# Az Európai Unió L 15/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 15 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. január 22. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 15

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. január 22.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/81 végrehajtási rendelete (2014. december 19.) a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes alkalmazási feltételeinek az Egységes Szanálási Alaphoz való előzetes hozzájárulás tekintetében történő meghatározásáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/82 végrehajtási rendelete (2015. január 21.) az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat nyomán a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatokról | 8 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/83 végrehajtási rendelete (2015. január 21.) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 31 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/84 végrehajtási rendelete (2015. január 21.) az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 54 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/85 végrehajtási rendelete (2015. január 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 70 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/86 végrehajtási rendelete (2015. január 21.) a baromfihús-ágazatra vonatkozóan a 616/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2015. január 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben és behozatalijog-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról | 73 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/87 végrehajtási határozata (2015. január 21.) a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról | 75 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2015/81 végrehajtási rendelete (2014. december 19.) a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes alkalmazási feltételeinek az Egységes Szanálási Alaphoz való előzetes hozzájárulás tekintetében történő meghatározásáról

1

*

A Bizottság (EU) 2015/82 végrehajtási rendelete (2015. január 21.) az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat nyomán a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatokról

8

*

A Bizottság (EU) 2015/83 végrehajtási rendelete (2015. január 21.) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

31

*

A Bizottság (EU) 2015/84 végrehajtási rendelete (2015. január 21.) az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

54

A Bizottság (EU) 2015/85 végrehajtási rendelete (2015. január 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

70

A Bizottság (EU) 2015/86 végrehajtási rendelete (2015. január 21.) a baromfihús-ágazatra vonatkozóan a 616/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2015. január 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben és behozatalijog-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

73

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2015/87 végrehajtási határozata (2015. január 21.) a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról

75

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 153/2014 határozata (2014. július 9.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás X. mellékletének (A szolgáltatásokról általában) módosításáról [2015/88] | 78 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 154/2014 határozata (2014. július 9.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról [2015/89] | 80 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 155/2014 határozata (2014. július 9.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXII. mellékletének (Társasági jog) módosításáról [2015/90] | 81 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 156/2014 határozata (2014. július 9.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXII. mellékletének (Társasági jog) módosításáról [2015/91] | 83 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 157/2014 határozata (2014. július 9.) az EGT-megállapodásnak egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról [2015/92] | 85 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 158/2014 határozata (2014. július 9.) az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról [2015/93] | 86 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 159/2014 határozata (2014. július 9.) az EGT-megállapodás egyes mellékleteinek és jegyzőkönyveinek módosításáról [2015/94] | 87 |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 302/14/COL határozata (2014. július 16.) az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak egyes, állami támogatásokról szóló iránymutatások módosításával történő, kilencvenkilencedik módosításáról [2015/95 ] | 103 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EGT Vegyes Bizottság 153/2014 határozata (2014. július 9.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás X. mellékletének (A szolgáltatásokról általában) módosításáról [2015/88]

78

*

Az EGT Vegyes Bizottság 154/2014 határozata (2014. július 9.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról [2015/89]

80

*

Az EGT Vegyes Bizottság 155/2014 határozata (2014. július 9.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXII. mellékletének (Társasági jog) módosításáról [2015/90]

81

*

Az EGT Vegyes Bizottság 156/2014 határozata (2014. július 9.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXII. mellékletének (Társasági jog) módosításáról [2015/91]

83

*

Az EGT Vegyes Bizottság 157/2014 határozata (2014. július 9.) az EGT-megállapodásnak egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról [2015/92]

85

*

Az EGT Vegyes Bizottság 158/2014 határozata (2014. július 9.) az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról [2015/93]

86

*

Az EGT Vegyes Bizottság 159/2014 határozata (2014. július 9.) az EGT-megállapodás egyes mellékleteinek és jegyzőkönyveinek módosításáról [2015/94]

87

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 302/14/COL határozata (2014. július 16.) az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak egyes, állami támogatásokról szóló iránymutatások módosításával történő, kilencvenkilencedik módosításáról [2015/95 ]

103

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről szóló 1107/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről szóló, 1996. július 1-i 1263/96/EK bizottsági rendelethez ( HL L 163., 1996.7.2. ) | 106 |
| | * | Helyesbítés az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 3 és az IFRS 13 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard és az IAS 40 nemzetközi számviteli standard tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. december 18-i 1361/2014/EU bizottsági rendelethez ( HL L 365., 2014.12.19. ) | 106 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről szóló 1107/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről szóló, 1996. július 1-i 1263/96/EK bizottsági rendelethez ( HL L 163., 1996.7.2. )

( HL L 163., 1996.7.2. )

106

*

Helyesbítés az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 3 és az IFRS 13 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard és az IAS 40 nemzetközi számviteli standard tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. december 18-i 1361/2014/EU bizottsági rendelethez ( HL L 365., 2014.12.19. )

( HL L 365., 2014.12.19. )

106

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/1

---

A TANÁCS (EU) 2015/81 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. december 19.)

a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes alkalmazási feltételeinek az Egységes Szanálási Alaphoz való előzetes hozzájárulás tekintetében történő meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 70. cikke (7) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Egységes Szanálási Alapot (a továbbiakban: az Alap) a 806/2014/EU rendelet hozta létre mint egységes finanszírozási rendszert az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (2) szerinti egységes felügyeleti mechanizmusban és az Egységes Szanálási Mechanizmusban részt vevő valamennyi tagállam (a továbbiakban: a részt vevő tagállamok) számára. |
| --- | --- |

(1)

Az Egységes Szanálási Alapot (a továbbiakban: az Alap) a 806/2014/EU rendelet hozta létre mint egységes finanszírozási rendszert az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (2) szerinti egységes felügyeleti mechanizmusban és az Egységes Szanálási Mechanizmusban részt vevő valamennyi tagállam (a továbbiakban: a részt vevő tagállamok) számára.

| (2) | Az Alap kezelése a 806/2014/EU rendelet 67. cikkének (2) bekezdése értelmében az említett rendelettel létrehozott Egységes Szanálási Testület (a továbbiakban: a Testület) feladata. |
| --- | --- |

(2)

Az Alap kezelése a 806/2014/EU rendelet 67. cikkének (2) bekezdése értelmében az említett rendelettel létrehozott Egységes Szanálási Testület (a továbbiakban: a Testület) feladata.

| (3) | A 806/2014/EU rendelet 76. cikkével összhangban az Alap igénybevételére szanálási eljárásokban kerül sor, amennyiben a Testület ezt szükségesnek ítéli a szanálási eszközök hatékony alkalmazásához. Az Alapnak megfelelő pénzügyi forrásokkal kell rendelkeznie annak érdekében, hogy a szanálási eszközök hatékony alkalmazása céljából szükség esetén be tudjon avatkozni és az adófizetők pénzének igénybevétele nélkül tudja megóvni a pénzügyi stabilitást, lehetővé téve mindezek révén a szanálási keret hatékony működését. |
| --- | --- |

(3)

A 806/2014/EU rendelet 76. cikkével összhangban az Alap igénybevételére szanálási eljárásokban kerül sor, amennyiben a Testület ezt szükségesnek ítéli a szanálási eszközök hatékony alkalmazásához. Az Alapnak megfelelő pénzügyi forrásokkal kell rendelkeznie annak érdekében, hogy a szanálási eszközök hatékony alkalmazása céljából szükség esetén be tudjon avatkozni és az adófizetők pénzének igénybevétele nélkül tudja megóvni a pénzügyi stabilitást, lehetővé téve mindezek révén a szanálási keret hatékony működését.

| (4) | A Testület hatáskörébe tartozik, hogy a 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiszámítsa a részt vevő tagállamok területén engedélyezett valamennyi intézmény által fizetendő, előzetes egyéni hozzájárulásokat. |
| --- | --- |

(4)

A Testület hatáskörébe tartozik, hogy a 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiszámítsa a részt vevő tagállamok területén engedélyezett valamennyi intézmény által fizetendő, előzetes egyéni hozzájárulásokat.

| (5) | A Testületnek a részt vevő tagállamokban engedélyezett valamennyi hitelintézet biztosított betétei összegének százalékában megállapított egységes célszint alapján kell kiszámítania az Alaphoz való éves hozzájárulásokat. A 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Testületnek gondoskodnia kell arról, hogy a 2016. január 1-jétől, vagy a 806/2014/EU rendelet 99. cikkének (6) bekezdése értelmében az említett rendelet 69. cikke (1) bekezdése alkalmazásának kezdő időpontjától induló, nyolc évig tartó kezdeti időszak végére az Alap rendelkezésére álló pénzügyi eszközök elérjék legalább a 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében említett célszintet. |
| --- | --- |

(5)

A Testületnek a részt vevő tagállamokban engedélyezett valamennyi hitelintézet biztosított betétei összegének százalékában megállapított egységes célszint alapján kell kiszámítania az Alaphoz való éves hozzájárulásokat. A 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Testületnek gondoskodnia kell arról, hogy a 2016. január 1-jétől, vagy a 806/2014/EU rendelet 99. cikkének (6) bekezdése értelmében az említett rendelet 69. cikke (1) bekezdése alkalmazásának kezdő időpontjától induló, nyolc évig tartó kezdeti időszak végére az Alap rendelkezésére álló pénzügyi eszközök elérjék legalább a 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében említett célszintet.

| (6) | A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 103. és 104. cikke szerint a részt vevő tagállamok által beszedett és az Alap számára a 806/2014/EU rendelet 3. cikkének (1) bekezdése 36. pontjában említett, az Alapba befizetett hozzájárulások átutalásáról és közös felhasználásúvá tételéről szóló megállapodás (a továbbiakban: a „Megállapodás”) 3. cikke (3) bekezdése értelmében befizetett hozzájárulásokat figyelembe kell venni az egyéni hozzájárulások kiszámításánál, következésképpen azokat le kell vonni az egyes intézmények által fizetendő összegből. Az említett számítások elvégzésekor figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a szerződő felek által a Megállapodás 3. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében fizetendő összegeknek a 2014/59/EU irányelv 102. cikke (1) bekezdésében meghatározott célszint 10 %-ának kell megfelelniük. A Testület gondoskodik róla, hogy a megállapodással összhangban átutalandó összegek esetében a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokból minden egyes részt vevő tagállamra ugyanakkora rész jusson. |
| --- | --- |

(6)

A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 103. és 104. cikke szerint a részt vevő tagállamok által beszedett és az Alap számára a 806/2014/EU rendelet 3. cikkének (1) bekezdése 36. pontjában említett, az Alapba befizetett hozzájárulások átutalásáról és közös felhasználásúvá tételéről szóló megállapodás (a továbbiakban: a „Megállapodás”) 3. cikke (3) bekezdése értelmében befizetett hozzájárulásokat figyelembe kell venni az egyéni hozzájárulások kiszámításánál, következésképpen azokat le kell vonni az egyes intézmények által fizetendő összegből. Az említett számítások elvégzésekor figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a szerződő felek által a Megállapodás 3. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében fizetendő összegeknek a 2014/59/EU irányelv 102. cikke (1) bekezdésében meghatározott célszint 10 %-ának kell megfelelniük. A Testület gondoskodik róla, hogy a megállapodással összhangban átutalandó összegek esetében a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokból minden egyes részt vevő tagállamra ugyanakkora rész jusson.

| (7) | A 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (2) bekezdése értelmében az Alaphoz való éves hozzájárulás alapja egy átalányjellegű hozzájárulás, amely az adott intézménynek a szavatolótőke és a biztosított betétek összegével csökkentett kötelezettségein alapul, és egy kockázatokkal kiigazított hozzájárulás, amely az adott intézmény kockázati profiljától függ. |
| --- | --- |

(7)

A 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (2) bekezdése értelmében az Alaphoz való éves hozzájárulás alapja egy átalányjellegű hozzájárulás, amely az adott intézménynek a szavatolótőke és a biztosított betétek összegével csökkentett kötelezettségein alapul, és egy kockázatokkal kiigazított hozzájárulás, amely az adott intézmény kockázati profiljától függ.

| (8) | A 806/2014/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban, az említett rendelet 7. cikkében foglaltakat nem érintve a 806/2014/EU rendelet és a 2014/59/EU irányelv alkalmazása céljából a Testületet kell az érintett nemzeti szanálási hatóságnak, illetve határon átnyúló csoportszintű szanálás esetén az érintett csoportszintű szanálási hatóságnak tekinteni, amennyiben olyan feladatokat végez vagy hatásköröket gyakorol, amelyeket az említett jogszabályok értelmében a nemzeti szanálási hatóságnak kellene végeznie vagy gyakorolnia. Ezért a Testületet az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) alkalmazása céljából is szanálási hatóságnak kell tekinteni. Az említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített rendelkezések alkalmazandók a Testületre, amikor az e rendeletben rögzített feladatokat végzi vagy hatásköröket gyakorolja. |
| --- | --- |

(8)

A 806/2014/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban, az említett rendelet 7. cikkében foglaltakat nem érintve a 806/2014/EU rendelet és a 2014/59/EU irányelv alkalmazása céljából a Testületet kell az érintett nemzeti szanálási hatóságnak, illetve határon átnyúló csoportszintű szanálás esetén az érintett csoportszintű szanálási hatóságnak tekinteni, amennyiben olyan feladatokat végez vagy hatásköröket gyakorol, amelyeket az említett jogszabályok értelmében a nemzeti szanálási hatóságnak kellene végeznie vagy gyakorolnia. Ezért a Testületet az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) alkalmazása céljából is szanálási hatóságnak kell tekinteni. Az említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített rendelkezések alkalmazandók a Testületre, amikor az e rendeletben rögzített feladatokat végzi vagy hatásköröket gyakorolja.

| (9) | Az éves hozzájárulás kiszámítása céljából a Testület a 806/2014/EU rendelet 70. cikke (6) bekezdésében előírtaknak megfelelően az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített módszertant alkalmazza. Ezért az említett felhatalmazáson alapuló rendelet értelmében a kis intézménynek tekintett intézményekre alkalmazandó különleges rendszert kell alkalmazni valamennyi olyan, a részt vevő tagállamok területén engedélyezett intézményre is, amelyek teljesítik az említett felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített, kis intézményként való elismerésre vonatkozó kritériumokat. |
| --- | --- |

(9)

Az éves hozzájárulás kiszámítása céljából a Testület a 806/2014/EU rendelet 70. cikke (6) bekezdésében előírtaknak megfelelően az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített módszertant alkalmazza. Ezért az említett felhatalmazáson alapuló rendelet értelmében a kis intézménynek tekintett intézményekre alkalmazandó különleges rendszert kell alkalmazni valamennyi olyan, a részt vevő tagállamok területén engedélyezett intézményre is, amelyek teljesítik az említett felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített, kis intézményként való elismerésre vonatkozó kritériumokat.

| (10) | Mivel az e rendeletben rögzített szabályok feltételeket határoznak meg a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdése értelmében elfogadott (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített módszertan alkalmazására vonatkozóan, a részt vevő tagállamokban engedélyezett intézményekre vonatkozó éves hozzájárulások Testület általi számítása és az Egységes Szanálási Mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban engedélyezett intézményekre vonatkozó éves hozzájárulások számítása közötti különbség csak a részt vevő tagállamokban működő egységes rendszer sajátosságait tükrözheti. Ezek a sajátosságok mindenekelőtt abból adódnak, hogy az Egységes Szanálási Mechanizmuson belül valamennyi részt vevő tagállamra egységes célszint vonatkozik. Az, hogy főszabályként minden tagállamban azonos módszertan alkalmazandó az éves hozzájárulások számítására, egyenlő versenyfeltételeket biztosít a részt vevő tagállamok számára, és elősegíti az erős belső piac fenntartását. |
| --- | --- |

(10)

Mivel az e rendeletben rögzített szabályok feltételeket határoznak meg a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdése értelmében elfogadott (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített módszertan alkalmazására vonatkozóan, a részt vevő tagállamokban engedélyezett intézményekre vonatkozó éves hozzájárulások Testület általi számítása és az Egységes Szanálási Mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban engedélyezett intézményekre vonatkozó éves hozzájárulások számítása közötti különbség csak a részt vevő tagállamokban működő egységes rendszer sajátosságait tükrözheti. Ezek a sajátosságok mindenekelőtt abból adódnak, hogy az Egységes Szanálási Mechanizmuson belül valamennyi részt vevő tagállamra egységes célszint vonatkozik. Az, hogy főszabályként minden tagállamban azonos módszertan alkalmazandó az éves hozzájárulások számítására, egyenlő versenyfeltételeket biztosít a részt vevő tagállamok számára, és elősegíti az erős belső piac fenntartását.

| (11) | Azoknak az egységes szanálási alapoknak az esetében, amelyek tekintetében európai célszint került meghatározásra, a részt vevő tagállamok területén engedélyezett valamennyi intézmény éves egyéni hozzájárulása az Egységes Szanálási Mechanizmus hatálya alá tartozó valamennyi intézmény éves hozzájárulásaitól függ. Az Egységes Szanálási Mechanizmus hatékony működésének és az Alap zökkenőmentes feltöltési folyamatának kulcsa, hogy minden intézmény időben fizesse be az Alaphoz való éves hozzájárulásának teljes összegét. |
| --- | --- |

(11)

Azoknak az egységes szanálási alapoknak az esetében, amelyek tekintetében európai célszint került meghatározásra, a részt vevő tagállamok területén engedélyezett valamennyi intézmény éves egyéni hozzájárulása az Egységes Szanálási Mechanizmus hatálya alá tartozó valamennyi intézmény éves hozzájárulásaitól függ. Az Egységes Szanálási Mechanizmus hatékony működésének és az Alap zökkenőmentes feltöltési folyamatának kulcsa, hogy minden intézmény időben fizesse be az Alaphoz való éves hozzájárulásának teljes összegét.

| (12) | A 806/2014/EU rendelet 67. cikkének (4) bekezdése értelmében a hozzájárulásoknak a Testület által kiszámított összegét a nemzeti szanálási hatóságok szedik be és utalják át az Alap részére, a Megállapodással összhangban. A Testület által az adatformátumok és megjelenítés tekintetében meghatározott szabályok közé tartozhat az is, hogy az intézmények által szolgáltatandó valamennyi adatot, különösen a 806/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében említett adatokat, könyvvizsgálóval vagy adott esetben az illetékes hatósággal jóvá kell hagyatni. |
| --- | --- |

(12)

A 806/2014/EU rendelet 67. cikkének (4) bekezdése értelmében a hozzájárulásoknak a Testület által kiszámított összegét a nemzeti szanálási hatóságok szedik be és utalják át az Alap részére, a Megállapodással összhangban. A Testület által az adatformátumok és megjelenítés tekintetében meghatározott szabályok közé tartozhat az is, hogy az intézmények által szolgáltatandó valamennyi adatot, különösen a 806/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében említett adatokat, könyvvizsgálóval vagy adott esetben az illetékes hatósággal jóvá kell hagyatni.

| (13) | A 806/2014/EU rendelet 70. cikke (2) bekezdésének b) pontja előírja, hogy amikor a Testület az egyéni hozzájárulások kiszámításához figyelembe veszi a kockázatokkal kiigazított hozzájárulást, figyelembe kell vennie az arányosság elvét anélkül, hogy a tagállamok bankszektorában működő struktúrák között piaci torzulások jönnének létre. A kockázatokkal kiigazított hozzájárulás megállapítása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdésében meghatározott kritériumok alapján történik. A 806/2014/EU rendelet 1. cikkének harmadik bekezdése értelmében az Alap igénybevételének feltétele a Megállapodás hatálybalépése. A Megállapodás szerint a részt vevő tagállamok által beszedett hozzájárulásokat az egyes tagállamokhoz tartozó részalapba továbbítják. A részalapokat egy nyolc éves átmeneti időszak alatt fokozatosan közös felhasználásúvá kell tenni oly módon, hogy az átmeneti időszak végére a részalapok megszűnjenek. |
| --- | --- |

(13)

A 806/2014/EU rendelet 70. cikke (2) bekezdésének b) pontja előírja, hogy amikor a Testület az egyéni hozzájárulások kiszámításához figyelembe veszi a kockázatokkal kiigazított hozzájárulást, figyelembe kell vennie az arányosság elvét anélkül, hogy a tagállamok bankszektorában működő struktúrák között piaci torzulások jönnének létre. A kockázatokkal kiigazított hozzájárulás megállapítása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdésében meghatározott kritériumok alapján történik. A 806/2014/EU rendelet 1. cikkének harmadik bekezdése értelmében az Alap igénybevételének feltétele a Megállapodás hatálybalépése. A Megállapodás szerint a részt vevő tagállamok által beszedett hozzájárulásokat az egyes tagállamokhoz tartozó részalapba továbbítják. A részalapokat egy nyolc éves átmeneti időszak alatt fokozatosan közös felhasználásúvá kell tenni oly módon, hogy az átmeneti időszak végére a részalapok megszűnjenek.

| (14) | Azok a körülmények, hogy egyrészről a 806/2014/EU rendelet értelmében a hozzájárulások kiszámítása egy egységes célszint alapján történik, másrészről pedig a Megállapodás értelmében bizonyos, a nemzeti bankszektorokban a Megállapodásban említett átmeneti időszak során fellépő bizonyos kockázatok fedezetéül szolgáló forrásokat csak fokozatosan válnak közös felhasználásúvá, hatással lehetnek egyes intézmények piaci megítélésére és következésképpen a 2014/59/EU irányelv 103. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti pénzügyi helyzetére, és ily módon befolyásolhatják kockázati profiljukat is. Továbbá, egy ideiglenes hatállyal különböző részalapokra épülő rendszer globális mértékben befolyásolhatja az egyes intézményeknek a 2014/59/EU irányelv 103. cikke (7) bekezdésének g) pontjában említett, a pénzügyi rendszer stabilitása vagy a gazdaság szempontjából fennálló jelentőségét. Az egyes intézményeknek a pénzügyi rendszer stabilitása vagy a gazdaság szempontjából képviselt jelentőségét egyrészt ahhoz a tagállamhoz kellene viszonyítani, ahol az intézmény található (vagyis fel kell mérni a részalap még nem közös felhasználású részével kapcsolatban várható veszteséget), másrészt pedig a bankunió egészéhez (vagyis fel kell mérni a részalap közös felhasználásúvá tett részével kapcsolatban várható veszteséget). Ennek eredményeként a kockázatokkal kiigazított hozzájárulás arányban állna az adott részalap nem közös felhasználású pénzügyi eszközeinek az átmeneti időszakban várható felhasználásával. |
| --- | --- |

