dess genomförandebestämmelser, eller en länk till densamma. |
| --- | --- |

—

Den fullständiga texten till den godkända stödordningen eller till beslutet om beviljande av individuellt stöd och dess genomförandebestämmelser, eller en länk till densamma.

| — | Namn på den beviljande myndigheten/de beviljande myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Namn på den beviljande myndigheten/de beviljande myndigheterna.

| — | De individuella stödmottagarnas identitet, form och belopp avseende det stöd som beviljats varje stödmottagare, datum för beviljandet, typ av företag (små och medelstora företag/stora företag), den region där stödmottagaren är belägen (på statistisk regionnivå 2) (6) samt den ekonomiska sektor som stödmottagaren har sin huvudsakliga verksamhet i (på Nace-gruppnivå) (7). |
| --- | --- |

—

De individuella stödmottagarnas identitet, form och belopp avseende det stöd som beviljats varje stödmottagare, datum för beviljandet, typ av företag (små och medelstora företag/stora företag), den region där stödmottagaren är belägen (på statistisk regionnivå 2) (6) samt den ekonomiska sektor som stödmottagaren har sin huvudsakliga verksamhet i (på Nace-gruppnivå) (7).

Detta krav kan frångås i fråga om enskilda stödtilldelningar på belopp under 500 000 euro. För stödordningar i form av skattelättnader kan information om de enskilda stödbeloppen (8) ges inom följande intervall (i miljoner euro): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 och mer].

Denna information måste offentliggöras när beslutet om att bevilja stöd har fattats, måste bevaras i minst tio år och vara tillgänglig för allmänheten utan restriktioner (9) Eftastaterna kommer inte att vara skyldiga att offentliggöra ovannämnda information före den 1 juli 2016 (10).

Artikel 3

1.   Genom detta beslut ändras riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020 och de kontrollkrav som införts för regionala stödordningar på följande sätt:

| — | Punkt 169 i riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020 med ett kontrollkrav ska utgå. |
| --- | --- |

—

Punkt 169 i riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020 med ett kontrollkrav ska utgå.

| — | Bilaga IV till riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020 ska utgå. |
| --- | --- |

—

Bilaga IV till riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020 ska utgå.

2.   För sådana regionala stödordningar som redan godkänts enligt riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020, inbegripet kontrollkravet i punkt 169 i dessa riktlinjer, ska kontrollkravet inte tillämpas. Således ska punkt 65 i beslut 225/14/KOL av den 18 juni 2014 om regionalt differentierade sociala avgifter 2014–2020 utgå.

Artikel 4

Genom detta beslut ska riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar (11) ändras på följande sätt:

| — | I punkt 166 v ska det






  — | i stället för:”Ett sådant krav kan upphävas med avseende på små- och medelstora företag som inte genomfört någon kommersiell försäljning på någon marknad och för investeringar i ett stödmottagande företag som ligger under 200 000 EUR.” |
| --- | --- | --- |

—

I punkt 166 v ska det

—

i stället för:”Ett sådant krav kan upphävas med avseende på små- och medelstora företag som inte genomfört någon kommersiell försäljning på någon marknad och för investeringar i ett stödmottagande företag som ligger under 200 000 EUR.”

| — | vara:”Ett sådant krav kan upphävas med avseende på små- och medelstora företag som inte genomfört någon kommersiell försäljning på någon marknad och för investeringar i ett stödmottagande företag som ligger under 500 000 EUR.” |
| --- | --- |

—

vara:”Ett sådant krav kan upphävas med avseende på små- och medelstora företag som inte genomfört någon kommersiell försäljning på någon marknad och för investeringar i ett stödmottagande företag som ligger under 500 000 EUR.”

| — | I punkt 166 vi ska det






  — | i stället för:”omfattningen av den erhållna skattelättnaden [anges], om denna överstiger 200 000 EUR. Sådana belopp kan anges i intervall på 2 miljoner EUR.” |
| --- | --- | --- |

—

I punkt 166 vi ska det

—

i stället för:”omfattningen av den erhållna skattelättnaden [anges], om denna överstiger 200 000 EUR. Sådana belopp kan anges i intervall på 2 miljoner EUR.”

| — | vara:”omfattningen av den erhållna skattelättnaden [anges], om denna överstiger 500 000 EUR. Sådana belopp kan anges i följande intervall (i miljoner EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 och mer].” |
| --- | --- |

—

vara:”omfattningen av den erhållna skattelättnaden [anges], om denna överstiger 500 000 EUR. Sådana belopp kan anges i följande intervall (i miljoner EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 och mer].”

| — | I slutet av punkt 166 ska följande läggas till:

  ”Eftastaterna kommer inte att vara skyldiga att lämna ovannämnda information före den 1 juli 2016 (12). |
| --- | --- |

—

I slutet av punkt 166 ska följande läggas till:

”Eftastaterna kommer inte att vara skyldiga att lämna ovannämnda information före den 1 juli 2016 (12).

Artikel 5

Genom detta beslut ska nedanstående text infogas i flera punkter.