(14)

Azok a körülmények, hogy egyrészről a 806/2014/EU rendelet értelmében a hozzájárulások kiszámítása egy egységes célszint alapján történik, másrészről pedig a Megállapodás értelmében bizonyos, a nemzeti bankszektorokban a Megállapodásban említett átmeneti időszak során fellépő bizonyos kockázatok fedezetéül szolgáló forrásokat csak fokozatosan válnak közös felhasználásúvá, hatással lehetnek egyes intézmények piaci megítélésére és következésképpen a 2014/59/EU irányelv 103. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti pénzügyi helyzetére, és ily módon befolyásolhatják kockázati profiljukat is. Továbbá, egy ideiglenes hatállyal különböző részalapokra épülő rendszer globális mértékben befolyásolhatja az egyes intézményeknek a 2014/59/EU irányelv 103. cikke (7) bekezdésének g) pontjában említett, a pénzügyi rendszer stabilitása vagy a gazdaság szempontjából fennálló jelentőségét. Az egyes intézményeknek a pénzügyi rendszer stabilitása vagy a gazdaság szempontjából képviselt jelentőségét egyrészt ahhoz a tagállamhoz kellene viszonyítani, ahol az intézmény található (vagyis fel kell mérni a részalap még nem közös felhasználású részével kapcsolatban várható veszteséget), másrészt pedig a bankunió egészéhez (vagyis fel kell mérni a részalap közös felhasználásúvá tett részével kapcsolatban várható veszteséget). Ennek eredményeként a kockázatokkal kiigazított hozzájárulás arányban állna az adott részalap nem közös felhasználású pénzügyi eszközeinek az átmeneti időszakban várható felhasználásával.

| (15) | Az Alapba befizetett valamennyi előzetes hozzájárulás teljes egészében közös felhasználásúvá tételéig terjedő időszakra be kell vezetni egy olyan kiigazítási módszert, amellyel megfelelően kezelhetők a (14) preambulumbekezdésben említett körülmények, és amely ennek megfelelően figyelembe veszi az arányosság elvét, és kiküszöböli a tagállamok bankszektorában működő struktúrák közötti torzulásokat. A hozzájárulások kiszámítására alkalmazott módszert ezért úgy kell kiigazítani, hogy az korreláljon az Alap közös felhasználásává tételének ütemével. Ennek megfelelően a közös felhasználású részbe fizetendő hozzájárulások kiszámításakor a 806/2014/EU rendeletben meghatározott kritériumokat kell követni, a 2014/59/EU irányelv 102. cikkének (1) bekezdésében előírt határidőtől eltérve azonban a részalapok nem közös felhasználású részébe fizetendő hozzájárulások kiszámításakor a 2014/59/EU irányelvben meghatározott kritériumokra, valamint a 806/2014/EU rendeletben foglalt kezdeti időszaknak megfelelő időtartamra vonatkozóan meghatározott célszintre kell támaszkodni. |
| --- | --- |

(15)

Az Alapba befizetett valamennyi előzetes hozzájárulás teljes egészében közös felhasználásúvá tételéig terjedő időszakra be kell vezetni egy olyan kiigazítási módszert, amellyel megfelelően kezelhetők a (14) preambulumbekezdésben említett körülmények, és amely ennek megfelelően figyelembe veszi az arányosság elvét, és kiküszöböli a tagállamok bankszektorában működő struktúrák közötti torzulásokat. A hozzájárulások kiszámítására alkalmazott módszert ezért úgy kell kiigazítani, hogy az korreláljon az Alap közös felhasználásává tételének ütemével. Ennek megfelelően a közös felhasználású részbe fizetendő hozzájárulások kiszámításakor a 806/2014/EU rendeletben meghatározott kritériumokat kell követni, a 2014/59/EU irányelv 102. cikkének (1) bekezdésében előírt határidőtől eltérve azonban a részalapok nem közös felhasználású részébe fizetendő hozzájárulások kiszámításakor a 2014/59/EU irányelvben meghatározott kritériumokra, valamint a 806/2014/EU rendeletben foglalt kezdeti időszaknak megfelelő időtartamra vonatkozóan meghatározott célszintre kell támaszkodni.

| (16) | A 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (3) bekezdésében foglalt, visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások igénybevétele semmilyen módon nem lehet hatással az Alap pénzügyi kapacitására és likviditására. A visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat kizárólag az Alap részvételével végrehajtandó szanálási intézkedés esetén lehet lehívni. A kezdeti időszakban rendes körülmények között a Testület a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások felhasználását az azt kérő intézmények között egyenletesen allokálja. Az ilyen fizetési kötelezettségvállalásoknek harmadik felek jogaival nem terhelt, alacsony kockázatú eszközökből álló biztosítékokkal teljes körűen fedezettnek kell lenniük, azokkal a Testületnek szabadon kell rendelkeznie, és azokat a Testület általi kizárólagos felhasználásra, az Alap igénybevételének céljaira kell előirányozni. |
| --- | --- |

(16)

A 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (3) bekezdésében foglalt, visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások igénybevétele semmilyen módon nem lehet hatással az Alap pénzügyi kapacitására és likviditására. A visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat kizárólag az Alap részvételével végrehajtandó szanálási intézkedés esetén lehet lehívni. A kezdeti időszakban rendes körülmények között a Testület a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások felhasználását az azt kérő intézmények között egyenletesen allokálja. Az ilyen fizetési kötelezettségvállalásoknek harmadik felek jogaival nem terhelt, alacsony kockázatú eszközökből álló biztosítékokkal teljes körűen fedezettnek kell lenniük, azokkal a Testületnek szabadon kell rendelkeznie, és azokat a Testület általi kizárólagos felhasználásra, az Alap igénybevételének céljaira kell előirányozni.

| (17) | A 806/2014/EU rendelet 70. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében az átalányjellegű hozzájárulás és a kockázatokkal kiigazított hozzájárulás közötti viszonyt a hozzájárulások különböző típusú intézmények közötti kiegyensúlyozott elosztásának figyelembevételével kell meghatározni. Ennek megfelelően különleges szabályokról kell rendelkezni a kis intézmények által fizetendő hozzájárulások meghatározására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(17)

A 806/2014/EU rendelet 70. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében az átalányjellegű hozzájárulás és a kockázatokkal kiigazított hozzájárulás közötti viszonyt a hozzájárulások különböző típusú intézmények közötti kiegyensúlyozott elosztásának figyelembevételével kell meghatározni. Ennek megfelelően különleges szabályokról kell rendelkezni a kis intézmények által fizetendő hozzájárulások meghatározására vonatkozóan.

| (18) | Azok az intézmények, amelyek nem tartoznak a kis intézményeknek az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikkében említett kategóriájába és eszközeik összértéke legfeljebb 3 000 000 000 EUR, a nagy intézményeknél alacsonyabb kockázatot hordoznak, a legtöbb esetben nem jelentenek rendszerkockázatot és kisebb valószínűséggel kerülnek szanálás alá, ami csökkenti a valószínűségét annak, hogy igénybe veszik az Alapot. Célszerű ezért egy egyszerűsített számítási módszert bevezetni az ezen intézmények által fizetendő hozzájárulásokra. Ezáltal megelőzhető az is, hogy ezek az intézmények rövid távon esetleg változtassanak státusukon annak érdekében, hogy alkalmazni lehessen rájuk az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikkét. A számításnak tartalmaznia kell egy átalányösszegen alapuló komponenst. E rendszernek lehetővé kell tennie az intézmények közötti torzulások elkerülését, és a különböző intézménytípusok között a hozzájárulások kiegyensúlyozott megoszlását kell eredményeznie. Egyúttal mérsékelné az ezen intézmények egyéni hozzájárulásainak beszedésével járó adminisztratív és pénzügyi terheket. |
| --- | --- |

(18)

Azok az intézmények, amelyek nem tartoznak a kis intézményeknek az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikkében említett kategóriájába és eszközeik összértéke legfeljebb 3 000 000 000 EUR, a nagy intézményeknél alacsonyabb kockázatot hordoznak, a legtöbb esetben nem jelentenek rendszerkockázatot és kisebb valószínűséggel kerülnek szanálás alá, ami csökkenti a valószínűségét annak, hogy igénybe veszik az Alapot. Célszerű ezért egy egyszerűsített számítási módszert bevezetni az ezen intézmények által fizetendő hozzájárulásokra. Ezáltal megelőzhető az is, hogy ezek az intézmények rövid távon esetleg változtassanak státusukon annak érdekében, hogy alkalmazni lehessen rájuk az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikkét. A számításnak tartalmaznia kell egy átalányösszegen alapuló komponenst. E rendszernek lehetővé kell tennie az intézmények közötti torzulások elkerülését, és a különböző intézménytípusok között a hozzájárulások kiegyensúlyozott megoszlását kell eredményeznie. Egyúttal mérsékelné az ezen intézmények egyéni hozzájárulásainak beszedésével járó adminisztratív és pénzügyi terheket.

| (19) | A Bizottság az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet felülvizsgálatával egyidejűleg felül fogja vizsgálni e rendelet végrehajtásának módját, hogy szükség esetén lehetőség legyen az e rendeletben foglalt szabályok kiigazítására. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet felülvizsgálatával egyidejűleg felül fogja vizsgálni e rendelet végrehajtásának módját, hogy szükség esetén lehetőség legyen az e rendeletben foglalt szabályok kiigazítására.

| (20) | A 806/2014/EU rendelet – a 99. cikkének (2) bekezdése értelmében – 2016. január 1-jétől alkalmazandó. Mindazonáltal a Testületnek 2015. január 1-jétől havonta a plenáris ülésén jóváhagyott jelentést kell benyújtania az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz a nemzeti szinten beszedett hozzájárulások átutalását lehetővé tévő feltételek teljesüléséről. Amennyiben ezek a jelentések azt mutatják, hogy a hozzájárulások Alaphoz való átutalásának feltételei nem teljesülnek, 2015. december 1-jétől az Alaphoz való hozzájárulások tekintetében a 806/2014/EU rendelet alkalmazását minden egyes alkalommal egy hónappal el kell halasztani. Ezért ennek a rendeletnek is attól az időponttól kell alkalmazandónak lennie, amelytől a 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdése is alkalmazandóvá válik, |
| --- | --- |

(20)

A 806/2014/EU rendelet – a 99. cikkének (2) bekezdése értelmében – 2016. január 1-jétől alkalmazandó. Mindazonáltal a Testületnek 2015. január 1-jétől havonta a plenáris ülésén jóváhagyott jelentést kell benyújtania az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz a nemzeti szinten beszedett hozzájárulások átutalását lehetővé tévő feltételek teljesüléséről. Amennyiben ezek a jelentések azt mutatják, hogy a hozzájárulások Alaphoz való átutalásának feltételei nem teljesülnek, 2015. december 1-jétől az Alaphoz való hozzájárulások tekintetében a 806/2014/EU rendelet alkalmazását minden egyes alkalommal egy hónappal el kell halasztani. Ezért ennek a rendeletnek is attól az időponttól kell alkalmazandónak lennie, amelytől a 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdése is alkalmazandóvá válik,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet megállapítja az Egységes Szanálási Testület (a továbbiakban: a Testület) azon kötelezettségének végrehajtási feltételeire vonatkozó szabályokat, hogy kiszámítsa az egyes intézményeknek a 806/2014/EU rendelet szerint az Egységes Szanálási Alaphoz (a továbbiakban: az Alap) való hozzájárulásait; valamint az említett hozzájárulások kiszámításának módszerére vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Hatály

Ez a rendelet azokra az intézményekre alkalmazandó, amelyektől a 806/2014/EU rendelet 70. cikkével összhangban hozzájárulásokat szednek be.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 806/2014/EU rendelet 3. cikkében foglalt fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, az említett cikk 2. és 11. pontjában foglalt fogalommeghatározások kivételével. E rendelet alkalmazásában továbbá:

1.   „részt vevő tagállamok”: az 1024/2013/EU rendelet 2. cikke szerinti tagállamok;

2.   „éves célszint”: az éves hozzájárulások teljes összege, amelyet a Testület a 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (2) bekezdésében rögzített eljárással összhangban, az említett rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében és 70. cikkében említett célszint elérése érdekében az egyes hozzájárulási időszakokra meghatároz;

3.   „éves hozzájárulás”: a 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (1) bekezdésében említett összeg, amelyet a Testület számít ki minden évben és amelyet a nemzeti szanálási hatóságok szednek be a hozzájárulási időszak alatt a részt vevő tagállamok területén engedélyezett valamennyi intézménytől;

4.   „hozzájárulási időszak”: egy naptári év;

5.   „az Egységes Szanálási Mechanizmusban részt nem vevő tagállamok szanálási hatósága”: a 2014/59/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 18. pontjában említett hatóság, vagy a 2014/59/EU irányelv 100. cikke (2) és (6) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok által kijelölt bármely más érintett hatóság;

6.   „biztosított betét”: a 2014/49/EU irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett betét, kivéve az említett irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében meghatározott ideiglenesen magas számlaegyenlegeket;

7.   „illetékes hatóság”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 40. pontjában meghatározott illetékes hatóság vagy adott esetben az Európai Központi Bank;

4. cikk

Az éves hozzájárulások kiszámítása

A Testület az egyes intézmények által az egyes hozzájárulási időszakokban fizetendő éves hozzájárulást – az EKB-val vagy az illetékes nemzeti hatóságokkal folytatott konzultációt követően, valamint a nemzeti szanálási hatóságokkal szorosan együttműködve– az Alap éves célszintje alapján számítja ki. Az éves célszintet az Alapnak a 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében és 70. cikkében említett célszintje alapján és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített módszerrel kell megállapítani.

5. cikk

A Testület által nyújtott tájékoztatás

(1)   A Testület tájékoztatja az érintett nemzeti szanálási hatóságokat a területükön engedélyezett intézmények éves hozzájárulásának kiszámításáról szóló határozatairól.

(2)   Az (1) bekezdésben említett tájékoztatás kézhezvételét követően minden nemzeti szanálási hatóság értesíti a tagállamában engedélyezett valamennyi intézményt a Testület határozatáról, amely az adott intézmény által fizetendő éves hozzájárulás kiszámítását tartalmazza.

6. cikk

Jelentéstétel

A Testület meghatározza az intézmények által szolgáltatott, az éves hozzájárulások kiszámításához szükséges információk adatformátumát és megjelenítését annak érdekében, hogy fokozza a szolgáltatott információk összehasonlíthatóságát és a kapott információk feldolgozásának hatékonyságát.

7. cikk

A visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások lehívása

(1)   A 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (3) bekezdésében említett, visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások igénybevétele semmilyen módon nem érintheti az Alap pénzügyi kapacitását és likviditását.

(2)   Amennyiben egy szanálási intézkedéshez a 806/2014/EU rendelet 76. cikkével összhangban az Alap igénybevételére kerül sor, a Testület részben vagy egészben lehívja a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó, a 806/2014/EU rendeletnek megfelelően befizetett összegeket annak érdekében, hogy az Alap rendelkezésre álló pénzügyi eszközein belül helyreállítsa a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások azon arányát, amelyet a Testület a 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (3) bekezdésében megállapított felső értékhatáron belül meghatározott.

Amint az Alap megkapta a lehívott visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó hozzájárulásokat, az e kötelezettségvállalások fedezetéül szolgáló biztosítékokat vissza kell szolgáltatni. Amennyiben az Alap nem kapja meg első felszólításra a szükséges készpénzösszeget, a Testület igénybe veszi a 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (3) bekezdése szerint a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalás fedezetéül szolgáló biztosítékot.

(3)   Az olyan intézmény visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásait, amely már nem tartozik a 806/2014/EU rendelet hatálya alá, törölni kell, és az e kötelezettségvállalások fedezetéül szolgáló biztosítékokat vissza kell szolgáltatni.

8. cikk

Különleges kiigazítások a kezdeti időszakban

(1)   A 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében említett kezdeti időszak során, e rendelet 4. cikkétől eltérve, a 2. cikkben említett intézmények éves hozzájárulását a következő kiigazított módszerrel kell kiszámítani:

| a) | a kezdeti időszak első évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 60 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 40 %-ából tevődik össze; |
| --- | --- |

a)

a kezdeti időszak első évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 60 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 40 %-ából tevődik össze;

| b) | a kezdeti időszak második évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 40 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 60 %-ából tevődik össze; |
| --- | --- |

b)

a kezdeti időszak második évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 40 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 60 %-ából tevődik össze;

| c) | a kezdeti időszak harmadik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 33,33 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 66,67 %-ából tevődik össze; |
| --- | --- |

c)

a kezdeti időszak harmadik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 33,33 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 66,67 %-ából tevődik össze;

| d) | a kezdeti időszak negyedik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 26,67 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 73,33 %-ából tevődik össze; |
| --- | --- |

d)

a kezdeti időszak negyedik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 26,67 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 73,33 %-ából tevődik össze;

| e) | a kezdeti időszak ötödik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 20 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 80 %-ából tevődik össze; |
| --- | --- |

e)

a kezdeti időszak ötödik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 20 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 80 %-ából tevődik össze;

| f) | a kezdeti időszak hatodik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 13,33 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 86,67 %-ából tevődik össze; |
| --- | --- |

f)

a kezdeti időszak hatodik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 13,33 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 86,67 %-ából tevődik össze;

| g) | a kezdeti időszak hetedik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 6,67 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 93,33 %-ából tevődik össze; |
| --- | --- |

g)

a kezdeti időszak hetedik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 6,67 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 93,33 %-ából tevődik össze;

| h) | a kezdeti időszak nyolcadik évében az említett intézmények hozzájárulása a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 100 %-a. |
| --- | --- |

h)

a kezdeti időszak nyolcadik évében az említett intézmények hozzájárulása a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 100 %-a.

(2)   A kezdeti időszakban az egyes intézmények egyéni hozzájárulásának kiszámításakor a Testület figyelembe veszi azokat a hozzájárulásokat, amelyeket a részt vevő tagállamok a 2014/59/EU irányelv 103. és 104. cikkének megfelelően beszedtek és a Megállapodás 3. cikkének (3) bekezdése értelmében átutaltak az Alapba, azaz levonja ezeket az egyes intézmények által fizetendő összegből.

(3)   A kezdeti időszakban rendes körülmények között a Testület az intézmények kérésére engedélyezi a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások felhasználását. A Testület a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások felhasználását az azt kérő intézmények között egyenletesen allokálja. Az allokált visszavonatatlan fizetési kötelezettségvállalások összege nem lehet kevesebb az intézmény összes fizetési kötelezettségvállalásának 15 %-ánál. Az egyes intézmények éves hozzájárulásainak kiszámításánál a Testületnek gondoskodnia kell arról, hogy a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások összege egyik évben se haladja meg a 806/2014/EU rendelet 70. cikke értelmében beszedett éves hozzájárulások összegének 30 %-át.

(4)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban kiszámított éves hozzájárulásokat a kezdeti időszaknak megfelelő időszakra meghatározott célszint alapján kell meghatározni.

(5)   Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikkében foglaltakat nem érintve a 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében említett kezdeti időszak során azoknak az intézményeknek, amelyek eszközeinek összértéke legfeljebb 3 000 000 000 EUR, a szavatolótőkével és a biztosított betétekkel csökkentett összes kötelezettségük első 300 000 000 EUR értékére 50 000 EUR átalányösszeget kell fizetniük. A szavatolótőkével és a biztosított betétekkel csökkentett összes kötelezettség 300 000 000 EUR feletti értéke után az említett intézményeknek az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4–9. cikkével összhangban kell hozzájárulást fizetniük.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet vagy 2016. január 1-jétől vagy – amennyiben az későbbi időpont – attól a naptól kell alkalmazni, amikor a 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdése ugyanazon rendelet 99. cikkének (6) bekezdése értelmében alkalmazandóvá válik.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a részt vevő tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. GOZI

---

(1)  HL L 225., 2014.7.30., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2013. október 15-i 1024/2013/EU rendelete az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 2014/59/EU irányelve a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 21.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerekhez való előzetes hozzájárulások tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 11., 2015.1.17., 44. o.).

4

---

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/82 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. január 21.)

az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat nyomán a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatokról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikke (2), (3) és (5) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Hatályos intézkedések

| (1) | Dömpingellenes vizsgálat (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) lefolytatását követően a Tanács az 1193/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalaira (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az intézkedések 6,6 % és 42,7 % közötti mértékű értékvám formáját öltötték. |
| --- | --- |

(1)

Dömpingellenes vizsgálat (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) lefolytatását követően a Tanács az 1193/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalaira (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az intézkedések 6,6 % és 42,7 % közötti mértékű értékvám formáját öltötték.

| (2) | A 2008/899/EK határozattal (3) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) elfogadta hat kínai exportáló gyártó (köztük az exportáló gyártók egy csoportja) és a Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-Importőrök és -Exportőrök Kereskedelmi Kamarája által együttesen az árra vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

(2)

A 2008/899/EK határozattal (3) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) elfogadta hat kínai exportáló gyártó (köztük az exportáló gyártók egy csoportja) és a Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-Importőrök és -Exportőrök Kereskedelmi Kamarája által együttesen az árra vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalásokat.

| (3) | A 2012/501/EU határozattal (4) a Bizottság visszavonta az exportáló gyártók egyike – nevezetesen a Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (a továbbiakban: Laiwu) – által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadását. |
| --- | --- |

(3)

A 2012/501/EU határozattal (4) a Bizottság visszavonta az exportáló gyártók egyike – nevezetesen a Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (a továbbiakban: Laiwu) – által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadását.

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (4) | Az eredeti intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. augusztus 2-án kérelem érkezett az intézkedéseknek a rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az SA Citrique Belge és a Jungbunzlauer Austria AG (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtották be a citromsav uniós termelésének 100 %-át képviselő gyártók nevében. |
| --- | --- |

(4)

Az eredeti intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. augusztus 2-án kérelem érkezett az intézkedéseknek a rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az SA Citrique Belge és a Jungbunzlauer Austria AG (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtották be a citromsav uniós termelésének 100 %-át képviselő gyártók nevében.

| (5) | A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(5)

A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

1.3.   Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem

| (6) | A kérelmezők az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, a dömping vizsgálatát a Laiwu-ra korlátozó részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet is benyújtottak. A kérelmezők meggyőző bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy a legutóbbi vizsgálati időszak óta a Laiwu megnövelte gyártási kapacitását, és bővítette termékválasztékát. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmezők az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, a dömping vizsgálatát a Laiwu-ra korlátozó részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet is benyújtottak. A kérelmezők meggyőző bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy a legutóbbi vizsgálati időszak óta a Laiwu megnövelte gyártási kapacitását, és bővítette termékválasztékát.

| (7) | Tekintettel arra, hogy a Laiwu az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban részesült, a kérelmezők a dömpingkülönbözet kiszámítását – a reprezentatív belföldi értékesítés állítólagos hiánya miatt – a Kínára vonatkozó, számtanilag képzett rendes érték (gyártási, értékesítési, általános és igazgatási költségek, illetve nyereség) és a Laiwu uniós exportárainak összehasonlítására alapozták. Számításuk alapján a dömpingkülönbözet nagyobbnak tűnt, mint a hatályos intézkedések mértéke. Ez alapján a kérelmezők azt állították, hogy az intézkedéseknek a jelenlegi, a korábban megállapított dömping mértékén alapuló szinten történő folytatólagos alkalmazása nem lenne elegendő a dömping káros hatásainak ellentételezéséhez. A kérelmezők azt állították továbbá, hogy a Laiwu feltehetőleg már nem jogosult a piacgazdasági elbánásra. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel arra, hogy a Laiwu az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban részesült, a kérelmezők a dömpingkülönbözet kiszámítását – a reprezentatív belföldi értékesítés állítólagos hiánya miatt – a Kínára vonatkozó, számtanilag képzett rendes érték (gyártási, értékesítési, általános és igazgatási költségek, illetve nyereség) és a Laiwu uniós exportárainak összehasonlítására alapozták. Számításuk alapján a dömpingkülönbözet nagyobbnak tűnt, mint a hatályos intézkedések mértéke. Ez alapján a kérelmezők azt állították, hogy az intézkedéseknek a jelenlegi, a korábban megállapított dömping mértékén alapuló szinten történő folytatólagos alkalmazása nem lenne elegendő a dömping káros hatásainak ellentételezéséhez. A kérelmezők azt állították továbbá, hogy a Laiwu feltehetőleg már nem jogosult a piacgazdasági elbánásra.

1.4.   Hatályvesztési felülvizsgálat és időközi felülvizsgálatok megindítása

| (8) | 2013. november 30-án a Bizottság dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy Kína) származó citromsav Unióba irányuló behozatala tekintetében, és az eljárás megindításáról szóló értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). Az eljárás a következőket foglalta magában:






  — | az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján indított hatályvesztési felülvizsgálat, |
| --- | --- | --- |

(8)

2013. november 30-án a Bizottság dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy Kína) származó citromsav Unióba irányuló behozatala tekintetében, és az eljárás megindításáról szóló értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). Az eljárás a következőket foglalta magában:

—

az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján indított hatályvesztési felülvizsgálat,

| — | az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján indított, a Laiwu által megvalósított dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat, |
| --- | --- |

—

az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján indított, a Laiwu által megvalósított dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat,

| — | az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság kezdeményezésére indított, az intézkedések formájának vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat, valamint |
| --- | --- |

—

az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság kezdeményezésére indított, az intézkedések formájának vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat, valamint

| — | az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság kezdeményezésére indított, a kár vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat. |
| --- | --- |

—

az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság kezdeményezésére indított, a kár vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat.

1.5.   Érdekelt felek

| (9) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság arra kérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőket, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat a felülvizsgálatok megindításáról, és felkérte őket az azokban való részvételre. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Kanadát tervezi figyelembe venni. Ennek megfelelően a Bizottság kanadai gyártókat is tájékoztatott az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(9)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság arra kérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőket, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat a felülvizsgálatok megindításáról, és felkérte őket az azokban való részvételre. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Kanadát tervezi figyelembe venni. Ennek megfelelően a Bizottság kanadai gyártókat is tájékoztatott az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (10) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(10)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.6.   Mintavétel

| (11) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban az exportáló gyártók és az importőrök körében mintavételt végezhet. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban az exportáló gyártók és az importőrök körében mintavételt végezhet.

1.6.1.   Mintavétel az importőrök körében

| (12) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a független importőröket, hogy közöljék az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. |
| --- | --- |

(12)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a független importőröket, hogy közöljék az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

| (13) | Hat független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló import legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján három független importőrt vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság valamennyi érintett és ismert importőr véleményét kikérte a minta kiválasztásáról. Egyikük sem nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(13)

Hat független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló import legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján három független importőrt vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság valamennyi érintett és ismert importőr véleményét kikérte a minta kiválasztásáról. Egyikük sem nyújtott be észrevételeket.

1.6.2.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (14) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi kínai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenkívül arra kérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(14)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi kínai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenkívül arra kérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (15) | Az érintett ország kilenc exportáló gyártója – amelyek közül kettő kapcsolatban áll egymással – nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Tekintettel az eset összetettségére és az érintett ágazat szerkezetére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem volt szükség mintavételre. Az exportáló gyártók egyike sem tett észrevételt a mintavétellel kapcsolatban. A kilenc exportáló gyártó közül hét nyújtotta be válaszait a kérdőívre, kettő pedig visszavonta együttműködési szándékát. |
| --- | --- |

(15)

Az érintett ország kilenc exportáló gyártója – amelyek közül kettő kapcsolatban áll egymással – nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Tekintettel az eset összetettségére és az érintett ágazat szerkezetére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem volt szükség mintavételre. Az exportáló gyártók egyike sem tett észrevételt a mintavétellel kapcsolatban. A kilenc exportáló gyártó közül hét nyújtotta be válaszait a kérdőívre, kettő pedig visszavonta együttműködési szándékát.

1.7.   Piacgazdasági elbánás kérelmezése

| (16) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban a Bizottság elküldte a Laiwu-nak a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot. |
| --- | --- |

(16)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban a Bizottság elküldte a Laiwu-nak a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot.

1.8.   A kérdőívre adott válaszok

| (17) | A dömping folytatódása, illetve megismétlődése valószínűségének felmérése céljából a Bizottság kérdőíveket küldött a hét együttműködő exportáló gyártónak. A hét exportáló gyártó elküldte válaszait. A Bizottság külön kérdőívet küldött a Laiwu-nak, hogy felmérje a dömpinget érintően megváltozott körülmények tartósságát. A vállalat elküldte válaszát. |
| --- | --- |

(17)

A dömping folytatódása, illetve megismétlődése valószínűségének felmérése céljából a Bizottság kérdőíveket küldött a hét együttműködő exportáló gyártónak. A hét exportáló gyártó elküldte válaszait. A Bizottság külön kérdőívet küldött a Laiwu-nak, hogy felmérje a dömpinget érintően megváltozott körülmények tartósságát. A vállalat elküldte válaszát.

1.9.   Ellenőrző látogatások

| (18) | A Bizottság beszerezte és ellenőrizte mindazon információkat, melyeket a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:
  a)   uniós gyártók:







  — | S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgium, |
| --- | --- | --- |

(18)

A Bizottság beszerezte és ellenőrizte mindazon információkat, melyeket a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:

a)   uniós gyártók:

—

S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgium,

| — | Jungbunzlauer Austria AG, Bécs, Ausztria, |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Austria AG, Bécs, Ausztria,

| — | Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Németország. |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Németország.

b)   importőrök:

| — | Azelis SA, Luxembourg, Luxemburg, |
| --- | --- |

—

Azelis SA, Luxembourg, Luxemburg,

| — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Németország. |
| --- | --- |

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Németország.

c)   felhasználók:

| — | Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Franciaország, |
| --- | --- |

—

Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Franciaország,

| — | Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Svájc, |
| --- | --- |

—

Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Svájc,

| — | Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Hollandia. |
| --- | --- |

—

Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Hollandia.

d)   kínai exportáló gyártók:

| — | Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu, |
| --- | --- |

—

Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,

| — | Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu, |
| --- | --- |

—

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,

| — | RZBC Group, Rizhao, |
| --- | --- |

—

RZBC Group, Rizhao,

| — | Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang. |
| --- | --- |

—

Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang.

e)   az analóg országban működő gyártók:

| — | Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada. |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.

1.10.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (19) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1. és a felülvizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(19)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1. és a felülvizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

| (20) | Az érintett termék a jelenleg a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód alá tartozó, Kínai Népköztársaságból származó citromsav (ideértve a trinátrium-citrát dihidrátot is). |
| --- | --- |

(20)

Az érintett termék a jelenleg a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód alá tartozó, Kínai Népköztársaságból származó citromsav (ideértve a trinátrium-citrát dihidrátot is).

| (21) | A citromsavat széles körben, például italokban, ételekben, tisztítószerekben, kozmetikumokban és gyógyszerekben használják savanyítószerként és pH-szabályozóként. Fő nyersanyagai a következők: cukor/melasz, tápióka, kukorica vagy (gabonafélékből nyert) glükóz, valamint a szénhidrátok merítéses, mikrobiális fermentációjához szükséges különböző anyagok. |
| --- | --- |

(21)

A citromsavat széles körben, például italokban, ételekben, tisztítószerekben, kozmetikumokban és gyógyszerekben használják savanyítószerként és pH-szabályozóként. Fő nyersanyagai a következők: cukor/melasz, tápióka, kukorica vagy (gabonafélékből nyert) glükóz, valamint a szénhidrátok merítéses, mikrobiális fermentációjához szükséges különböző anyagok.

2.2.   A hasonló termék

| (22) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a következő termékek ugyanazon fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  1. | az érintett termék; |
| --- | --- | --- |

(22)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a következő termékek ugyanazon fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

1.

az érintett termék;

| 2. | a Kínai Népköztársaságban gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék; |
| --- | --- |

2.

a Kínai Népköztársaságban gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék;

| 3. | az analóg ország Kanadában gyártott és a kanadai belföldi piacon értékesített termék; valamint |
| --- | --- |

3.

az analóg ország Kanadában gyártott és a kanadai belföldi piacon értékesített termék; valamint

| 4. | az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék. |
| --- | --- |

4.

az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék.

| (23) | A Bizottság döntése értelmében ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékek. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság döntése értelmében ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékek.

3.   DÖMPING

3.1.   A dömping folytatódásának a hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapított valószínűsége

| (24) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy folyamatban van-e dömping, illetve hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések esetleges hatályvesztése után valószínűsíthető-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése. |
| --- | --- |

(24)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy folyamatban van-e dömping, illetve hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések esetleges hatályvesztése után valószínűsíthető-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.

3.1.1.   Rendes érték

—   Analóg ország

| (25) | Mivel Kína nem minősül piacgazdasággal rendelkező országnak, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országra vonatkozó árak alapján állapították meg. E célból egy analóg országot kellett kiválasztani (lásd a fenti (9) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(25)

Mivel Kína nem minősül piacgazdasággal rendelkező országnak, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országra vonatkozó árak alapján állapították meg. E célból egy analóg országot kellett kiválasztani (lásd a fenti (9) preambulumbekezdést).

| (26) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként Kanadát tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. Egyikük sem nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(26)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként Kanadát tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. Egyikük sem nyújtott be észrevételeket.

| (27) | Az eredeti vizsgálat során Kanada volt az analóg ország. Mivel az együttműködésre hajlandó kanadai vállalat volt a citromsav egyetlen kanadai gyártója, és kapcsolatban állt a panaszos gyártók egyikével, a Bizottság megvizsgálta az együttműködés további lehetőségeit más ismert gyártó országok, így például az Egyesült Államok, Brazília, Thaiföld és Ukrajna tekintetében. Egy brazil és egy thaiföldi vállalat hajlandónak mutatkozott ugyan együttműködni, de végül nem küldték el válaszaikat a kérdőívre. Kizárólag a citromsav egyetlen kanadai gyártója közölte a kért információkat. |
| --- | --- |

(27)

Az eredeti vizsgálat során Kanada volt az analóg ország. Mivel az együttműködésre hajlandó kanadai vállalat volt a citromsav egyetlen kanadai gyártója, és kapcsolatban állt a panaszos gyártók egyikével, a Bizottság megvizsgálta az együttműködés további lehetőségeit más ismert gyártó országok, így például az Egyesült Államok, Brazília, Thaiföld és Ukrajna tekintetében. Egy brazil és egy thaiföldi vállalat hajlandónak mutatkozott ugyan együttműködni, de végül nem küldték el válaszaikat a kérdőívre. Kizárólag a citromsav egyetlen kanadai gyártója közölte a kért információkat.

| (28) | Az Egyesült Államokkal, Brazíliával, Thaifölddel és Ukrajnával ellentétben Kanadában semmilyen dömpingellenes vám nincs hatályban a citromsavra vonatkozóan. Másrészről a szerződéses vámtétel mértéke 0 % (7). |
| --- | --- |

(28)

Az Egyesült Államokkal, Brazíliával, Thaifölddel és Ukrajnával ellentétben Kanadában semmilyen dömpingellenes vám nincs hatályban a citromsavra vonatkozóan. Másrészről a szerződéses vámtétel mértéke 0 % (7).

| (29) | A Bizottság megállapította, hogy mivel a kanadai piacon szabad verseny van, Kanada az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül. A Bizottság a rendes értéket a kanadai gyártó független vevők részére történő belföldi értékesítései alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság megállapította, hogy mivel a kanadai piacon szabad verseny van, Kanada az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül. A Bizottság a rendes értéket a kanadai gyártó független vevők részére történő belföldi értékesítései alapján állapította meg.

| (30) | Az egyik terméktípust nem gyártották és nem értékesítették az analóg országban, következésképp ezen terméktípus tekintetében nem lehet összehasonlítást végezni a Kínában gyártott és az Unióba exportált termékkel. Ebből kifolyólag ezen terméktípus rendes árát az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban, az analóg országbeli gyártónak a hasonló termékre vonatkozó, értékesítési, általános és igazgatási költségekkel valamint nyereséggel növelt gyártási költségei alapján kellett kiszámítani. |
| --- | --- |

(30)

Az egyik terméktípust nem gyártották és nem értékesítették az analóg országban, következésképp ezen terméktípus tekintetében nem lehet összehasonlítást végezni a Kínában gyártott és az Unióba exportált termékkel. Ebből kifolyólag ezen terméktípus rendes árát az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban, az analóg országbeli gyártónak a hasonló termékre vonatkozó, értékesítési, általános és igazgatási költségekkel valamint nyereséggel növelt gyártási költségei alapján kellett kiszámítani.

3.1.2.   Exportár

| (31) | Az exportárat a Bizottság a független uniós vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár alapján határozta meg. A Laiwu kivételével az együttműködő exportáló gyártók mindegyike közvetlenül exportált az Unióba a kötelezettségvállalás feltételeinek megfelelően. |
| --- | --- |

(31)

Az exportárat a Bizottság a független uniós vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár alapján határozta meg. A Laiwu kivételével az együttműködő exportáló gyártók mindegyike közvetlenül exportált az Unióba a kötelezettségvállalás feltételeinek megfelelően.

3.1.3.   Összehasonlítás

| (32) | A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (33) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek és a jutalékok tekintetében. |
| --- | --- |

(33)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek és a jutalékok tekintetében.

3.1.4.   Dömpingkülönbözet

| (34) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (35) | Ez alapján a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszakban akár 38 %-ot is elérhetett. |
| --- | --- |

(35)

Ez alapján a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszakban akár 38 %-ot is elérhetett.

| (36) | Az együttműködés magas szintű volt, mivel a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártók kivitele tette ki az Unióba irányuló export szinte egészét. |
| --- | --- |

(36)

Az együttműködés magas szintű volt, mivel a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártók kivitele tette ki az Unióba irányuló export szinte egészét.

| (37) | A számítás dömpinget mutatott még a kötelezettségvállalások hatálya alatt álló exportáló gyártók esetében is. Meg kell említeni, hogy a kötelezettségvállalásokban rögzített minimális importárat a kárt nem okozó ár (az alacsonyabb vám szabálya) alapján állapították meg, így a kötelezettségvállalások nem szüntették meg teljesen az eredeti vizsgálatban megállapított dömpinget. |
| --- | --- |

(37)

A számítás dömpinget mutatott még a kötelezettségvállalások hatálya alatt álló exportáló gyártók esetében is. Meg kell említeni, hogy a kötelezettségvállalásokban rögzített minimális importárat a kárt nem okozó ár (az alacsonyabb vám szabálya) alapján állapították meg, így a kötelezettségvállalások nem szüntették meg teljesen az eredeti vizsgálatban megállapított dömpinget.

3.2.   A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén

3.2.1.   A dömping folytatódásának valószínűsége

| (38) | Az exportárak megállapításával összefüggésben a mostani vizsgálat annak megállapítására irányult, hogy fennáll-e a dömping folytatódásának valószínűsége. Az exportárak megállapítása nem korlátozódhat az exportőrök múltbeli magatartásának vizsgálatára, hanem vizsgálni kell az exportárak valószínűsíthető jövőbeni alakulását is. Más szóval meg kell határozni, hogy a múltbeli exportárak szolgálhatnak-e a jövőbeni valószínű exportárak megbízható jelzésére. Ezzel összefüggésben a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy öt vállalat exportál az Unióba kötelezettségvállalások feltételei szerint. A Bizottság így megvizsgálta, hogy ezen kötelezettségvállalások megléte befolyásolta-e a múltbeli exportárakat, és ezáltal nem váltak-e azok megbízhatatlanná a jövőbeli exportőri magatartás megállapítása szempontjából. |
| --- | --- |

(38)

Az exportárak megállapításával összefüggésben a mostani vizsgálat annak megállapítására irányult, hogy fennáll-e a dömping folytatódásának valószínűsége. Az exportárak megállapítása nem korlátozódhat az exportőrök múltbeli magatartásának vizsgálatára, hanem vizsgálni kell az exportárak valószínűsíthető jövőbeni alakulását is. Más szóval meg kell határozni, hogy a múltbeli exportárak szolgálhatnak-e a jövőbeni valószínű exportárak megbízható jelzésére. Ezzel összefüggésben a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy öt vállalat exportál az Unióba kötelezettségvállalások feltételei szerint. A Bizottság így megvizsgálta, hogy ezen kötelezettségvállalások megléte befolyásolta-e a múltbeli exportárakat, és ezáltal nem váltak-e azok megbízhatatlanná a jövőbeli exportőri magatartás megállapítása szempontjából.

| (39) | Annak megvizsgálása érdekében, hogy az Unióba irányuló export árai megbízhatók-e, illetve a hatályos kötelezettségvállalásokra való tekintettel az Unióba irányuló export árait a kötelezettségvállalások szerinti minimális importárhoz viszonyítva vizsgálták meg. Valójában arról kellett megbizonyosodni, hogy az Unióba irányuló export árait elsősorban a kötelezettségvállalásokban rögzített minimális importár miatt határozták-e meg egy bizonyos szinten, illetve hogy ebből kifolyólag az exportárak fenntarthatók voltak-e vagy sem. Ennek megállapításához a Bizottság azt mérlegelte, hogy az egyes vállalatok szintjén a súlyozott átlagot alapul véve az Unióba irányuló export árai jelentősen meghaladták-e a minimális importárat vagy sem. A Bizottság azt is számításba vette, hogy ezek az árak miként viszonyultak a harmadik országokba irányuló export áraihoz. |
| --- | --- |

(39)

Annak megvizsgálása érdekében, hogy az Unióba irányuló export árai megbízhatók-e, illetve a hatályos kötelezettségvállalásokra való tekintettel az Unióba irányuló export árait a kötelezettségvállalások szerinti minimális importárhoz viszonyítva vizsgálták meg. Valójában arról kellett megbizonyosodni, hogy az Unióba irányuló export árait elsősorban a kötelezettségvállalásokban rögzített minimális importár miatt határozták-e meg egy bizonyos szinten, illetve hogy ebből kifolyólag az exportárak fenntarthatók voltak-e vagy sem. Ennek megállapításához a Bizottság azt mérlegelte, hogy az egyes vállalatok szintjén a súlyozott átlagot alapul véve az Unióba irányuló export árai jelentősen meghaladták-e a minimális importárat vagy sem. A Bizottság azt is számításba vette, hogy ezek az árak miként viszonyultak a harmadik országokba irányuló export áraihoz.

| (40) | Az Unióba irányuló export átlagárai a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó vállalatok mindegyike esetében a minimális importár szintjén voltak. Ezenfelül az Unióba irányuló exportra alkalmazott áraik jelentősen meghaladták a harmadik országokba irányuló export árait. Következésképp nagyon valószínű, hogy kötelezettségvállalások hiányában az Unióba irányuló export árai a más harmadik országokba irányuló export áraihoz közelítenének. |
| --- | --- |

(40)

Az Unióba irányuló export átlagárai a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó vállalatok mindegyike esetében a minimális importár szintjén voltak. Ezenfelül az Unióba irányuló exportra alkalmazott áraik jelentősen meghaladták a harmadik országokba irányuló export árait. Következésképp nagyon valószínű, hogy kötelezettségvállalások hiányában az Unióba irányuló export árai a más harmadik országokba irányuló export áraihoz közelítenének.

| (41) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló vállalatok által a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportra alkalmazott árakat a kötelezettségvállalások befolyásolták, így a hatályvesztési felülvizsgálat keretében ezek az exportárak nem tekinthetők elég megbízhatónak annak eldöntéséhez, hogy a dömping folytatódni fog-e. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló vállalatok által a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportra alkalmazott árakat a kötelezettségvállalások befolyásolták, így a hatályvesztési felülvizsgálat keretében ezek az exportárak nem tekinthetők elég megbízhatónak annak eldöntéséhez, hogy a dömping folytatódni fog-e.

| (42) | A kínai exportáló gyártókra vonatkozó megbízható exportár hiányában a kötelezettségvállalások megléte miatt ebben az esetben a Bizottság egy másik lehetőséget is számításba vett az exportár megállapítására annak érdekében, hogy megvizsgálja, valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Tekintettel arra, hogy az együttműködő exportáló gyártók a világpiacon értékesítettek citromsavat, a Bizottság megvizsgálta, hogy az összes többi harmadik ország által a felülvizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő exportárak dömpingárak voltak-e. |
| --- | --- |

(42)

A kínai exportáló gyártókra vonatkozó megbízható exportár hiányában a kötelezettségvállalások megléte miatt ebben az esetben a Bizottság egy másik lehetőséget is számításba vett az exportár megállapítására annak érdekében, hogy megvizsgálja, valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Tekintettel arra, hogy az együttműködő exportáló gyártók a világpiacon értékesítettek citromsavat, a Bizottság megvizsgálta, hogy az összes többi harmadik ország által a felülvizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő exportárak dömpingárak voltak-e.

| (43) | A Bizottság ezeket az exportárakat az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes értékkel hasonlította össze (lásd a fenti (26) és az azt követő preambulumbekezdéseket). Az így megállapított dömpingkülönbözetek 43 % és 85 % között vannak. Ezek a dömpingkülönbözetek magasabbak, mint a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló export árai alapján megállapítottak (lásd a fenti (36) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság ezeket az exportárakat az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes értékkel hasonlította össze (lásd a fenti (26) és az azt követő preambulumbekezdéseket). Az így megállapított dömpingkülönbözetek 43 % és 85 % között vannak. Ezek a dömpingkülönbözetek magasabbak, mint a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló export árai alapján megállapítottak (lásd a fenti (36) preambulumbekezdést).