”När det gäller stödordningar som utesluts från tillämpningsområdet för en gruppundantagsförordning enbart på grund av sin stora stödbudget kommer myndigheten att bedöma deras förenlighet uteslutande på grundval av utvärderingsplanen.”

| — | Texten ska infogas i slutet av punkt 49 i riktlinjerna för tillämpning av reglerna för statligt stöd på snabb utbyggnad av bredbandsnät. |
| --- | --- |

—

Texten ska infogas i slutet av punkt 49 i riktlinjerna för tillämpning av reglerna för statligt stöd på snabb utbyggnad av bredbandsnät.

| — | Texten ska infogas i slutet av punkt 138 i riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020. |
| --- | --- |

—

Texten ska infogas i slutet av punkt 138 i riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020.

| — | Texten ska infogas i slutet av punkt 167 i riktlinjerna för statligt stöd till flygplatser och flygbolag. |
| --- | --- |

—

Texten ska infogas i slutet av punkt 167 i riktlinjerna för statligt stöd till flygplatser och flygbolag.

| — | Texten ska infogas i slutet av punkt 172 i riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar. |
| --- | --- |

—

Texten ska infogas i slutet av punkt 172 i riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar.

Artikel 6

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 16 juli 2014.

För Eftas övervakningsmyndighet

Oda Helen SLETNES

Ordförande

Helga JÓNSDÓTTIR

Ledamot av kollegiet

---

(1)  EUT C 198, 27.6.2014, s. 30.

1

(2)  Ännu ej offentliggjord i EUT. Tillgänglig på: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Application-of-state-aid-rules-in-relation-to-rapid-deployment-of-broadband-networks.pdf

2

(3)  Ännu ej offentliggjord i EUT. Tillgänglig på: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III---Guidelines-on-regional-State-Aid-for-2014-2020.pdf

3

(4)  Ännu ej offentliggjord i EUT. Tillgänglig på: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part_IV_-_State_aid_for_films_and_other_audiovisual_works.pdf

4

(5)  Ännu ej offentliggjord i EUT. Tillgänglig på: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Aviation-Guidelines.pdf

5

(6)  I dessa riktlinjer används termen ’statistisk region’ i stället för förkortningen ’Nuts’ i kommissionens riktlinjer. Begreppet Nuts härrör från ’gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter’ i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1). Denna förordning har ännu inte införlivats med EES-avtalet. För att kunna åstadkomma gemensamma definitioner i en situation med ständigt växande efterfrågan på statistisk information på regional nivå har Europeiska unionens statistikkontor, Eurostat, och de nationella myndigheterna i kandidatländerna och Efta dock enats om att statistiska regioner ska fastställas liknande dem i Nuts-nomenklaturen.

6

(7)  Med undantag för affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter i vederbörligen motiverade fall och med förbehåll för myndighetens godkännande (se myndighetens meddelande om tystnadsplikt vid beslut om statligt stöd [EUT L 154, 8.6.2006, s. 27, och EES-supplementet nr 29, 8.6.2006, s. 1]).

7

(8)  Det belopp som ska offentliggöras är den högsta tillåtna skatteförmånen och inte det avdragna beloppet varje år (t.ex. i samband med skatteavdrag ska den högsta tillåtna skattelättnaden offentliggöras i stället för det faktiska beloppet som kan bero på de skattepliktiga intäkterna och variera varje år).

8

(9)  Denna information ska offentliggöras inom sex månader från datumet för beviljande (eller, för stöd i form av skatteförmån, inom ett år från skattedeklarationsdatumet). Vad gäller otillbörligt stöd åligger det Eftastaterna att se till att informationen offentliggörs i efterhand och senast inom 6 månader från det datum då myndigheten fattade sitt beslut. Denna information bör vara tillgänglig i ett format som möjliggör sökning och utdrag av uppgifter och som är lätt att publicera på internet, till exempel i CSV- eller XML-format.

9

(10)  Offentliggörande av information om stöd som beviljats före den 1 juli 2016 och, för skattestöd, offentliggörande av stöd som begärts eller beviljats före den 1 juli 2016 kommer inte att krävas.”

10

(11)  Ännu ej offentliggjort i EUT. Tillgänglig på http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III---State%20aid-to-promote-risk-finance-investments--(Applicable-from-1-July-2014).pdf

11

(12)  Offentliggörande av information om stöd som beviljats före den 1 juli 2016 och, för skattestöd, offentliggörande av stöd som begärts eller beviljats före den 1 juli 2016 kommer inte att krävas.”

12

---

Rättelser

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/106

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 1263/96 av den 1 juli 1996 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 1107/96 beträffande registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i förordning (EEG) nr 2081/92

(
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 163 av den 2 juli 1996
  )

På sidan 21, bilagan, punkt A ”Produkter i bilaga II till fördraget avsedda som livsmedel”, Oljor och fetter, ÖSTERRIKE, ska det

i stället för:

| ”— | Steierisches Kürbiskernöl (Skyddad geografisk beteckning)” |
| --- | --- |

”—

Steierisches Kürbiskernöl (Skyddad geografisk beteckning)”

vara:

| ”— | Steirisches Kürbiskernöl (Skyddad geografisk beteckning)” |
| --- | --- |

”—

Steirisches Kürbiskernöl (Skyddad geografisk beteckning)”

.

---

| 22.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 15/106

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 1361/2014 av den 18 december 2014 om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 vad gäller de internationella finansiella rapporteringsstandarderna 3 och 13 och den internationella redovisningsstandarden 40

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 365 av den 19 december 2014
  )

På sidan 121, artikel 2, ska det

i stället för:

”Artikel 2

Alla företag ska tillämpa de ändringar som avses i artikel 1.1 senast från och med den första dagen av det första räkenskapsår som inleds på eller efter [set the first day of the month following the date of entry into force of this Regulation].”

vara:

”Artikel 2

Alla företag ska tillämpa de ändringar som avses i artikel 1.1 senast från och med den första dagen av det första räkenskapsår som inleds på eller efter den 1 januari 2015.”

---