3.2.2.   Gyártási kapacitás és fogyasztás az érintett országban

| (44) | A felülvizsgálati kérelemben a kérelmezők úgy becsülték, hogy a Kínai Népköztársaságban a citromsav tekintetében fennálló kihasználatlan gyártási kapacitás nagyobb, mint a citromsav iránti éves uniós összkereslet. A gyártási kapacitást 1 800 000 tonnára becsülték. A Bizottság véleménye szerint a kérelmezők túlbecsülték a kapacitásfelesleget. |
| --- | --- |

(44)

A felülvizsgálati kérelemben a kérelmezők úgy becsülték, hogy a Kínai Népköztársaságban a citromsav tekintetében fennálló kihasználatlan gyártási kapacitás nagyobb, mint a citromsav iránti éves uniós összkereslet. A gyártási kapacitást 1 800 000 tonnára becsülték. A Bizottság véleménye szerint a kérelmezők túlbecsülték a kapacitásfelesleget.

| (45) | Mindazonáltal a vizsgálat azt mutatta, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek. Az együttműködő kínai exportáló gyártók kapacitásfeleslege körülbelül 192 000 tonnát tesz ki, ami az uniós fogyasztás mintegy 41 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(45)

Mindazonáltal a vizsgálat azt mutatta, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek. Az együttműködő kínai exportáló gyártók kapacitásfeleslege körülbelül 192 000 tonnát tesz ki, ami az uniós fogyasztás mintegy 41 %-ának felel meg.

| (46) | Emellett egy, a vizsgálat során különböző felek által hivatkozott ágazati tanulmány – IHS Vegyipari Gazdasági Kézikönyv (8) – becslése szerint a Kínában meglévő teljes éves kapacitás 2012-ben sokszorosan meghaladta az uniós piacra jellemző összfogyasztást. A Kínai Népköztársaság „2012-ben a világpiaci termelés 59 %-át, a világpiaci kapacitás 69 %-át, a világpiaci export 74 %-át és a világpiaci fogyasztás 12 %-át adta” (9). Ezek az adatok arra utalnak, hogy Kína összességében jelentős gyártási kapacitással rendelkezik. |
| --- | --- |

(46)

Emellett egy, a vizsgálat során különböző felek által hivatkozott ágazati tanulmány – IHS Vegyipari Gazdasági Kézikönyv (8) – becslése szerint a Kínában meglévő teljes éves kapacitás 2012-ben sokszorosan meghaladta az uniós piacra jellemző összfogyasztást. A Kínai Népköztársaság „2012-ben a világpiaci termelés 59 %-át, a világpiaci kapacitás 69 %-át, a világpiaci export 74 %-át és a világpiaci fogyasztás 12 %-át adta” (9). Ezek az adatok arra utalnak, hogy Kína összességében jelentős gyártási kapacitással rendelkezik.

| (47) | Jóllehet a kínai fogyasztás várhatóan növekedni fog, az IHS Vegyipari Gazdasági Kézikönyvének becslése szerint az éves teljes kínai fogyasztás messze elmarad az uniós piacra jellemző fogyasztástól. A 2018-ig várható növekedés nem fogja meghaladni az uniós fogyasztás jelenlegi szintjét. |
| --- | --- |

(47)

Jóllehet a kínai fogyasztás várhatóan növekedni fog, az IHS Vegyipari Gazdasági Kézikönyvének becslése szerint az éves teljes kínai fogyasztás messze elmarad az uniós piacra jellemző fogyasztástól. A 2018-ig várható növekedés nem fogja meghaladni az uniós fogyasztás jelenlegi szintjét.

| (48) | Ezek az adatok megerősítik, hogy a kínai termelés és gyártási kapacitás elsősorban exportpiaci igények kielégítésére irányul. |
| --- | --- |

(48)

Ezek az adatok megerősítik, hogy a kínai termelés és gyártási kapacitás elsősorban exportpiaci igények kielégítésére irányul.

3.2.3.   Az uniós árak és az érintett ország árai közötti kapcsolat

| (49) | A vizsgálat során a citromsav árára vonatkozóan begyűjtött adatok szerint a kínai belföldi árak körülbelül 48 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós piac egészére vonatkozó áraknál. |
| --- | --- |

(49)

A vizsgálat során a citromsav árára vonatkozóan begyűjtött adatok szerint a kínai belföldi árak körülbelül 48 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós piac egészére vonatkozó áraknál.

| (50) | Az uniós piac így vonzó exportpiac marad a kínai exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(50)

Az uniós piac így vonzó exportpiac marad a kínai exportáló gyártók számára.

3.2.4.   A harmadik országokra és az uniós piacra érvényes árak közötti kapcsolat

| (51) | A felülvizsgálati időszak folyamán a harmadik országokra érvényes árak átlagosan 40 %-kal alacsonyabbak voltak az uniós áraknál. |
| --- | --- |

(51)

A felülvizsgálati időszak folyamán a harmadik országokra érvényes árak átlagosan 40 %-kal alacsonyabbak voltak az uniós áraknál.

| (52) | Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportőrök az árakon keresztül erősen ösztönözve lennének arra, hogy kivitelüket áttereljék az Unió felé. |
| --- | --- |

(52)

Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportőrök az árakon keresztül erősen ösztönözve lennének arra, hogy kivitelüket áttereljék az Unió felé.

| (53) | Ezt a következtetést megerősíti továbbá a Laiwu által az Unióba irányuló exportra alkalmazott árak szintje, valamint a Laiwu által az Unióba irányuló, illetve a harmadik országokba irányuló exportra alkalmazott árak közötti különbség is. |
| --- | --- |

(53)

Ezt a következtetést megerősíti továbbá a Laiwu által az Unióba irányuló exportra alkalmazott árak szintje, valamint a Laiwu által az Unióba irányuló, illetve a harmadik országokba irányuló exportra alkalmazott árak közötti különbség is.

| (54) | A vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló, korlátozott mennyiségű exportjának alacsony árai szintén alátámasztják a fenti következtetést. |
| --- | --- |

(54)

A vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló, korlátozott mennyiségű exportjának alacsony árai szintén alátámasztják a fenti következtetést.

3.2.5.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

| (55) | A teljes (a kihasználatlan kapacitást is magában foglaló) kínai gyártási kapacitásnak az uniós piachoz viszonyított mérete arra enged következtetni, hogy az Unióba irányuló export valószínűleg növekedne az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Az export valószínűleg továbbra is jelentősen dömpingelt árakon valósulna meg. |
| --- | --- |

(55)

A teljes (a kihasználatlan kapacitást is magában foglaló) kínai gyártási kapacitásnak az uniós piachoz viszonyított mérete arra enged következtetni, hogy az Unióba irányuló export valószínűleg növekedne az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Az export valószínűleg továbbra is jelentősen dömpingelt árakon valósulna meg.

| (56) | A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek megkérdőjelezték azon megállapításokat, melyek szerint az elmúlt években a minimális importár alapján az uniós piacon alkalmazott árak fenntarthatatlanok, és ebből következően jelentősen esnének, sőt megközelítenék a harmadik országok tekintetében alkalmazott exportárak szintjét. Azt is megkérdőjelezték, hogy az intézkedések megújítása nélkül az egyébként stabil kínai export mennyisége valószínűleg megnőne és dömpingelt árakon folytatódna. A vizsgálat ugyanakkor egyértelműen megállapította, hogy a dömping még a kötelezettségvállalásokban szereplő minimális importárak árnövelő hatása miatt nem megbízhatónak tekintett exportárak alapján is folytatódna. Ezekről az árakról megállapítást nyert, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló exportáló gyártók mindegyike esetében jelentősen meghaladják a más piacok tekintetében alkalmazott exportárakat. A szóban forgó exportáló gyártók jellemzően az EU tekintetében alkalmazott áraknál alacsonyabb árakon exportálnak. Meg kell említeni továbbá, hogy az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Kínából származó, alacsony árú, dömpingelt uniós import 2004 és a 2007 júniusában záródó 12 hónapos időszak között (az eredeti vizsgálati időszak) 37 %-kal nőtt (10). Mindezen tények, továbbá a Kínában – nem vitatottan – rendelkezésre álló jelentős kapacitásfelesleg egyértelműen alátámasztják azt a megállapítást, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló export valószínűleg továbbra is dömpingelt árakon és megnövekedett mennyiségekben folytatódna. |
| --- | --- |

(56)

A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek megkérdőjelezték azon megállapításokat, melyek szerint az elmúlt években a minimális importár alapján az uniós piacon alkalmazott árak fenntarthatatlanok, és ebből következően jelentősen esnének, sőt megközelítenék a harmadik országok tekintetében alkalmazott exportárak szintjét. Azt is megkérdőjelezték, hogy az intézkedések megújítása nélkül az egyébként stabil kínai export mennyisége valószínűleg megnőne és dömpingelt árakon folytatódna. A vizsgálat ugyanakkor egyértelműen megállapította, hogy a dömping még a kötelezettségvállalásokban szereplő minimális importárak árnövelő hatása miatt nem megbízhatónak tekintett exportárak alapján is folytatódna. Ezekről az árakról megállapítást nyert, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló exportáló gyártók mindegyike esetében jelentősen meghaladják a más piacok tekintetében alkalmazott exportárakat. A szóban forgó exportáló gyártók jellemzően az EU tekintetében alkalmazott áraknál alacsonyabb árakon exportálnak. Meg kell említeni továbbá, hogy az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Kínából származó, alacsony árú, dömpingelt uniós import 2004 és a 2007 júniusában záródó 12 hónapos időszak között (az eredeti vizsgálati időszak) 37 %-kal nőtt (10). Mindezen tények, továbbá a Kínában – nem vitatottan – rendelkezésre álló jelentős kapacitásfelesleg egyértelműen alátámasztják azt a megállapítást, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló export valószínűleg továbbra is dömpingelt árakon és megnövekedett mennyiségekben folytatódna.

3.3.   Részleges időközi felülvizsgálat a Laiwu által megvalósított dömping tekintetében

3.3.1.   Rendes érték

3.3.1.1.   Piacgazdasági elbánás

| (57) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjának megfelelően a Bizottság megállapította, hogy meghatározható-e a rendes érték az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése alapján, ha a Laiwu eleget tesz az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak, és így piacgazdasági elbánásban részesíthető. |
| --- | --- |

(57)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjának megfelelően a Bizottság megállapította, hogy meghatározható-e a rendes érték az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése alapján, ha a Laiwu eleget tesz az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak, és így piacgazdasági elbánásban részesíthető.

| (58) | Ezeket a feltételeket a tájékozódás megkönnyítése érdekében az alábbiakban foglaljuk össze:






  — | az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül; valamint a fontosabb ráfordítások alapjában véve a piaci értékeket tükrözik, |
| --- | --- | --- |

(58)

Ezeket a feltételeket a tájékozódás megkönnyítése érdekében az alábbiakban foglaljuk össze:

—

az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül; valamint a fontosabb ráfordítások alapjában véve a piaci értékeket tükrözik,

| — | a vállalkozások egyetlen, átlátható, számviteli alapnyilvántartást vezetnek, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és minden célra azt alkalmazzák, |
| --- | --- |

—

a vállalkozások egyetlen, átlátható, számviteli alapnyilvántartást vezetnek, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és minden célra azt alkalmazzák,

| — | nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások, |
| --- | --- |

—

nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,

| — | a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak, valamint |
| --- | --- |

—

a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak, valamint

| — | a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik. |
| --- | --- |

—

a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.

| (59) | Annak megállapítása céljából, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok teljesülnek-e, a Bizottság felkérte a Laiwu-t a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlap kitöltésére. Válaszait a Laiwu a határidő lejárta előtt megküldte. A Laiwu által közölt információkat a Bizottság a Laiwu telephelyén ellenőrizte. |
| --- | --- |

(59)

Annak megállapítása céljából, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok teljesülnek-e, a Bizottság felkérte a Laiwu-t a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlap kitöltésére. Válaszait a Laiwu a határidő lejárta előtt megküldte. A Laiwu által közölt információkat a Bizottság a Laiwu telephelyén ellenőrizte.

| (60) | A Bizottság megállapította, hogy a Laiwu nem tesz eleget a piacgazdasági elbánáshoz szükséges, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti 2. és 3. kritériumnak. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság megállapította, hogy a Laiwu nem tesz eleget a piacgazdasági elbánáshoz szükséges, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti 2. és 3. kritériumnak.

| (61) | A 2. kritérium tekintetében a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelő teljes körű számviteli nyilvántartást vezet. Emellett a vállalat által vezetett nyilvántartásokat nem támasztották alá olyan dokumentumalapú bizonyítékokkal, amelyek bizonyíthatnák a számviteli nyilvántartások pontosságát és teljességét. A vállalat nem rendelkezett dokumentumalapú bizonyítékokkal a nyilvántartásaiban szereplő bizonyos könyvelési tételek alátámasztására. Ezenfelül pénzügyi beszámolói bizonyos időszakokra vonatkozóan nem tartalmaztak kimutatást a saját tőke változásaira vonatkozóan. Ezek a hiányosságok sértették a számviteli információk és a pénzügyi beszámolók hitelességének elvét, de ennél is fontosabb, hogy mindezen hiányosságokat a könyvvizsgáló sem jelezte. Következésképp sem a könyvvitel, sem a könyvvizsgálat nem felelt meg a nemzetközi számviteli standardoknak. |
| --- | --- |

(61)

A 2. kritérium tekintetében a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelő teljes körű számviteli nyilvántartást vezet. Emellett a vállalat által vezetett nyilvántartásokat nem támasztották alá olyan dokumentumalapú bizonyítékokkal, amelyek bizonyíthatnák a számviteli nyilvántartások pontosságát és teljességét. A vállalat nem rendelkezett dokumentumalapú bizonyítékokkal a nyilvántartásaiban szereplő bizonyos könyvelési tételek alátámasztására. Ezenfelül pénzügyi beszámolói bizonyos időszakokra vonatkozóan nem tartalmaztak kimutatást a saját tőke változásaira vonatkozóan. Ezek a hiányosságok sértették a számviteli információk és a pénzügyi beszámolók hitelességének elvét, de ennél is fontosabb, hogy mindezen hiányosságokat a könyvvizsgáló sem jelezte. Következésképp sem a könyvvitel, sem a könyvvizsgálat nem felelt meg a nemzetközi számviteli standardoknak.

| (62) | A Laiwu azt állította, hogy számviteli nyilvántartásai kellőképpen átláthatók ahhoz, hogy megfeleljenek a Kínában általánosan elfogadott számviteli alapelveknek. A vállalat továbbá azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó dokumentumban említett következetlenségek nem befolyásolták nyilvántartásainak megbízhatóságát. A vállalat vélekedése szerint a számviteli előírásokat a céljuk (pl. a befektetők védelme) tükrében kell értelmezni. |
| --- | --- |

(62)

A Laiwu azt állította, hogy számviteli nyilvántartásai kellőképpen átláthatók ahhoz, hogy megfeleljenek a Kínában általánosan elfogadott számviteli alapelveknek. A vállalat továbbá azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó dokumentumban említett következetlenségek nem befolyásolták nyilvántartásainak megbízhatóságát. A vállalat vélekedése szerint a számviteli előírásokat a céljuk (pl. a befektetők védelme) tükrében kell értelmezni.

| (63) | A Bizottság emlékezetni kíván arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése értelmében a vállalkozásoknak egyetlen, átlátható, számviteli alapnyilvántartást kell vezetniük, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. Ez tehát jogszabályi kötelezettség. A vállalat állításával ellentétben a nyilvántartásoknak összhangban kell állniuk a nemzetközi számviteli standardokkal, függetlenül a vállalatnak a számvitelre vonatkozó nemzeti jogszabályok által meghatározott státusától. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság emlékezetni kíván arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése értelmében a vállalkozásoknak egyetlen, átlátható, számviteli alapnyilvántartást kell vezetniük, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. Ez tehát jogszabályi kötelezettség. A vállalat állításával ellentétben a nyilvántartásoknak összhangban kell állniuk a nemzetközi számviteli standardokkal, függetlenül a vállalatnak a számvitelre vonatkozó nemzeti jogszabályok által meghatározott státusától.

| (64) | A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a Laiwu számviteli nyilvántartásai nem feleltek meg a kínai számviteli törvénynek sem, mivel a könyvvizsgáló nem tett észrevételt a kínai számviteli törvénynek a (61) preambulumbekezdésben jelzett megsértésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a Laiwu számviteli nyilvántartásai nem feleltek meg a kínai számviteli törvénynek sem, mivel a könyvvizsgáló nem tett észrevételt a kínai számviteli törvénynek a (61) preambulumbekezdésben jelzett megsértésével kapcsolatban.

| (65) | A fentiekből következően a Bizottság ezeket az állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(65)

A fentiekből következően a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.

| (66) | A 3. kritériummal kapcsolatban a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy nem hatnak rá a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Konkrétabban az „új és csúcstechnológiai” minősítéssel rendelkező vállalat társaságiadó-kedvezményben részesül, amely jelentős mértékben kihat a pénzügyi helyzetére. |
| --- | --- |

(66)

A 3. kritériummal kapcsolatban a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy nem hatnak rá a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Konkrétabban az „új és csúcstechnológiai” minősítéssel rendelkező vállalat társaságiadó-kedvezményben részesül, amely jelentős mértékben kihat a pénzügyi helyzetére.

| (67) | A Laiwu érvelése szerint az adókedvezmény nem tartozik a piacgazdasági elbánáshoz szükséges 3. kritérium alá, mivel ez egy támogatási forma. |
| --- | --- |

(67)

A Laiwu érvelése szerint az adókedvezmény nem tartozik a piacgazdasági elbánáshoz szükséges 3. kritérium alá, mivel ez egy támogatási forma.

| (68) | A Bizottság meg kívánja jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánás vizsgálatának 3. kritériuma annak eldöntésére irányul, hogy fennállnak-e a gyártókra ható, a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság meg kívánja jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánás vizsgálatának 3. kritériuma annak eldöntésére irányul, hogy fennállnak-e a gyártókra ható, a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások.

| (69) | A Laiwu-nak juttatott állami támogatás kedvezményes adómérték formáját ölti, amely a vállalkozások társasági adójáról szóló, 2007-ben elfogadott törvény 28. cikke alapján nyújtott állandó jellegű támogatás. A támogatást a Kínai Népköztársaság Alkotmányának preambuluma alapján nyújtják, amelynek értelmében: „A Pártnak fenn kell tartania és javítania kell az alapvető gazdasági rendszert, amelyben az állami tulajdon meghatározó szerepet tölt be, és a különböző gazdasági ágazatok egymás mellett fejlődnek...”. |
| --- | --- |

(69)

A Laiwu-nak juttatott állami támogatás kedvezményes adómérték formáját ölti, amely a vállalkozások társasági adójáról szóló, 2007-ben elfogadott törvény 28. cikke alapján nyújtott állandó jellegű támogatás. A támogatást a Kínai Népköztársaság Alkotmányának preambuluma alapján nyújtják, amelynek értelmében: „A Pártnak fenn kell tartania és javítania kell az alapvető gazdasági rendszert, amelyben az állami tulajdon meghatározó szerepet tölt be, és a különböző gazdasági ágazatok egymás mellett fejlődnek...”.

| (70) | A kedvezmény egyik célja, hogy elősegítse az alacsonyabb megtérülési ráta melletti tőkebevonást. Ez torzulást okoz a tőkepiacokon. Tény, hogy egy bizonyos, az állam által stratégiainak tartott vállalatokat kedvező elbírálásban részesítő adórendszer azt jelzi, hogy az adórendszer nem piacgazdasági elven működik, hanem azt jelentős mértékben befolyásolja az állami tervezés, ami a nem piacgazdasággal rendelkező rendszerek jellemzője. A Bizottság úgy véli, hogy az ilyen adócsökkentéssel okozott torzulások jelentősek is, mivel módosítják a vonzó befektetési célponttá váláshoz a vállalat által elérendő adózás előtti eredményt. |
| --- | --- |

(70)

A kedvezmény egyik célja, hogy elősegítse az alacsonyabb megtérülési ráta melletti tőkebevonást. Ez torzulást okoz a tőkepiacokon. Tény, hogy egy bizonyos, az állam által stratégiainak tartott vállalatokat kedvező elbírálásban részesítő adórendszer azt jelzi, hogy az adórendszer nem piacgazdasági elven működik, hanem azt jelentős mértékben befolyásolja az állami tervezés, ami a nem piacgazdasággal rendelkező rendszerek jellemzője. A Bizottság úgy véli, hogy az ilyen adócsökkentéssel okozott torzulások jelentősek is, mivel módosítják a vonzó befektetési célponttá váláshoz a vállalat által elérendő adózás előtti eredményt.

| (71) | A fentiekből következően a Bizottság ezeket az állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(71)

A fentiekből következően a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.

| (72) | A piacgazdasági elbánással kapcsolatos vizsgálat eredményét a Bizottság közölte a Laiwu-val, a kínai hatóságokkal és a kérelmezőkkel. és felkérte őket arra, hogy tegyenek észrevételeket, illetve kérjenek meghallgatást. A benyújtott észrevételek nem változtattak a Bizottság előzetes megállapításain. |
| --- | --- |

(72)

A piacgazdasági elbánással kapcsolatos vizsgálat eredményét a Bizottság közölte a Laiwu-val, a kínai hatóságokkal és a kérelmezőkkel. és felkérte őket arra, hogy tegyenek észrevételeket, illetve kérjenek meghallgatást. A benyújtott észrevételek nem változtattak a Bizottság előzetes megállapításain.

| (73) | A Laiwu azt állította, hogy a Bizottság a vizsgálat megindítását eredményező indokoktól eltérő indokok alapján javasolta a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasítását. A vállalat álláspontja szerint a Bizottságnak a piacgazdasági elbánás iránti kérelem vizsgálatát a piacgazdasági elbánásra vonatkozó 1. kritériumra kellett volna korlátoznia. |
| --- | --- |

(73)

A Laiwu azt állította, hogy a Bizottság a vizsgálat megindítását eredményező indokoktól eltérő indokok alapján javasolta a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasítását. A vállalat álláspontja szerint a Bizottságnak a piacgazdasági elbánás iránti kérelem vizsgálatát a piacgazdasági elbánásra vonatkozó 1. kritériumra kellett volna korlátoznia.

| (74) | Először is meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja öt, együttesen teljesítendő kritériumot sorol fel, amelyek mindegyikét teljesíteni kell ahhoz, hogy a piacgazdasági elbánás megadható legyen. Ezenfelül a bizonyítási teher a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatra hárul. |
| --- | --- |

(74)

Először is meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja öt, együttesen teljesítendő kritériumot sorol fel, amelyek mindegyikét teljesíteni kell ahhoz, hogy a piacgazdasági elbánás megadható legyen. Ezenfelül a bizonyítási teher a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatra hárul.

| (75) | Másrészt az eljárás megindításáról szóló értesítés (11) 5.2. pontja konkrétan meghatározza az eljárás megindításának okait, amelyek a Laiwu gyártási kapacitásának megnövekedésével és az általa forgalmazott termékek körének kibővítésével függnek össze. Az eljárás megindításáról szóló értesítés semmi esetre sem szűkíti a vizsgálatot a piacgazdasági elbánásra vonatkozó 1. kritérium értékelésére. Továbbá a benyújtott meggyőző bizonyítékokról megállapítást nyert, hogy önmagukban is indokolják a vizsgálat megindítását. A piacgazdasági elbánással kapcsolatos, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerinti vizsgálat keretében az eljárás megindításáról szóló értesítés 6.1.1.2. pontjának megfelelően teljes körűen megvizsgálják, hogy egy adott gyártó piacgazdasági feltételek szerint működik-e. |
| --- | --- |

(75)

Másrészt az eljárás megindításáról szóló értesítés (11) 5.2. pontja konkrétan meghatározza az eljárás megindításának okait, amelyek a Laiwu gyártási kapacitásának megnövekedésével és az általa forgalmazott termékek körének kibővítésével függnek össze. Az eljárás megindításáról szóló értesítés semmi esetre sem szűkíti a vizsgálatot a piacgazdasági elbánásra vonatkozó 1. kritérium értékelésére. Továbbá a benyújtott meggyőző bizonyítékokról megállapítást nyert, hogy önmagukban is indokolják a vizsgálat megindítását. A piacgazdasági elbánással kapcsolatos, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerinti vizsgálat keretében az eljárás megindításáról szóló értesítés 6.1.1.2. pontjának megfelelően teljes körűen megvizsgálják, hogy egy adott gyártó piacgazdasági feltételek szerint működik-e.

| (76) | Végezetül a Bizottság meg kívánja jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelmében a Laiwu azt állította, hogy a piacgazdasági elbánáshoz szükséges öt kritérium mindegyikének eleget tesz. Az alaprendelet vonatkozó rendelkezései értelmében a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatnak sikeresen bizonyítania kell, hogy piacgazdasági feltételek szerint működik, azaz a piacgazdasági elbánás iránti kérelem kellő bizonyítékokkal való alátámasztásával kapcsolatos bizonyítási teher a vállalatra hárul. Ezért a Bizottság a Laiwu állítását elutasította. |
| --- | --- |

(76)

Végezetül a Bizottság meg kívánja jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelmében a Laiwu azt állította, hogy a piacgazdasági elbánáshoz szükséges öt kritérium mindegyikének eleget tesz. Az alaprendelet vonatkozó rendelkezései értelmében a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatnak sikeresen bizonyítania kell, hogy piacgazdasági feltételek szerint működik, azaz a piacgazdasági elbánás iránti kérelem kellő bizonyítékokkal való alátámasztásával kapcsolatos bizonyítási teher a vállalatra hárul. Ezért a Bizottság a Laiwu állítását elutasította.

| (77) | A Bizottság, miután az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjával összhangban tájékoztatta a tagállamokat a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó vizsgálatáról, tájékoztatta az érdekelt feleket a piacgazdasági elbánásra vonatkozó végső döntéséről. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság, miután az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjával összhangban tájékoztatta a tagállamokat a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó vizsgálatáról, tájékoztatta az érdekelt feleket a piacgazdasági elbánásra vonatkozó végső döntéséről.

3.3.1.2.   Analóg ország

| (78) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket a Laiwu esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár alapján határozták meg. Ebből a célból a Bizottság Kanadát választotta ki piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (lásd a fenti (26) és az azt követő preambulumbekezdéseket). |
| --- | --- |

(78)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket a Laiwu esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár alapján határozták meg. Ebből a célból a Bizottság Kanadát választotta ki piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (lásd a fenti (26) és az azt követő preambulumbekezdéseket).

| (79) | A Bizottság a rendes értéket a kanadai gyártó független vevők részére történő belföldi értékesítései alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság a rendes értéket a kanadai gyártó független vevők részére történő belföldi értékesítései alapján állapította meg.

3.3.2.   Exportár

| (80) | Az exportárat a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a független uniós vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(80)

Az exportárat a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a független uniós vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár alapján határozta meg.

3.3.3.   Összehasonlítás

| (81) | A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze.

| (82) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek és a jutalékok tekintetében. |
| --- | --- |

(82)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek és a jutalékok tekintetében.

3.3.4.   Dömpingkülönbözet

| (83) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (84) | Ez alapján a Laiwu-ra vonatkozó dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 37,8 %. |
| --- | --- |

(84)

Ez alapján a Laiwu-ra vonatkozó dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 37,8 %.

3.3.5.   A megváltozott körülmények tartós jellege

| (85) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények megváltozása ésszerűen tartósnak mondható-e. |
| --- | --- |

(85)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények megváltozása ésszerűen tartósnak mondható-e.

| (86) | A Bizottság tartósnak tekinti azt a tényt, hogy a Laiwu az Unióba exportáló legkisebb gyártóból a legnagyobbá nőtte ki magát. Tény, hogy a kérdőívre adott válaszában a vállalat megerősítette, hogy fenn fogja tartani az export mennyiségét és nem fogja megváltoztatni az exporttevékenységének jellemzőit. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság tartósnak tekinti azt a tényt, hogy a Laiwu az Unióba exportáló legkisebb gyártóból a legnagyobbá nőtte ki magát. Tény, hogy a kérdőívre adott válaszában a vállalat megerősítette, hogy fenn fogja tartani az export mennyiségét és nem fogja megváltoztatni az exporttevékenységének jellemzőit.

4.   KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

| (87) | A vizsgálati időszakban két gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(87)

A vizsgálati időszakban két gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot.

| (88) | Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze két gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy értéktartományok között kellett megadni. |
| --- | --- |

(88)

Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze két gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy értéktartományok között kellett megadni.

4.2.   Uniós felhasználás

| (89) | A Bizottság – az Eurostat és a kitöltött kérdőívek adataira támaszkodva – az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének és a Kínából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatalnak az összesítésével határozta meg. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság – az Eurostat és a kitöltött kérdőívek adataira támaszkodva – az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének és a Kínából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatalnak az összesítésével határozta meg.

| (90) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás tonnában (értéktartományok) | 450 000–500 000 | 430 000–480 000 | 470 000–520 000 | 450 000–500 000 |
| Index | 100 | 95 | 105 | 101 |
| Forrás: a kérdőívre adott válaszok és az Eurostat adatai. |

(90)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Felhasználás tonnában (értéktartományok)

450 000–500 000

430 000–480 000

470 000–520 000

450 000–500 000

Index

100

95

105

101

Forrás: a kérdőívre adott válaszok és az Eurostat adatai.

| (91) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás +/– 5 %-kal ingadozott. Ugyanakkor a figyelembe vett időszakra vonatkozóan egyértelmű tendencia nem rajzolódik ki. |
| --- | --- |

(91)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás +/– 5 %-kal ingadozott. Ugyanakkor a figyelembe vett időszakra vonatkozóan egyértelmű tendencia nem rajzolódik ki.

4.3.   Az érintett országból származó behozatal

4.3.1.   Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (92) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához a fenti (88) és az azt követő preambulumbekezdésekben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához a fenti (88) és az azt követő preambulumbekezdésekben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul.

| (93) | Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal mennyisége és piaci részesedés | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból származó behozatal mennyisége (tonna) | 202 391 | 176 451 | 206 222 | 183 026 |
| Index | 100 | 87 | 102 | 90 |
| Piaci részesedés (értéktartományok) | 40 %–45 % | 36 %–41 % | 38 %–43 % | 35 %–40 % |
| Piaci részesedés (index) | 100 | 92 | 97 | 90 |
| Forrás: Eurostat. |

(93)

Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

2. táblázat

A behozatal mennyisége és piaci részesedés

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Az érintett országból származó behozatal mennyisége (tonna)

202 391

176 451

206 222

183 026

Index

100

87

102

90

Piaci részesedés (értéktartományok)

40 %–45 %

36 %–41 %

38 %–43 %

35 %–40 %

Piaci részesedés (index)

100

92

97

90

Forrás: Eurostat.

| (94) | A behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban ingadozott. Az ingadozás bizonyos mértékig láthatóan az uniós felhasználás tendenciáját követi. A kínai behozatal 2011-ben volt a legalacsonyabb, amikor a felhasználás is alacsony volt. A kínai behozatal 2012-ben volt a legmagasabb, amikor a felhasználás is a csúcsán volt. |
| --- | --- |

(94)

A behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban ingadozott. Az ingadozás bizonyos mértékig láthatóan az uniós felhasználás tendenciáját követi. A kínai behozatal 2011-ben volt a legalacsonyabb, amikor a felhasználás is alacsony volt. A kínai behozatal 2012-ben volt a legmagasabb, amikor a felhasználás is a csúcsán volt.

| (95) | A kínai behozatal csupán a felülvizsgálati időszakban nem követte ezt a tendenciát: akkor 10 %-kal elmaradt a 2010-es szinttől, jóllehet az uniós felhasználás hasonló szinten volt. E csökkenés ellenére a kínai import a figyelembe vett időszak egésze alatt megőrizte jelentős, 35–45 %-os piaci részesedését az uniós piacon. |
| --- | --- |

(95)

A kínai behozatal csupán a felülvizsgálati időszakban nem követte ezt a tendenciát: akkor 10 %-kal elmaradt a 2010-es szinttől, jóllehet az uniós felhasználás hasonló szinten volt. E csökkenés ellenére a kínai import a figyelembe vett időszak egésze alatt megőrizte jelentős, 35–45 %-os piaci részesedését az uniós piacon.

4.3.2.   Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás

| (96) | A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

  3. táblázat


  Importár










  (EUR/tonna) |
| --- | --- |
| | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| Kína | 806 | 938 | 1 000 | 933 |
| Index | 100 | 116 | 124 | 116 |
| Forrás: Eurostat. |

(96)

A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

3. táblázat

Importár

(EUR/tonna)

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Kína

806

938

1 000

933

Index

100

116

124

116

Forrás: Eurostat.

| (97) | A kínai citromsav importára 2010 és 2012 között 24 %-kal emelkedett, majd ezt követően, 2012 és a felülvizsgálati időszak között 8 százalékponttal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt az importárak a nyersanyagok, például a kukorica árának alakulását követték. |
| --- | --- |

(97)

A kínai citromsav importára 2010 és 2012 között 24 %-kal emelkedett, majd ezt követően, 2012 és a felülvizsgálati időszak között 8 százalékponttal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt az importárak a nyersanyagok, például a kukorica árának alakulását követték.

| (98) | A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek egyike megkérdőjelezte az Eurostat által közölt adatok pontosságát, állítását azonban semmilyen érdemi bizonyítékkal nem támasztotta alá, így ezt az érvet nem lehetett elfogadni. |
| --- | --- |

(98)

A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek egyike megkérdőjelezte az Eurostat által közölt adatok pontosságát, állítását azonban semmilyen érdemi bizonyítékkal nem támasztotta alá, így ezt az érvet nem lehetett elfogadni.

| (99) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  1. | az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(99)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

1.

az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint

| 2. | az együttműködő kínai exportáló gyártók uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatali költségek tekintetében. |
| --- | --- |

2.

az együttműködő kínai exportáló gyártók uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatali költségek tekintetében.

| (100) | A fenti (2) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásban részes félként nem érintett exportáló gyártók esetében az első független uniós vevőnek felszámított árat vették alapul az összehasonlításhoz. A kötelezettségvállalásban részes félként érintett exportáló gyártók esetében az első független uniós vevőnek felszámított árakat nem lehetett figyelembe venni, mivel az árakat a kötelezettségvállalás feltételei befolyásolták. Ezen exportőrök esetében az áralákínálás mértékét az első harmadik országbeli független vevőnek felszámított ár alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(100)

A fenti (2) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásban részes félként nem érintett exportáló gyártók esetében az első független uniós vevőnek felszámított árat vették alapul az összehasonlításhoz. A kötelezettségvállalásban részes félként érintett exportáló gyártók esetében az első független uniós vevőnek felszámított árakat nem lehetett figyelembe venni, mivel az árakat a kötelezettségvállalás feltételei befolyásolták. Ezen exportőrök esetében az áralákínálás mértékét az első harmadik országbeli független vevőnek felszámított ár alapján határozták meg.

| (101) | A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy az áralákínálás mértékének megállapításához a kötelezettségvállalás hatálya alatt nem álló felek esetében is azt az árat kellett volna figyelembe venni, amelyet a harmadik országbeli első független vevőnek felszámítanak. A vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alá nem tartozó felek jóval alacsonyabb árakat számítottak fel, mint a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó felek. Ez azt jelzi, hogy az áraikra nem hat a kötelezettségvállalás, következésképp az áraik felhasználhatók az áralákínálás mértékének megállapításához. |
| --- | --- |

(101)

A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy az áralákínálás mértékének megállapításához a kötelezettségvállalás hatálya alatt nem álló felek esetében is azt az árat kellett volna figyelembe venni, amelyet a harmadik országbeli első független vevőnek felszámítanak. A vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alá nem tartozó felek jóval alacsonyabb árakat számítottak fel, mint a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó felek. Ez azt jelzi, hogy az áraikra nem hat a kötelezettségvállalás, következésképp az áraik felhasználhatók az áralákínálás mértékének megállapításához.

| (102) | Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat a jutalékok és az árszerkezet figyelembevételével szükség esetén kiigazítva. |
| --- | --- |

(102)

Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat a jutalékok és az árszerkezet figyelembevételével szükség esetén kiigazítva.

| (103) | A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy az árszerkezetnek megfelelő kiigazítás többé már nem indokolt, mivel már nincs szükség a kínai citromsav árának szétbontására. A vizsgálat ugyanakkor megállapította, hogy bár a szétbontás nem mindig szükséges, még mindig előfordulnak esetek, amelyekben szükség van rá, következésképp indokolt ez a kiigazítás. |
| --- | --- |

(103)

A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy az árszerkezetnek megfelelő kiigazítás többé már nem indokolt, mivel már nincs szükség a kínai citromsav árának szétbontására. A vizsgálat ugyanakkor megállapította, hogy bár a szétbontás nem mindig szükséges, még mindig előfordulnak esetek, amelyekben szükség van rá, következésképp indokolt ez a kiigazítás.

| (104) | A nem együttműködő exportáló gyártók esetében az áralákínálás mértékét nem lehetett megállapítani a terméktípusonkénti ár alapján, mivel ilyen információ nem állt rendelkezésre. Következésképp az áralákínálás mértékét az uniós gyártók, illetve a kínai exportáló gyártók összesített értékesítési áraiból képzett súlyozott átlagok összehasonlítása útján állapították meg. |
| --- | --- |

(104)

A nem együttműködő exportáló gyártók esetében az áralákínálás mértékét nem lehetett megállapítani a terméktípusonkénti ár alapján, mivel ilyen információ nem állt rendelkezésre. Következésképp az áralákínálás mértékét az uniós gyártók, illetve a kínai exportáló gyártók összesített értékesítési áraiból képzett súlyozott átlagok összehasonlítása útján állapították meg.

| (105) | Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Az összehasonlítás eredményeképp az összesített áralákínálási különbözet súlyozott átlaga 20 % és 45 % közötti értéket mutatott. |
| --- | --- |

(105)

Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Az összehasonlítás eredményeképp az összesített áralákínálási különbözet súlyozott átlaga 20 % és 45 % közötti értéket mutatott.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános észrevételek

| (106) | A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(106)

A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

4.4.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság

| (107) | A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Termelés, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen tonnában (értéktartomány) | 270 000–300 000 | 290 000–320 000 | 300 000–330 000 | 300 000–330 000 |
| Index | 100 | 106 | 108 | 107 |
| Gyártási kapacitás (értéktartományok) | 300 000–350 000 | 300 000– 50 000 | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 |
| Index | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Kapacitáskihasználtság (index) | 100 | 105 | 106 | 106 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(107)

A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:

4. táblázat

Termelés, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen tonnában (értéktartomány)

270 000–300 000

290 000–320 000

300 000–330 000

300 000–330 000

Index

100

106

108

107

Gyártási kapacitás (értéktartományok)

300 000–350 000

300 000– 50 000

300 000–350 000

300 000–350 000

Index

100

101

101

101

Kapacitáskihasználtság (index)

100

105

106

106

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (108) | A figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene nőtt. A termelés 2010 és 2011 között 6 %-kal nőtt, a rákövetkező időszakokban kis mértékben változott. |
| --- | --- |

(108)

A figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene nőtt. A termelés 2010 és 2011 között 6 %-kal nőtt, a rákövetkező időszakokban kis mértékben változott.

| (109) | Mivel a gyártási kapacitás szinte változatlan maradt, a kapacitáskihasználtság a termelési volumen alakulását követte. A termelés 2010 és 2011 között 5 %-kal nőtt, a rákövetkező időszakokban szinte változatlan maradt. |
| --- | --- |

(109)

Mivel a gyártási kapacitás szinte változatlan maradt, a kapacitáskihasználtság a termelési volumen alakulását követte. A termelés 2010 és 2011 között 5 %-kal nőtt, a rákövetkező időszakokban szinte változatlan maradt.

4.4.3.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (110) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési összvolumen az uniós piacon (index) | 100 | 108 | 108 | 108 |
| Piaci részesedés (index) | 100 | 111 | 102 | 107 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(110)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

5. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési összvolumen az uniós piacon (index)

100

108

108

108

Piaci részesedés (index)

100

111

102

107

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (111) | Az uniós gazdasági ágazat 2010 és 2011 között 8 %-kal növelte értékesítési volumenét. Ezt követően az értékesítési volumen a felülvizsgálati időszakig ugyanezen a szinten maradt. |
| --- | --- |

(111)

Az uniós gazdasági ágazat 2010 és 2011 között 8 %-kal növelte értékesítési volumenét. Ezt követően az értékesítési volumen a felülvizsgálati időszakig ugyanezen a szinten maradt.

| (112) | A piaci részesedés ehhez hasonlóan alakult: a figyelembe vett időszak alatt 7 %-kal nőtt. 2011 és 2012 között a piaci részesedésre kihatottak az uniós felhasználásban bekövetkezett, a fenti (91) preambulumbekezdésben részletezett ingadozások is. |
| --- | --- |

(112)

A piaci részesedés ehhez hasonlóan alakult: a figyelembe vett időszak alatt 7 %-kal nőtt. 2011 és 2012 között a piaci részesedésre kihatottak az uniós felhasználásban bekövetkezett, a fenti (91) preambulumbekezdésben részletezett ingadozások is.

4.4.4.   Növekedés

| (113) | Az uniós gazdasági ágazatnak sikerült 8 %-kal növelnie az értékesítési volumenét, 7 %-kal pedig a piaci részesedését is. Ezzel egyidejűleg a termelési volumenek is hasonló mértékben növekedtek. Az uniós gazdasági ágazat tehát a piaci részesedésének növelése útján képes volt kihasználni a kínálkozó növekedési lehetőségeket egy alapvetően stagnáló piacon. |
| --- | --- |

(113)

Az uniós gazdasági ágazatnak sikerült 8 %-kal növelnie az értékesítési volumenét, 7 %-kal pedig a piaci részesedését is. Ezzel egyidejűleg a termelési volumenek is hasonló mértékben növekedtek. Az uniós gazdasági ágazat tehát a piaci részesedésének növelése útján képes volt kihasználni a kínálkozó növekedési lehetőségeket egy alapvetően stagnáló piacon.

4.4.5.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (114) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az alkalmazottak száma (index) | 100 | 101 | 105 | 106 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott, index) | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(114)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Az alkalmazottak száma (index)

100

101

105

106

Termelékenység (tonna/alkalmazott, index)

100

105

102

101

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (115) | A foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban kedvezően alakult: 6 %-kal emelkedett. Ugyanakkor az egy alkalmazottra vetített termelékenység a figyelembe vett időszak egésze alatt jórészt változatlan maradt. |
| --- | --- |

(115)

A foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban kedvezően alakult: 6 %-kal emelkedett. Ugyanakkor az egy alkalmazottra vetített termelékenység a figyelembe vett időszak egésze alatt jórészt változatlan maradt.

4.4.6.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (116) | A megállapított dömpingkülönbözetek jelentős mértékben meghaladták a csekély mértékű (de minimis) szintet. Ugyanakkor a tényleges dömpingkülönbözet nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását csillapította az, hogy számos kínai exportáló gyártó árszintjét befolyásolta a kötelezettségvállalás. A többi exportáló gyártó esetében a káros hatást a vámok hatása ellensúlyozta. Következéseképp megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a kínai exportáló gyártók által folytatott korábbi dömping káros hatásaiból. |
| --- | --- |

(116)

A megállapított dömpingkülönbözetek jelentős mértékben meghaladták a csekély mértékű (de minimis) szintet. Ugyanakkor a tényleges dömpingkülönbözet nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását csillapította az, hogy számos kínai exportáló gyártó árszintjét befolyásolta a kötelezettségvállalás. A többi exportáló gyártó esetében a káros hatást a vámok hatása ellensúlyozta. Következéseképp megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a kínai exportáló gyártók által folytatott korábbi dömping káros hatásaiból.

4.4.7.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (117) | Az uniós gyártók által független uniós vevőknek felszámított eladási árak súlyozott átlaga a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési egységárak az Unióban (EUR/tonna, értéktartományok) | 1 000–1 150 | 1 050–1 200 | 1 150–1 300 | 1 150–1 300 |
| Index | 100 | 103 | 113 | 115 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna, értéktartományok) | 750–900 | 850–1 000 | 850–1 000 | 850–1 000 |
| Index | 100 | 113 | 111 | 115 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(117)

Az uniós gyártók által független uniós vevőknek felszámított eladási árak súlyozott átlaga a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

7. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési egységárak az Unióban (EUR/tonna, értéktartományok)

1 000–1 150

1 050–1 200

1 150–1 300

1 150–1 300

Index

100

103

113

115

Termelési egységköltség (EUR/tonna, értéktartományok)

750–900

850–1 000

850–1 000

850–1 000

Index

100

113

111

115

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (118) | A termelési egységköltség súlyozott átlaga 2010 és 2011 között 13 %-kal nőtt, ezt követően pedig a felülvizsgálati időszakig további 2 százalékponttal növekedett. |
| --- | --- |

(118)

A termelési egységköltség súlyozott átlaga 2010 és 2011 között 13 %-kal nőtt, ezt követően pedig a felülvizsgálati időszakig további 2 százalékponttal növekedett.

| (119) | Az értékesítési árak is hasonló módon alakultak, de körülbelül egyéves csúszással. A 2011-ben jelentkező költségnövekedést az uniós gazdasági ágazat csak 2012-ben tudta teljes mértékben áthárítani a vevőkre. Ebből kifolyólag 2011-ben alacsonyabb volt a nyereségesség, miként az kirajzolódik az alábbi (120) és azt követő preambulumbekezdésekből. |
| --- | --- |

(119)

Az értékesítési árak is hasonló módon alakultak, de körülbelül egyéves csúszással. A 2011-ben jelentkező költségnövekedést az uniós gazdasági ágazat csak 2012-ben tudta teljes mértékben áthárítani a vevőkre. Ebből kifolyólag 2011-ben alacsonyabb volt a nyereségesség, miként az kirajzolódik az alábbi (120) és azt követő preambulumbekezdésekből.

4.4.8.   Munkaerőköltségek

| (120) | Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egy alkalmazottra jutó átlagbér (index) | 100 | 103 | 114 | 118 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(120)

Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Egy alkalmazottra jutó átlagbér (index)

100

103

114

118

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (121) | Az alkalmazottankénti átlagbér összességében 18 %-kal nőtt, ami leginkább a 2011 és 2012 között bekövetkezett jelentős, 11 százalékpontos növekedésnek tudható be. |
| --- | --- |

(121)

Az alkalmazottankénti átlagbér összességében 18 %-kal nőtt, ami leginkább a 2011 és 2012 között bekövetkezett jelentős, 11 százalékpontos növekedésnek tudható be.

4.4.9.   Készletek

| (122) | Az uniós gyártók készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Készletek | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna, értéktartományok) | 14 000–16 000 | 14 000–16 000 | 17 000–19 000 | 22 000–24 000 |
| Index | 100 | 101 | 121 | 155 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(122)

Az uniós gyártók készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

Készletek

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna, értéktartományok)

14 000–16 000

14 000–16 000

17 000–19 000

22 000–24 000

Index

100

101

121

155

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (123) | Az uniós gyártók zárókészletei jelentős mértékben nőttek a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálati időszak végén mutatkozó magasabb készletszintekre szezonális tényezők is hatnak. Míg a többi időszak tekintetében a december végi zárókészletet vették figyelembe, a felülvizsgálati időszak esetében a június végi készleteket vették figyelembe, amit a közelgő nyári szabadságokra visszavezethetően jellemzően magasabb italfogyasztás és emiatt megugró kereslet és inkább alacsonyabb termelési szint jellemez. Emiatt normálisnak tekinthető, hogy az év ezen szakaszában valamivel nagyobb készletek állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(123)

Az uniós gyártók zárókészletei jelentős mértékben nőttek a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálati időszak végén mutatkozó magasabb készletszintekre szezonális tényezők is hatnak. Míg a többi időszak tekintetében a december végi zárókészletet vették figyelembe, a felülvizsgálati időszak esetében a június végi készleteket vették figyelembe, amit a közelgő nyári szabadságokra visszavezethetően jellemzően magasabb italfogyasztás és emiatt megugró kereslet és inkább alacsonyabb termelési szint jellemez. Emiatt normálisnak tekinthető, hogy az év ezen szakaszában valamivel nagyobb készletek állnak rendelkezésre.

4.4.10.   Nyereségesség, cash flow, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (124) | Az uniós gyártók nyereségessége, cash flow-ja, beruházásai és a beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Nyereségesség, cash flow, beruházások és a beruházások megtérülése | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A független vevőknek történő, Unión belüli értékesítések nyereségessége (értéktartományok) | 12 %–17 % | 7 %–12 % | 12 %–17 % | 12 %–17 % |
| Index | 100 | 69 | 103 | 103 |
| Cash flow (index) | 100 | 50 | 86 | 80 |
| Beruházások (index) | 100 | 162 | 123 | 106 |
| Beruházások megtérülése (értéktartományok) | 30 %–40 % | 15 %–25 % | 25 %–35 % | 25 %–35 % |
| Index | 100 | 59 | 93 | 90 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(124)

Az uniós gyártók nyereségessége, cash flow-ja, beruházásai és a beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

Nyereségesség, cash flow, beruházások és a beruházások megtérülése

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

A független vevőknek történő, Unión belüli értékesítések nyereségessége (értéktartományok)

12 %–17 %

7 %–12 %

12 %–17 %

12 %–17 %

Index

100

69

103

103

Cash flow (index)

100

50

86

80

Beruházások (index)

100

162

123

106

Beruházások megtérülése (értéktartományok)

30 %–40 %

15 %–25 %

25 %–35 %

25 %–35 %

Index

100

59

93

90

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (125) | A Bizottság az uniós gyártók nyereségességét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék független uniós vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget az értékesítési árbevétel százalékos arányában fejezte ki. A nyereségesség a figyelembe vett időszak szinte egészében állandó volt. Az uniós gazdasági ágazat által elért nyereségesség a figyelembe vett időszakban végig meghaladta az eredeti vizsgálat során célként meghatározott nyereségességi szintet. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság az uniós gyártók nyereségességét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék független uniós vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget az értékesítési árbevétel százalékos arányában fejezte ki. A nyereségesség a figyelembe vett időszak szinte egészében állandó volt. Az uniós gazdasági ágazat által elért nyereségesség a figyelembe vett időszakban végig meghaladta az eredeti vizsgálat során célként meghatározott nyereségességi szintet.

| (126) | A nettó cash flow az uniós gyártók képessége a tevékenységeik önfinanszírozására. A cash flow alakulása kielégítő szinten maradt a figyelembe vett időszak egésze alatt. |
| --- | --- |

(126)

A nettó cash flow az uniós gyártók képessége a tevékenységeik önfinanszírozására. A cash flow alakulása kielégítő szinten maradt a figyelembe vett időszak egésze alatt.

| (127) | A beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése jórészt a nyereségesség alakulását követte, és kielégítő szinten maradt a figyelembe vett időszak majdnem teljes egésze alatt. |
| --- | --- |

(127)

A beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése jórészt a nyereségesség alakulását követte, és kielégítő szinten maradt a figyelembe vett időszak majdnem teljes egésze alatt.

| (128) | A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók egyike sem számolt be a tőkebevonással kapcsolatos nehézségekről. |
| --- | --- |

(128)

A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók egyike sem számolt be a tőkebevonással kapcsolatos nehézségekről.

4.4.11.   A kárra vonatkozó következtetés

| (129) | A legtöbb kármutató, így a termelésre, kapacitáskihasználtságra, értékesítési volumenre, foglalkoztatásra, munkaerőköltségre és az értékesítési árakra vonatkozó mutatók kedvezően alakultak. Miközben az olyan pénzügyi mutatók, mint a nyereségesség, a cash flow és a beruházások megtérülése változó tendenciát mutat, az abszolút értékek kielégítő szintűek és nem utalnak kárra. |
| --- | --- |

(129)

A legtöbb kármutató, így a termelésre, kapacitáskihasználtságra, értékesítési volumenre, foglalkoztatásra, munkaerőköltségre és az értékesítési árakra vonatkozó mutatók kedvezően alakultak. Miközben az olyan pénzügyi mutatók, mint a nyereségesség, a cash flow és a beruházások megtérülése változó tendenciát mutat, az abszolút értékek kielégítő szintűek és nem utalnak kárra.

| (130) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping káros hatásaiból, és nem éri jelentős kár az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(130)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping káros hatásaiból, és nem éri jelentős kár az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

4.5.   A kár megismétlődésének valószínűsége

| (131) | Az érintett termék árára és Kínából behozott volumenére vonatkozó fenti tendenciák azt mutatják, hogy míg a kínai exportőrök fenntartották számottevő részesedésüket az uniós piacon, a hatályos intézkedések (azaz a vám és a kötelezettségvállalások) nyomán az árak emelkedtek, a behozott mennyiségek pedig csökkentek. A tendenciák legfőbb haszonélvezője az uniós gazdasági ágazat volt, hiszen a többi harmadik ország piaci részesedése meglehetősen korlátozott maradt. Ez azt mutatja, hogy a kár megszüntetése elsősorban a hatályban lévő intézkedéseknek köszönhető. |
| --- | --- |

(131)

Az érintett termék árára és Kínából behozott volumenére vonatkozó fenti tendenciák azt mutatják, hogy míg a kínai exportőrök fenntartották számottevő részesedésüket az uniós piacon, a hatályos intézkedések (azaz a vám és a kötelezettségvállalások) nyomán az árak emelkedtek, a behozott mennyiségek pedig csökkentek. A tendenciák legfőbb haszonélvezője az uniós gazdasági ágazat volt, hiszen a többi harmadik ország piaci részesedése meglehetősen korlátozott maradt. Ez azt mutatja, hogy a kár megszüntetése elsősorban a hatályban lévő intézkedéseknek köszönhető.

| (132) | A fenti (45) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportáló gyártók rendelkeznek a kivitelük rendkívül gyors megnöveléséhez szükséges kapacitásfelesleggel. Másrészt, mivel az uniós piaci árak a legtöbb harmadik ország piacához képest jövedelmezőbbek, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a szóban forgó országokba exportált jelentős mennyiségeket átirányítanák az uniós piacra. |
| --- | --- |

(132)

A fenti (45) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportáló gyártók rendelkeznek a kivitelük rendkívül gyors megnöveléséhez szükséges kapacitásfelesleggel. Másrészt, mivel az uniós piaci árak a legtöbb harmadik ország piacához képest jövedelmezőbbek, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a szóban forgó országokba exportált jelentős mennyiségeket átirányítanák az uniós piacra.

| (133) | Ugyanakkor az olyan meghatározó nemzetközi piacok, mint az Egyesült Államok, Brazília, Thaiföld és Ukrajna dömpingellenes vámokat vetettek ki a kínai citromsav behozatalára. Emiatt a kínai exportáló gyártóknak nehezebb lesz értékesíteni terméküket ezeken a piacokon, mint a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén védtelen uniós piacon. |
| --- | --- |

(133)

Ugyanakkor az olyan meghatározó nemzetközi piacok, mint az Egyesült Államok, Brazília, Thaiföld és Ukrajna dömpingellenes vámokat vetettek ki a kínai citromsav behozatalára. Emiatt a kínai exportáló gyártóknak nehezebb lesz értékesíteni terméküket ezeken a piacokon, mint a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén védtelen uniós piacon.

| (134) | Ezenfelül a kötelezettségvállalások hatálya alá nem tartozó kínai exportáló gyártók árszínvonala jelentős mértékben, 20–45 %-kal alatta marad az uniós gazdasági ágazat árainak. Ehhez hasonlóan a kötelezettségvállalások hatálya alá tartozó exportáló gyártók által a harmadik országok piacain felszámított ára 20–39 %-kal alatta maradnak az uniós gazdasági ágazat árainak. Ebből kirajzolódnak azok az árak, amelyekkel a kínai exportáló gyártók az intézkedések hiányában valószínűsíthetően megjelennének az uniós piacon. |
| --- | --- |

(134)

Ezenfelül a kötelezettségvállalások hatálya alá nem tartozó kínai exportáló gyártók árszínvonala jelentős mértékben, 20–45 %-kal alatta marad az uniós gazdasági ágazat árainak. Ehhez hasonlóan a kötelezettségvállalások hatálya alá tartozó exportáló gyártók által a harmadik országok piacain felszámított ára 20–39 %-kal alatta maradnak az uniós gazdasági ágazat árainak. Ebből kirajzolódnak azok az árak, amelyekkel a kínai exportáló gyártók az intézkedések hiányában valószínűsíthetően megjelennének az uniós piacon.

| (135) | Az alacsony árú kínai exportnak – az intézkedések hiányában feltételezett – valószínűségét a kínai citromsavra vonatkozó, a fenti (133) preambulumbekezdésben említett más országokban elvégezett számos dömpingellenes vizsgálat alátámasztja. |
| --- | --- |

(135)

Az alacsony árú kínai exportnak – az intézkedések hiányában feltételezett – valószínűségét a kínai citromsavra vonatkozó, a fenti (133) preambulumbekezdésben említett más országokban elvégezett számos dömpingellenes vizsgálat alátámasztja.

| (136) | A kínai exportáló gyártók az uniós gazdasági ágazat kárára képesek jelentősen megnövelni a már most is számottevő piaci részesedésüket olyan árakon, amelyek jelentősen alatta maradnak az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(136)

A kínai exportáló gyártók az uniós gazdasági ágazat kárára képesek jelentősen megnövelni a már most is számottevő piaci részesedésüket olyan árakon, amelyek jelentősen alatta maradnak az uniós gazdasági ágazat árainak.

| (137) | A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy nem valószínű, hogy a kínai exportáló gyártók az áraikat más harmadik országokban érvényes piaci árak szintjére csökkentenék. Ezt az állítást azonban a vizsgálat eredményei nem támasztják alá. A fenti (134) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kötelezettségvállalás hatálya alatt nem álló kínai exportáló gyártók vonatkozásában az uniós piac tekintetében megállapított áralákínálási különbözetek (20–45 %) nagyon hasonlók a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló kínai exportáló gyártók vonatkozásában a harmadik országok piacai tekintetében megállapított áralákínálási különbözetekhez (20–39 %). Ebből kifolyólag valószínű, hogy intézkedések hiányában a kínai export uniós piaci árai közelítenének a kínai exportáló gyártók által más piacokon alkalmazott árakhoz. |
| --- | --- |

(137)

A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy nem valószínű, hogy a kínai exportáló gyártók az áraikat más harmadik országokban érvényes piaci árak szintjére csökkentenék. Ezt az állítást azonban a vizsgálat eredményei nem támasztják alá. A fenti (134) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kötelezettségvállalás hatálya alatt nem álló kínai exportáló gyártók vonatkozásában az uniós piac tekintetében megállapított áralákínálási különbözetek (20–45 %) nagyon hasonlók a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló kínai exportáló gyártók vonatkozásában a harmadik országok piacai tekintetében megállapított áralákínálási különbözetekhez (20–39 %). Ebből kifolyólag valószínű, hogy intézkedések hiányában a kínai export uniós piaci árai közelítenének a kínai exportáló gyártók által más piacokon alkalmazott árakhoz.

| (138) | Következésképp megállapítható, hogy valószínűsíthető a kár megismétlődése az intézkedések megszűnése esetén. |
| --- | --- |

(138)

Következésképp megállapítható, hogy valószínűsíthető a kár megismétlődése az intézkedések megszűnése esetén.

5.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (139) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából származó citromsav importjára a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai nyomán esetlegesen kivetendő dömpingellenes intézkedések összességükben az Unió érdekével ellentétesek-e. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek – többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekei – felmérésével történt. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(139)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából származó citromsav importjára a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai nyomán esetlegesen kivetendő dömpingellenes intézkedések összességükben az Unió érdekével ellentétesek-e. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek – többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekei – felmérésével történt. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (140) | Az együttesen az uniós termelés 100 %-át adó mindkét uniós gyártó együttműködött ebben a vizsgálatban. A fenti (130) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping okozta károkból. |
| --- | --- |

(140)

Az együttesen az uniós termelés 100 %-át adó mindkét uniós gyártó együttműködött ebben a vizsgálatban. A fenti (130) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping okozta károkból.

| (141) | A hatályos intézkedések lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön a korábbi károkból. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat bebizonyította, hogy tevékenysége életképes, ha nincs kitéve a dömpingelt behozatal által támasztott tisztességtelen versenynek. |
| --- | --- |

(141)

A hatályos intézkedések lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön a korábbi károkból. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat bebizonyította, hogy tevékenysége életképes, ha nincs kitéve a dömpingelt behozatal által támasztott tisztességtelen versenynek.

| (142) | Ugyanakkor nagyon valószínű, hogy az intézkedések megszüntetése a dömpingelt kínai behozatal által támasztott tisztességtelen verseny fokozódásához vezetne, ami veszélyeztetné az egyébként életképes ágazatban még fennmaradt gyártók működését. A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a kínai importtal szembeni intézkedések bevezetését megelőzően három uniós gyártó hagyott fel a tevékenységével. |
| --- | --- |

(142)

Ugyanakkor nagyon valószínű, hogy az intézkedések megszüntetése a dömpingelt kínai behozatal által támasztott tisztességtelen verseny fokozódásához vezetne, ami veszélyeztetné az egyébként életképes ágazatban még fennmaradt gyártók működését. A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a kínai importtal szembeni intézkedések bevezetését megelőzően három uniós gyártó hagyott fel a tevékenységével.

| (143) | Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazatnak érdekében áll fenntartani a hatályos intézkedéseket. |
| --- | --- |

(143)

Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazatnak érdekében áll fenntartani a hatályos intézkedéseket.

5.2.   A független importőrök érdeke

| (144) | A fenti (13) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint hat független importőr nyújtotta be a mintavételezéssel kapcsolatos válaszait. A három legnagyobb importőrt vették fel a mintába, de az importőrök egyike végül nem adott értékelhető választ a kérdőívre. A végső minta a másik két importőrt tartalmazta. |
| --- | --- |

(144)

A fenti (13) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint hat független importőr nyújtotta be a mintavételezéssel kapcsolatos válaszait. A három legnagyobb importőrt vették fel a mintába, de az importőrök egyike végül nem adott értékelhető választ a kérdőívre. A végső minta a másik két importőrt tartalmazta.

| (145) | Mindkét importőr széles termékskálával kereskedik. A citromsavnak az összárbevételükhöz viszonyított jelentősége nagy mértékben eltér. Az importőrök egyike esetében a citromsav jelentéktelen hányadot tesz ki az összforgalomban, míg a másik importőr esetében a citromsav az egyik legfontosabb termék. |
| --- | --- |

(145)

Mindkét importőr széles termékskálával kereskedik. A citromsavnak az összárbevételükhöz viszonyított jelentősége nagy mértékben eltér. Az importőrök egyike esetében a citromsav jelentéktelen hányadot tesz ki az összforgalomban, míg a másik importőr esetében a citromsav az egyik legfontosabb termék.

| (146) | A mintába felvett importőrök egyike sem ellenzi különösebben a hatályban lévő intézkedéseket, de rámutattak arra, hogy a minimális importár jelenlegi szintje túl magas, aminek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak jelentős nyeresége képződik. Ezek az importőrök ezért a minimális importár szintjének csökkentését kérték. |
| --- | --- |

(146)

A mintába felvett importőrök egyike sem ellenzi különösebben a hatályban lévő intézkedéseket, de rámutattak arra, hogy a minimális importár jelenlegi szintje túl magas, aminek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak jelentős nyeresége képződik. Ezek az importőrök ezért a minimális importár szintjének csökkentését kérték.

5.3.   A felhasználók érdeke

| (147) | Az elsősorban a vegyipari és gyógyszeripari ágazatokhoz tartozó felhasználóktól a Bizottság hat teljes körű választ kapott. Jóllehet az italgyártó és élelmiszer-ipari ágazat a teljes fogyasztás legalább 50 %-ával messze a legnagyobb felhasználója a citromsavnak, ebből az ágazatból egyetlen felhasználó sem működött együtt teljes körűen. |
| --- | --- |

(147)

Az elsősorban a vegyipari és gyógyszeripari ágazatokhoz tartozó felhasználóktól a Bizottság hat teljes körű választ kapott. Jóllehet az italgyártó és élelmiszer-ipari ágazat a teljes fogyasztás legalább 50 %-ával messze a legnagyobb felhasználója a citromsavnak, ebből az ágazatból egyetlen felhasználó sem működött együtt teljes körűen.

| (148) | A felhasználók aggályokat fogalmaztak meg az ellátás biztonságával kapcsolatban. Többek között felmerült, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes teljes körűen kielégíteni az uniós piac igényeit. Ugyanakkor a hatályos intézkedések nem zárták ki azt, hogy jelentős mennyiségű kínai import érkezzen az uniós piacra, ily módon adott a lehetősége annak, hogy a kínai importból lássák el azon piaci igényeket, amelyeket az uniós gazdasági ágazat nem tud lefedni. |
| --- | --- |

(148)

A felhasználók aggályokat fogalmaztak meg az ellátás biztonságával kapcsolatban. Többek között felmerült, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes teljes körűen kielégíteni az uniós piac igényeit. Ugyanakkor a hatályos intézkedések nem zárták ki azt, hogy jelentős mennyiségű kínai import érkezzen az uniós piacra, ily módon adott a lehetősége annak, hogy a kínai importból lássák el azon piaci igényeket, amelyeket az uniós gazdasági ágazat nem tud lefedni.

| (149) | A felhasználók egy jelentős csoportja – így például az italgyártó és élelmiszer-ipari ágazat – részére a citromsav csak érintőlegesen szükséges a termékeik előállításához. Az ő véleményük szerint a citromsav nehezen helyettesíthető, így számukra az ellátásbiztonság gyakorta fontosabb szempont, mint az ár. Az intézkedéseknek ezen felhasználókra kifejtett végső hatása jelentéktelen, mivel a költségszerkezetük szempontjából a citromsav igen csekély jelentőséggel bír. |
| --- | --- |

(149)

A felhasználók egy jelentős csoportja – így például az italgyártó és élelmiszer-ipari ágazat – részére a citromsav csak érintőlegesen szükséges a termékeik előállításához. Az ő véleményük szerint a citromsav nehezen helyettesíthető, így számukra az ellátásbiztonság gyakorta fontosabb szempont, mint az ár. Az intézkedéseknek ezen felhasználókra kifejtett végső hatása jelentéktelen, mivel a költségszerkezetük szempontjából a citromsav igen csekély jelentőséggel bír.

| (150) | A vegyipari termékeket előállító, a citromsav uniós fogyasztásának 25 %-át adó felhasználók számára a citromsav csekély jelentőséggel bír: nyersanyagköltségeiknek mintegy 5 %-át teszi ki. Véleményük szerint a dömpingellenes intézkedéseket nem kellene fenntartani. Néhány felhasználó rámutatott az uniós gyártók kedvező pénzügyi helyzetére is. Az intézkedések ezen felhasználókra jelentősebb hatást fejtenek ki, mint az élelmiszer-ipari és italgyártói ágazatban tevékenykedő felhasználókra. Mindazonáltal a vegyipari termékeket előállító együttműködő felhasználók által közölt információk azt mutatják, hogy a hatályos intézkedések ellenére sikerült nekik megfelelő szintű nyereséget elérniük. Az intézkedések e felhasználókra gyakorolt hatását ezért korlátozottnak lehet tekinteni. |
| --- | --- |

(150)

A vegyipari termékeket előállító, a citromsav uniós fogyasztásának 25 %-át adó felhasználók számára a citromsav csekély jelentőséggel bír: nyersanyagköltségeiknek mintegy 5 %-át teszi ki. Véleményük szerint a dömpingellenes intézkedéseket nem kellene fenntartani. Néhány felhasználó rámutatott az uniós gyártók kedvező pénzügyi helyzetére is. Az intézkedések ezen felhasználókra jelentősebb hatást fejtenek ki, mint az élelmiszer-ipari és italgyártói ágazatban tevékenykedő felhasználókra. Mindazonáltal a vegyipari termékeket előállító együttműködő felhasználók által közölt információk azt mutatják, hogy a hatályos intézkedések ellenére sikerült nekik megfelelő szintű nyereséget elérniük. Az intézkedések e felhasználókra gyakorolt hatását ezért korlátozottnak lehet tekinteni.

| (151) | A nyilvánosságra hozatalt követően a tisztítószerek gyártásában részt vevő érdekelt felek azt állították, hogy bizonyos termékek esetében a citromsav a fent említett 5 %-nál nagyobb súllyal bír a költségszerkezetben. Ugyanakkor ezek a felek nem támasztották alá bizonyítékokkal, hogy kifejezetten a tisztítószerek ágazatában a citromsav a vegyipar egészére megállapított 5 %-nál nagyobb átlagos súllyal bírna a költségek között. A Bizottság ebből kifolyólag úgy tekinti, hogy a vegyiparra általában megfogalmazott megállapítások a tisztítószerek ágazatára is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(151)

A nyilvánosságra hozatalt követően a tisztítószerek gyártásában részt vevő érdekelt felek azt állították, hogy bizonyos termékek esetében a citromsav a fent említett 5 %-nál nagyobb súllyal bír a költségszerkezetben. Ugyanakkor ezek a felek nem támasztották alá bizonyítékokkal, hogy kifejezetten a tisztítószerek ágazatában a citromsav a vegyipar egészére megállapított 5 %-nál nagyobb átlagos súllyal bírna a költségek között. A Bizottság ebből kifolyólag úgy tekinti, hogy a vegyiparra általában megfogalmazott megállapítások a tisztítószerek ágazatára is alkalmazandók.

| (152) | A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azzal érveltek továbbá, hogy a foszfát automatikus mosogatógépekben alkalmazott tisztítószerekben történő használatának jövőbeli betiltása miatt 2017-től meg fog nőni a citromsav fogyasztása az Unióban. Jóllehet egyértelmű, hogy a foszfátot a jelzett időpontig más anyagokkal kell majd kiváltani, egyelőre nem látszik tisztán, hogy a foszfátot valóban citromsavval vagy esetleg más anyagokkal fogják-e kiváltani. Másrészről a felek semmilyen tényszerű bizonyítékkal nem szolgáltak ezen változás átfogó hatására nézve. |
| --- | --- |

(152)

A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azzal érveltek továbbá, hogy a foszfát automatikus mosogatógépekben alkalmazott tisztítószerekben történő használatának jövőbeli betiltása miatt 2017-től meg fog nőni a citromsav fogyasztása az Unióban. Jóllehet egyértelmű, hogy a foszfátot a jelzett időpontig más anyagokkal kell majd kiváltani, egyelőre nem látszik tisztán, hogy a foszfátot valóban citromsavval vagy esetleg más anyagokkal fogják-e kiváltani. Másrészről a felek semmilyen tényszerű bizonyítékkal nem szolgáltak ezen változás átfogó hatására nézve.

| (153) | Összességében tehát az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatása sokkal jelentősebb, mint a hatályos intézkedéseknek a felhasználókra kifejtett korlátozott vagy jelentéktelen mértékű negatív hatása. |
| --- | --- |

(153)

Összességében tehát az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatása sokkal jelentősebb, mint a hatályos intézkedéseknek a felhasználókra kifejtett korlátozott vagy jelentéktelen mértékű negatív hatása.

5.4.   Az uniós piac ellátási forrásai

| (154) | Az érdekelt felek egy része az uniós piaci verseny állítólagos hiánya miatt emelt panaszt. Tény, hogy az Európai Unióban mindössze két uniós gyártó van. Az uniós fogyasztók igényeinek kielégítése érdekében az uniós piac behozatalra szorul, amelynek elsődleges forrása a Kínai Népköztársaság. |
| --- | --- |

(154)

Az érdekelt felek egy része az uniós piaci verseny állítólagos hiánya miatt emelt panaszt. Tény, hogy az Európai Unióban mindössze két uniós gyártó van. Az uniós fogyasztók igényeinek kielégítése érdekében az uniós piac behozatalra szorul, amelynek elsődleges forrása a Kínai Népköztársaság.

| (155) | Annak azonban, hogy az Unióban mindössze két gyártó maradt, éppen a kínai exportáló gyártók által megvalósított és a mostani felülvizsgálat tárgyát képező intézkedéseket eredményező dömping az oka. 2004-ben – az eredeti vizsgálat figyelembe vett időszakának kezdetén – még öt uniós gyártó versenyzett a jelentős mennyiségű dömpingelt kínai behozatallal. A rákövetkező években (2004–2007 között), amikor az Unió ki volt téve a Kínából származó jelentős mennyiségű, nagy mértékben dömpingelt behozatalnak, három uniós gyártó a piac elhagyására kényszerült, és ennek eredményeként jött létre a jelenlegi duopolisztikus helyzet. |
| --- | --- |

(155)

Annak azonban, hogy az Unióban mindössze két gyártó maradt, éppen a kínai exportáló gyártók által megvalósított és a mostani felülvizsgálat tárgyát képező intézkedéseket eredményező dömping az oka. 2004-ben – az eredeti vizsgálat figyelembe vett időszakának kezdetén – még öt uniós gyártó versenyzett a jelentős mennyiségű dömpingelt kínai behozatallal. A rákövetkező években (2004–2007 között), amikor az Unió ki volt téve a Kínából származó jelentős mennyiségű, nagy mértékben dömpingelt behozatalnak, három uniós gyártó a piac elhagyására kényszerült, és ennek eredményeként jött létre a jelenlegi duopolisztikus helyzet.

| (156) | A hatályos intézkedések bevezetésével sikerült megállítani az uniós gyártók számának csökkenését. Amennyiben a kínai exportáló gyártók számára ismét lehetővé tennék a korlátlan mennyiségű dömpinget, az uniós gazdasági ágazat újból elkezdene kárt szenvedni, és ennek részeként piaci részesedést veszítene a kínai behozatal javára. |
| --- | --- |

(156)

A hatályos intézkedések bevezetésével sikerült megállítani az uniós gyártók számának csökkenését. Amennyiben a kínai exportáló gyártók számára ismét lehetővé tennék a korlátlan mennyiségű dömpinget, az uniós gazdasági ágazat újból elkezdene kárt szenvedni, és ennek részeként piaci részesedést veszítene a kínai behozatal javára.

| (157) | Az uniós gyártók nem rendelkeznek az uniós piaci kereslet teljes körű kielégítéséhez szükséges kapacitással (lásd a fenti (107) preambulumbekezdést). A hatályos intézkedések ellenére a kínai import továbbra is jelentős mennyiségben áramlott be az uniós piacra: a figyelembe vett időszakban 35 %–45 % közötti piaci részesedéssel rendelkezett a fenti (93) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. |
| --- | --- |

(157)

Az uniós gyártók nem rendelkeznek az uniós piaci kereslet teljes körű kielégítéséhez szükséges kapacitással (lásd a fenti (107) preambulumbekezdést). A hatályos intézkedések ellenére a kínai import továbbra is jelentős mennyiségben áramlott be az uniós piacra: a figyelembe vett időszakban 35 %–45 % közötti piaci részesedéssel rendelkezett a fenti (93) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint.

| (158) | Az intézkedések hiányában előfordulhat, hogy a még meglévő két uniós gyártó is az uniós piac elhagyására kényszerül. Ilyen forgatókönyv esetén még inkább növekedne az uniós felhasználók függősége az egyedüli importforrásuktól, azaz Kínától, ami az ellátásbiztonság fent említett fontosságára való tekintettel nem szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(158)

Az intézkedések hiányában előfordulhat, hogy a még meglévő két uniós gyártó is az uniós piac elhagyására kényszerül. Ilyen forgatókönyv esetén még inkább növekedne az uniós felhasználók függősége az egyedüli importforrásuktól, azaz Kínától, ami az ellátásbiztonság fent említett fontosságára való tekintettel nem szolgálná az Unió érdekét.

5.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (159) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó citromsav-behozatalra vonatkozó intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(159)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó citromsav-behozatalra vonatkozó intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.

6.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

6.1.   A kárra korlátozódó időközi felülvizsgálat

| (160) | Az együttműködő kínai gyártók legtöbbje részes fele a fenti (2) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásoknak. A hatályvesztési felülvizsgálat kapcsán elvégzett vizsgálat a fenti (41) preambulumbekezdésben rámutatott, hogy ezen gyártók uniós piaci exportárait a minimális importárakat rögzítő kötelezettségvállalások alapján állapították meg. Következéseképp ezen vizsgálat sajátos körülményei között az exportáraikat nem lehetett elég megbízhatónak tekintetni a dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének mérlegeléséhez. Ugyanígy, a fenti (100) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezek az exportárak nem tekinthetők megbízható mutatónak az alákínálás megbízható és érdemi számításához. Ugyanezen okból kifolyólag ezek az árak nem megbízhatók a kár megszüntetéséhez szükséges új szint kiszámításához sem. |
| --- | --- |

(160)

Az együttműködő kínai gyártók legtöbbje részes fele a fenti (2) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásoknak. A hatályvesztési felülvizsgálat kapcsán elvégzett vizsgálat a fenti (41) preambulumbekezdésben rámutatott, hogy ezen gyártók uniós piaci exportárait a minimális importárakat rögzítő kötelezettségvállalások alapján állapították meg. Következéseképp ezen vizsgálat sajátos körülményei között az exportáraikat nem lehetett elég megbízhatónak tekintetni a dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének mérlegeléséhez. Ugyanígy, a fenti (100) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezek az exportárak nem tekinthetők megbízható mutatónak az alákínálás megbízható és érdemi számításához. Ugyanezen okból kifolyólag ezek az árak nem megbízhatók a kár megszüntetéséhez szükséges új szint kiszámításához sem.

| (161) | A kötelezettségvállalások hatálya alá nem tartozó együttműködő kínai exportáló gyártó Laiwu esetében az exportárakat nem befolyásolta a kötelezettségvállalás, ezért azok az árak figyelembe vehetők a kár megszüntetéséhez szükséges új szint megállapításánál. |
| --- | --- |

(161)

A kötelezettségvállalások hatálya alá nem tartozó együttműködő kínai exportáló gyártó Laiwu esetében az exportárakat nem befolyásolta a kötelezettségvállalás, ezért azok az árak figyelembe vehetők a kár megszüntetéséhez szükséges új szint megállapításánál.

6.2.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (162) | Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésének megelőzéséhez szükséges vám összegét állapította meg. |
| --- | --- |

(162)

Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésének megelőzéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

| (163) | A kár abban az esetben nem ismétlődne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. Az e célból az eredeti vizsgálatban megállapított haszonkulcs 6 % volt. |
| --- | --- |

(163)

A kár abban az esetben nem ismétlődne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. Az e célból az eredeti vizsgálatban megállapított haszonkulcs 6 % volt.

| (164) | Ez alapján a Bizottság az uniós értékesítési árakból a felülvizsgálati időszakban ténylegesen elért haszonkulcsot levonva, és azt a fent említett 6 %-os haszonkulccsal helyettesítve kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát. |
| --- | --- |

(164)

Ez alapján a Bizottság az uniós értékesítési árakból a felülvizsgálati időszakban ténylegesen elért haszonkulcsot levonva, és azt a fent említett 6 %-os haszonkulccsal helyettesítve kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.

| (165) | Az érdekelt felek egyike azt állította, hogy az adózás előtti 6 %-os haszonkulcs túl alacsony, mivel a jelentős adóteher miatt az adózás utáni eredmény nem biztosítja a szükséges erőforrásokat. |
| --- | --- |

(165)

Az érdekelt felek egyike azt állította, hogy az adózás előtti 6 %-os haszonkulcs túl alacsony, mivel a jelentős adóteher miatt az adózás utáni eredmény nem biztosítja a szükséges erőforrásokat.

| (166) | Ezzel összefüggésben meg kell említeni, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához alkalmazott haszonkulcs a dömpingelt import nélküli haszonkulcsnak felel meg. Az érdekelt fél semmilyen bizonyító érvvel nem szolgált arra vonatkozóan, hogy a 6 %-os haszonkulcs – amely az uniós gazdasági ágazat által a dömpingelt import nélkül ténylegesen elért, az eredeti vizsgálatban megállapított haszonkulcs – ne lenne alkalmas erre e célra. |
| --- | --- |

(166)

Ezzel összefüggésben meg kell említeni, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához alkalmazott haszonkulcs a dömpingelt import nélküli haszonkulcsnak felel meg. Az érdekelt fél semmilyen bizonyító érvvel nem szolgált arra vonatkozóan, hogy a 6 %-os haszonkulcs – amely az uniós gazdasági ágazat által a dömpingelt import nélkül ténylegesen elért, az eredeti vizsgálatban megállapított haszonkulcs – ne lenne alkalmas erre e célra.

| (167) | A Bizottság ezt követően a Laiwu-nak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint az uniós gyártók által az uniós piacon a felülvizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításával meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság ezt követően a Laiwu-nak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint az uniós gyártók által az uniós piacon a felülvizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításával meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

6.3.   Végleges dömpingellenes intézkedések

| (168) | A Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. vállalat esetében az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti alacsonyabb vám szabályának megfelelő végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az érintett termék behozatalai tekintetében. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözet és a dömpingkülönbözet összehasonlítását. A vám mértékét a dömpingkülönbözet, illetve kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(168)

A Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. vállalat esetében az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti alacsonyabb vám szabályának megfelelő végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az érintett termék behozatalai tekintetében. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözet és a dömpingkülönbözet összehasonlítását. A vám mértékét a dömpingkülönbözet, illetve kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

| (169) | A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:








  Vállalat | Dömpingkülönbözet | A kár megszüntetésé-hez szükséges szint | Végleges dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. | 37,8 % | 15,3 % | 15,3 % |

(169)

A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

A kár megszüntetésé-hez szükséges szint

Végleges dömpingellenes vám

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.

37,8 %

15,3 %

15,3 %

| (170) | A hatályvesztési felülvizsgálat keretében az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó citromsav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezen intézkedések különböző mértékű értékvámokból és bizonyos vállalatokra vonatkozó kötelezettségvállalásokból állnak. |
| --- | --- |

(170)

A hatályvesztési felülvizsgálat keretében az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó citromsav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezen intézkedések különböző mértékű értékvámokból és bizonyos vállalatokra vonatkozó kötelezettségvállalásokból állnak.

| (171) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termékek importjaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(171)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termékek importjaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

| (172) | Amennyiben egy vállalat módosítja cégjegyzék szerinti nevét vagy címét, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (12). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének vagy címének megváltozatása nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, név- és címváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítést tesznek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(172)

Amennyiben egy vállalat módosítja cégjegyzék szerinti nevét vagy címét, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (12). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének vagy címének megváltozatása nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, név- és címváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítést tesznek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (173) | Két exportáló gyártó a címük változásáról értesítette a Bizottságot. Ezek egyike a nevét érintő változásról is értesítést küldött a Bizottságnak. Ezek a változások az érintett termékkel összefüggésben nem érintik az exportáló gyártók működését. |
| --- | --- |

(173)

Két exportáló gyártó a címük változásáról értesítette a Bizottságot. Ezek egyike a nevét érintő változásról is értesítést küldött a Bizottságnak. Ezek a változások az érintett termékkel összefüggésben nem érintik az exportáló gyártók működését.

| (174) | Egy másik exportáló gyártó a továbbiakban nem jogosult az egyedi vámtételre, mivel a gyártó megszűnt. |
| --- | --- |

(174)

Egy másik exportáló gyártó a továbbiakban nem jogosult az egyedi vámtételre, mivel a gyártó megszűnt.

| (175) | A fenti (173) és (174) preambulumbekezdés megállapításait nyilvánosságra hozták, azokkal kapcsolatban észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(175)

A fenti (173) és (174) preambulumbekezdés megállapításait nyilvánosságra hozták, azokkal kapcsolatban észrevétel nem érkezett.

7.   AZ INTÉZKEDÉSEK FORMÁI

| (176) | Az intézkedések formájának felülvizsgálata keretében a Bizottság megvizsgálta a kötelezettségvállalásokban szereplő minimális importárak szerkezetét, különös tekintettel az indexálási mechanizmusra. |
| --- | --- |

(176)

Az intézkedések formájának felülvizsgálata keretében a Bizottság megvizsgálta a kötelezettségvállalásokban szereplő minimális importárak szerkezetét, különös tekintettel az indexálási mechanizmusra.

| (177) | A minimális importárakat eredetileg a kukorica egyesült államokbeli árainak ingadozásai alapján indexálták. Az eredeti intézkedések bevezetésekor a kötelezettségvállalásokat felajánló exportáló gyártók nem találtak nyilvánosan hozzáférhető referenciaforrást a kukorica uniós árára vonatkozóan. Ilyen forrás ma már rendelkezésre áll, és az annak fényében megfelelőbbnek tekinthető, hogy a minimális importárakat az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó ár alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(177)

A minimális importárakat eredetileg a kukorica egyesült államokbeli árainak ingadozásai alapján indexálták. Az eredeti intézkedések bevezetésekor a kötelezettségvállalásokat felajánló exportáló gyártók nem találtak nyilvánosan hozzáférhető referenciaforrást a kukorica uniós árára vonatkozóan. Ilyen forrás ma már rendelkezésre áll, és az annak fényében megfelelőbbnek tekinthető, hogy a minimális importárakat az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó ár alapján állapították meg.

| (178) | A Bizottság megvizsgálta továbbá a citromsav tonnányi egységére vetített nyersanyag-fogyasztási indexálási változót, és helyesnek találta azt. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottság megvizsgálta továbbá a citromsav tonnányi egységére vetített nyersanyag-fogyasztási indexálási változót, és helyesnek találta azt.

| (179) | A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azzal érveltek, hogy a minimális importár fent leírtak szerinti indexálása helyett egy rögzített küszöbárat kellene alkalmazni, vagy a kukoricán felül más nyersanyagok árát is figyelembe kellene venni az indexáláshoz, mivel nem minden gyártó használja a kukoricát a citromsav-gyártás alapanyagaként. Tekintettel azonban arra, hogy a citromsavnak mind a gyártási költsége, mind az ára jelentősen ingadozik, egy rögzített küszöbár gyorsan idejétmúlttá, illetve ésszerűtlenül magassá vagy alacsonnyá válhat. Nem tekinthető helyes megoldásnak az sem, ha egy meglehetősen stabil árakkal rendelkező és az áraira vonatkozóan nyilvánosan elérhető és megbízható forrással nem rendelkező nyersanyaghoz kötik az indexálást, miközben a citromsav ára jelentősen ingadozik. |
| --- | --- |

(179)

A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azzal érveltek, hogy a minimális importár fent leírtak szerinti indexálása helyett egy rögzített küszöbárat kellene alkalmazni, vagy a kukoricán felül más nyersanyagok árát is figyelembe kellene venni az indexáláshoz, mivel nem minden gyártó használja a kukoricát a citromsav-gyártás alapanyagaként. Tekintettel azonban arra, hogy a citromsavnak mind a gyártási költsége, mind az ára jelentősen ingadozik, egy rögzített küszöbár gyorsan idejétmúlttá, illetve ésszerűtlenül magassá vagy alacsonnyá válhat. Nem tekinthető helyes megoldásnak az sem, ha egy meglehetősen stabil árakkal rendelkező és az áraira vonatkozóan nyilvánosan elérhető és megbízható forrással nem rendelkező nyersanyaghoz kötik az indexálást, miközben a citromsav ára jelentősen ingadozik.

| (180) | A Bizottság következésképp úgy véli, hogy egy rögzített küszöbár vagy a más nyersanyagokra alapozott indexálás nem célravezetőbb megoldás, mint a kukorica árai alapján történő indexálás. Ugyanakkor mivel a kukorica nem az egyetlen alapanyag az uniós gyártók mindegyike esetében, a Bizottság helyesnek találta a nyersanyag-fogyasztási indexálási változó felülvizsgálatát annak érdekében, hogy az jobban visszatükrözze az uniós gazdasági ágazat súlyozott átlagos kukorica-felhasználását, valamint az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó, kárt nem okozó ár alakulását. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság következésképp úgy véli, hogy egy rögzített küszöbár vagy a más nyersanyagokra alapozott indexálás nem célravezetőbb megoldás, mint a kukorica árai alapján történő indexálás. Ugyanakkor mivel a kukorica nem az egyetlen alapanyag az uniós gyártók mindegyike esetében, a Bizottság helyesnek találta a nyersanyag-fogyasztási indexálási változó felülvizsgálatát annak érdekében, hogy az jobban visszatükrözze az uniós gazdasági ágazat súlyozott átlagos kukorica-felhasználását, valamint az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó, kárt nem okozó ár alakulását.

| (181) | A kárra korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat keretében a Bizottság megállapította az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó új árat. Mindezek alapján a minimális importár módosítása és frissítése szükséges annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalások hatályban maradhassanak. |
| --- | --- |

(181)

A kárra korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat keretében a Bizottság megállapította az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó új árat. Mindezek alapján a minimális importár módosítása és frissítése szükséges annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalások hatályban maradhassanak.

| (182) | A nyilvánosságra hozatalt követően azon öt együttműködő exportáló gyártó – köztük az exportáló gyártók egy csoportja –, amelyekre vonatkozóan jelenleg kötelezettségvállalások vannak hatályban és a Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-Importőrök és -Exportőrök Kereskedelmi Kamarája együttesen (lásd a fenti (2) és (3) preambulumbekezdést) az árra vonatkozóan új, elfogadható kötelezettségvállalásokat ajánlottak fel. |
| --- | --- |

(182)

A nyilvánosságra hozatalt követően azon öt együttműködő exportáló gyártó – köztük az exportáló gyártók egy csoportja –, amelyekre vonatkozóan jelenleg kötelezettségvállalások vannak hatályban és a Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-Importőrök és -Exportőrök Kereskedelmi Kamarája együttesen (lásd a fenti (2) és (3) preambulumbekezdést) az árra vonatkozóan új, elfogadható kötelezettségvállalásokat ajánlottak fel.

| (183) | A Bizottság az (EU) 2015/87 végrehajtási határozattal (13) elfogadta ezeket az új, a hatályban lévő kötelezettségvállalások helyébe lépő kötelezettségvállalási felajánlásokat. Az új kötelezettségvállalási felajánlás megszünteti a dömping káros hatásait, és elegendő mértékben korlátozza a megkerülés kockázatát. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság az (EU) 2015/87 végrehajtási határozattal (13) elfogadta ezeket az új, a hatályban lévő kötelezettségvállalások helyébe lépő kötelezettségvállalási felajánlásokat. Az új kötelezettségvállalási felajánlás megszünteti a dömping káros hatásait, és elegendő mértékben korlátozza a megkerülés kockázatát.

| (184) | Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyan ellenőrizhessék, hogy a vállalatok betartják-e a kötelezettségvállalásokat, amikor a szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelmet az illetékes vámhatósághoz benyújtják, a dömpingellenes vámmentesség biztosításának feltétele:






  i. | kötelezettségvállalási számlát kell bemutatni, amely a legalább a mellékletben felsorolt elemeket és a mellékletben megadott nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; |
| --- | --- | --- |

(184)

Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyan ellenőrizhessék, hogy a vállalatok betartják-e a kötelezettségvállalásokat, amikor a szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelmet az illetékes vámhatósághoz benyújtják, a dömpingellenes vámmentesség biztosításának feltétele:

i.

kötelezettségvállalási számlát kell bemutatni, amely a legalább a mellékletben felsorolt elemeket és a mellékletben megadott nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla;

| ii. | az importált termékeket az említett vállalatok gyártották és szállították, valamint az első független uniós vevő részére közvetlenül számlázták, valamint |
| --- | --- |

ii.

az importált termékeket az említett vállalatok gyártották és szállították, valamint az első független uniós vevő részére közvetlenül számlázták, valamint

| iii. | a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott árunak pontosan meg kell felelnie a kötelezettségvállalási számlán szereplő termékleírásnak. |
| --- | --- |

iii.

a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott árunak pontosan meg kell felelnie a kötelezettségvállalási számlán szereplő termékleírásnak.

Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a szabad forgalomba helyezési nyilatkozat elfogadásakor megfelelő dömpingellenes vámot kell beszedni.

| (185) | Ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján meghatározott ügyletekre hivatkozva visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását annak megszegését követően, és érvénytelennek nyilvánítja a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat, vámtartozás keletkezik az ezen ügyletekre vonatkozó szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor. |
| --- | --- |

(185)

Ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján meghatározott ügyletekre hivatkozva visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását annak megszegését követően, és érvénytelennek nyilvánítja a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat, vámtartozás keletkezik az ezen ügyletekre vonatkozó szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor.

| (186) | Az importőröknek tisztában kell lenniük azzal, hogy a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor szokásos kereskedelmi kockázatként a (184) és (185) preambulumbekezdésben foglaltak szerint még akkor is vámtartozás keletkezhet, ha a Bizottság elfogadta az azon gyártó által felajánlott kötelezettségvállalást, akitől közvetlenül vagy közvetve vásárolnak. |
| --- | --- |

(186)

Az importőröknek tisztában kell lenniük azzal, hogy a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor szokásos kereskedelmi kockázatként a (184) és (185) preambulumbekezdésben foglaltak szerint még akkor is vámtartozás keletkezhet, ha a Bizottság elfogadta az azon gyártó által felajánlott kötelezettségvállalást, akitől közvetlenül vagy közvetve vásárolnak.

| (187) | Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(187)

Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A jelenleg a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 (2918150010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó citromsav és trinátrium-citrát dihidrát behozatalára végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Végleges dömpingellenes vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui tartomány, Kínai Népköztársaság | 35,7 | A874 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. – No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság | 15,3 | A880 |
| RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság | 36,8 | A876 |
| RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság | 36,8 | A877 |
| TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság | 42,7 | A878 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság | 33,8 | A882 |
| Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság | 32,6 | A879 |
| Minden más vállalat | 42,7 | A999 |

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui tartomány, Kínai Népköztársaság

35,7

A874

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. – No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

15,3

A880

RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

36,8

A876

RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

36,8

A877

TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

42,7

A878

Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

33,8

A882

Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság

32,6

A879

Minden más vállalat

42,7

A999

(3)   Az (1) bekezdés rendelkezései ellenére a végleges dömpingellenes vámot nem kell alkalmazni a 2. cikk szerint szabad forgalomba hozott importra.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett azon behozatal, amelyet olyan vállalatok számláztak, amelyeknek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve szerepel az (EU) 2015/87 végrehajtási határozatban, mentesül az 1. cikk által kivetett dömpingellenes vám fizetése alól, amennyiben:

| a) | közvetlenül azt az említett vállalatok gyártották és az első független uniós vásárlónak ők szállították és számlázták ki; valamint |
| --- | --- |

a)

közvetlenül azt az említett vállalatok gyártották és az első független uniós vásárlónak ők szállították és számlázták ki; valamint

| b) | a behozatalt kötelezettségvállalási számla kíséri, amely legalább az e rendelet mellékletében felsorolt elemeket és a benne meghatározott nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; valamint |
| --- | --- |

b)

a behozatalt kötelezettségvállalási számla kíséri, amely legalább az e rendelet mellékletében felsorolt elemeket és a benne meghatározott nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; valamint

| c) | az elvámolásra bejelentett és bemutatott áru pontosan megfelel a kötelezettségvállalási számlán szereplő megnevezésnek. |
| --- | --- |

c)

az elvámolásra bejelentett és bemutatott áru pontosan megfelel a kötelezettségvállalási számlán szereplő megnevezésnek.

(2)   Vámtartozás keletkezik a szabad kereskedelmi forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor:

| a) | ha megállapítást nyer, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül; vagy |
| --- | --- |

a)

ha megállapítást nyer, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül; vagy

| b) | ha a Bizottság az 1225/2009/EK rendelet 8. cikkének (9) bekezdése szerint a kötelezettségvállalás elfogadását rendeletben vagy határozatban visszavonja, amelyben konkrét ügyletekre hivatkozik, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánítja. |
| --- | --- |

b)

ha a Bizottság az 1225/2009/EK rendelet 8. cikkének (9) bekezdése szerint a kötelezettségvállalás elfogadását rendeletben vagy határozatban visszavonja, amelyben konkrét ügyletekre hivatkozik, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánítja.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. január 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 323., 2008.12.3., 1. o.

2

(3)  HL L 323., 2008.12.3., 62. o.

3

(4)  HL L 244., 2012.9.8., 27. o.

4

(5)  HL C 60., 2013.3.1., 9. o.

5

(6)  HL C 351., 2013.11.30., 27. o.

6

(7)  http://madb.trade.cec.eu.int:8080/madb/atDutyOverviewPubli.htm

7

(8)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx

8

(9)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx. Az idézett szövegrész a jelentés nyilvánosan elérhető kivonatára támaszkodik.

9

(10)  Lásd az 488/2008/EK bizottsági rendelet (61) preambulumbekezdését (HL L 143., 2008.6.3., 13. o.).

10

(11)  HL C 351., 2013.11.30., 27. o.

11

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Brussels, Belgium.

12

(13)  Lásd e Hivatalos Lap 75. oldalát.

13

---

MELLÉKLET

A kötelezettségvállalás alá tartozó, a vállalat által az Európai Unióban értékesített árukat kísérő kereskedelmi számlán a következőket kell feltüntetni:

| 1. | „A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÁRUT KÍSÉRŐ SZÁMLA” címsor. |
| --- | --- |

1.

„A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÁRUT KÍSÉRŐ SZÁMLA” címsor.

| 2. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat neve. |
| --- | --- |

2.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat neve.

| 3. | A kereskedelmi számla száma. |
| --- | --- |

3.

A kereskedelmi számla száma.

| 4. | A kereskedelmi számla kiállításának időpontja. |
| --- | --- |

4.

A kereskedelmi számla kiállításának időpontja.

| 5. | Az a TARIC-kiegészítő kód, amelyet a számlán szereplő árunak az Európai Unió határán történő vámkezelése során használni fognak. |
| --- | --- |

5.

Az a TARIC-kiegészítő kód, amelyet a számlán szereplő árunak az Európai Unió határán történő vámkezelése során használni fognak.

| 6. | Az áru pontos megnevezése, többek között:






  — | a kötelezettségvállaláshoz használt termékkód, |
| --- | --- | --- |

6.

Az áru pontos megnevezése, többek között:

—

a kötelezettségvállaláshoz használt termékkód,

| — | az érintett termékkódnak megfelelő áru közérthető nyelven megfogalmazott leírása, |
| --- | --- |

—

az érintett termékkódnak megfelelő áru közérthető nyelven megfogalmazott leírása,

| — | a vállalat termékkódszáma (CPC), |
| --- | --- |

—

a vállalat termékkódszáma (CPC),

| — | TARIC-kód, |
| --- | --- |

—

TARIC-kód,

| — | a mennyiség (tonnában megadva). |
| --- | --- |

—

a mennyiség (tonnában megadva).

| 7. | Az értékesítés feltételei, ideértve a következőket:






  — | tonnánkénti ár, |
| --- | --- | --- |

7.

Az értékesítés feltételei, ideértve a következőket:

—

tonnánkénti ár,

| — | az alkalmazandó fizetési feltételek, |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó fizetési feltételek,

| — | az alkalmazandó szállítási feltételek, |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó szállítási feltételek,

| — | az összes engedmény és kedvezmény. |
| --- | --- |

—

az összes engedmény és kedvezmény.

| 8. | Az Európai Unióban importőrként működő vállalat neve, amelynek részére a vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította. |
| --- | --- |

8.

Az Európai Unióban importőrként működő vállalat neve, amelynek részére a vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította.

| 9. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a következő aláírt nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy a jelen számlán szereplő árunak az Európai Unióba közvetlen export útján történő értékesítése a [VÁLLALAT] által felajánlott és az Európai Bizottság által a (EU) 2015/87 végrehajtási határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán feltüntetett információk hiánytalanok és helytállóak.” |
| --- | --- |

9.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a következő aláírt nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy a jelen számlán szereplő árunak az Európai Unióba közvetlen export útján történő értékesítése a [VÁLLALAT] által felajánlott és az Európai Bizottság által a (EU) 2015/87 végrehajtási határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán feltüntetett információk hiánytalanok és helytállóak.”

---

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/31

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/83 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. január 21.)

a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | Dömpingellenes vizsgálat (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) lefolytatását követően a Tanács az 1187/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó nátrium-glutamát behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Dömpingellenes vizsgálat (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) lefolytatását követően a Tanács az 1187/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó nátrium-glutamát behozatalára.

| (2) | Az intézkedések keretében 39,7 %-os értékvám került kivetésre, amely alól a Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) és a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %) kivételt képezett. |
| --- | --- |

(2)

Az intézkedések keretében 39,7 %-os értékvám került kivetésre, amely alól a Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) és a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %) kivételt képezett.

2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (3) | A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően az említett intézkedések kapcsán a Bizottsághoz hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelmet nyújtottak be az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(3)

A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően az említett intézkedések kapcsán a Bizottsághoz hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelmet nyújtottak be az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

| (4) | A kérelmet az Ajinomoto Foods Europe SAS (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, amely vállalat – mivel az egyetlen uniós nátrium-glutamát-gyártó – a nátrium-glutamát teljes uniós gyártásának 100 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmet az Ajinomoto Foods Europe SAS (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, amely vállalat – mivel az egyetlen uniós nátrium-glutamát-gyártó – a nátrium-glutamát teljes uniós gyártásának 100 %-át képviseli.

| (5) | A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(5)

A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatását vagy megismétlődését eredményezné.

3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (6) | Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. november 29-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(6)

Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. november 29-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

4.   Párhuzamos dömpingellenes vizsgálat

| (7) | Ezzel párhuzamosan ugyanezen a napon a Bizottság bejelentette (5), hogy az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indít az Indonéziából származó nátrium-glutamát Unióba irányuló behozatala kapcsán. |
| --- | --- |

(7)

Ezzel párhuzamosan ugyanezen a napon a Bizottság bejelentette (5), hogy az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indít az Indonéziából származó nátrium-glutamát Unióba irányuló behozatala kapcsán.

| (8) | A szóban forgó vizsgálat keretében a Bizottság 2014 augusztusában ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a 904/2014/EU rendelettel (6) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára. Az ideiglenes intézkedéseket hat hónapos időtartamra vezették be. |
| --- | --- |

(8)

A szóban forgó vizsgálat keretében a Bizottság 2014 augusztusában ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a 904/2014/EU rendelettel (6) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára. Az ideiglenes intézkedéseket hat hónapos időtartamra vezették be.

| (9) | A párhuzamosan végzett két vizsgálat esetében a (felül)vizsgálati időszakok, illetve figyelembe vett időszakok – a (10) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint – ugyanazon időtartamra terjedtek ki. |
| --- | --- |

(9)

A párhuzamosan végzett két vizsgálat esetében a (felül)vizsgálati időszakok, illetve figyelembe vett időszakok – a (10) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint – ugyanazon időtartamra terjedtek ki.

5.   Vizsgálat

A hatályvesztési felülvizsgálatban érintett időszakok

| (10) | A dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének vizsgálata a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2010. április 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (7) (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(10)

A dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének vizsgálata a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2010. április 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (7) (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) vonatkozott.

A vizsgálatban és a mintavételben érintett felek

| (11) | A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló gyártókat, az importőröket és az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint az érintett exportáló ország képviselőit. |
| --- | --- |

(11)

A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló gyártókat, az importőröket és az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint az érintett exportáló ország képviselőit.

| (12) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. A meghallgatást minden érdekelt fél számára lehetővé tették, amennyiben azt kérelmezte, illetve ismertette a meghallgatást indokló különleges okokat. |
| --- | --- |

(12)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. A meghallgatást minden érdekelt fél számára lehetővé tették, amennyiben azt kérelmezte, illetve ismertette a meghallgatást indokló különleges okokat.

| (13) | Tekintettel a kínai exportáló gyártók, illetve az Unióban működő független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel a kínai exportáló gyártók, illetve az Unióban működő független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő.

| (14) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthasson egy reprezentatív mintát a Kínában működő exportáló gyártók köréből, felkérte e feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül vegyék fel vele a kapcsolatot, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Minthogy a kért információkat mindössze két kínai exportáló gyártó bocsátotta a Bizottság rendelkezésére, nem volt szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthasson egy reprezentatív mintát a Kínában működő exportáló gyártók köréből, felkérte e feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül vegyék fel vele a kapcsolatot, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Minthogy a kért információkat mindössze két kínai exportáló gyártó bocsátotta a Bizottság rendelkezésére, nem volt szükség mintavételre.

| (15) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy vegyék fel vele a kapcsolatot és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy vegyék fel vele a kapcsolatot és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

| (16) | A Bizottsággal tizennégy független importőr vette fel a kapcsolatot, de közülük egyetlen vállalat sem importált a felülvizsgálati időszak alatt nátrium-glutamátot Kínából az Unióba. A mintavétel tehát okafogyottá vált. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottsággal tizennégy független importőr vette fel a kapcsolatot, de közülük egyetlen vállalat sem importált a felülvizsgálati időszak alatt nátrium-glutamátot Kínából az Unióba. A mintavétel tehát okafogyottá vált.

Kérdőívek és ellenőrzés

| (17) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint az uniós érdeket. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint az uniós érdeket.

| (18) | Kérdőíveket küldtek a mintavételi eljárás keretében jelentkezett két kínai exportáló gyártónak, az egyetlen uniós gyártónak, valamint az uniós felhasználóként azonosított 33 vállalatnak. |
| --- | --- |

(18)

Kérdőíveket küldtek a mintavételi eljárás keretében jelentkezett két kínai exportáló gyártónak, az egyetlen uniós gyártónak, valamint az uniós felhasználóként azonosított 33 vállalatnak.

| (19) | Kitöltött kérdőívet az alábbi felek nyújtottak be: az egyetlen uniós gyártó, egy kereskedő és öt felhasználó. A kínai exportáló gyártók egyike sem válaszolta meg a kérdőívet. |
| --- | --- |

(19)

Kitöltött kérdőívet az alábbi felek nyújtottak be: az egyetlen uniós gyártó, egy kereskedő és öt felhasználó. A kínai exportáló gyártók egyike sem válaszolta meg a kérdőívet.

| (20) | A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
  Uniós gyártó:






  — | Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Franciaország. |
| --- | --- | --- |

(20)

A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

Uniós gyártó:

—

Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Franciaország.

Felhasználók:

| — | AkzoNobel, Amersfoort, Hollandia, |
| --- | --- |

—

AkzoNobel, Amersfoort, Hollandia,

| — | Unilever, Rotterdam, Hollandia. |
| --- | --- |

—

Unilever, Rotterdam, Hollandia.

Nyilvánosságra hozatal

| (21) | Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot szándékoznak tenni a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok fenntartására. Egyúttal határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat. Benyújtott észrevételeiket megvizsgálták és adott esetben figyelembe vették. |
| --- | --- |

(21)

Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot szándékoznak tenni a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok fenntartására. Egyúttal határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat. Benyújtott észrevételeiket megvizsgálták és adott esetben figyelembe vették.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (22) | Az ezen felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel, nevezetesen a Kínából származó, jelenleg a 2922 42 00 KN-kód alá besorolt nátrium-glutamáttal (a továbbiakban: érintett termék). A nátrium-glutamát olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet főként ízfokozóként alkalmaznak levesekhez, erőlevesekhez, hal- és húsételekhez, fűszerkeverékekhez, valamint kész élelmiszerekhez. A nátrium-glutamátot a vegyiparban is alkalmazzák nem élelmiszer-ipari célú felhasználásra, például mosó- és tisztítószerekhez. Fehér színű, különböző méretű, szagtalan kristály formájában állítják elő. A nátrium-glutamát különböző méretű csomagolásokban – a fogyasztói felhasználásra szánt 0,5 grammostól egészen az 1 000 kilogrammos ömlesztett kiszerelésig – jelen van a piacon. A kisebb kiszerelésű nátrium-glutamátot kiskereskedőkön keresztül lakossági fogyasztóknak értékesítik, míg a 20 kg-os és annál nagyobb kiszereléseket ipari felhasználóknak szánják. Ezenfelül különböző tisztasági fokozatok is léteznek. A nátrium-glutamát jellemzői tekintetében azonban sem a kiszerelések, sem pedig a tisztasági fokozatok alapján nem mutatkoznak meg különbségek. |
| --- | --- |

(22)

Az ezen felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel, nevezetesen a Kínából származó, jelenleg a 2922 42 00 KN-kód alá besorolt nátrium-glutamáttal (a továbbiakban: érintett termék). A nátrium-glutamát olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet főként ízfokozóként alkalmaznak levesekhez, erőlevesekhez, hal- és húsételekhez, fűszerkeverékekhez, valamint kész élelmiszerekhez. A nátrium-glutamátot a vegyiparban is alkalmazzák nem élelmiszer-ipari célú felhasználásra, például mosó- és tisztítószerekhez. Fehér színű, különböző méretű, szagtalan kristály formájában állítják elő. A nátrium-glutamát különböző méretű csomagolásokban – a fogyasztói felhasználásra szánt 0,5 grammostól egészen az 1 000 kilogrammos ömlesztett kiszerelésig – jelen van a piacon. A kisebb kiszerelésű nátrium-glutamátot kiskereskedőkön keresztül lakossági fogyasztóknak értékesítik, míg a 20 kg-os és annál nagyobb kiszereléseket ipari felhasználóknak szánják. Ezenfelül különböző tisztasági fokozatok is léteznek. A nátrium-glutamát jellemzői tekintetében azonban sem a kiszerelések, sem pedig a tisztasági fokozatok alapján nem mutatkoznak meg különbségek.

| (23) | A nátrium-glutamátot elsősorban különböző, cukor kinyerésére alkalmas anyagok (kukoricakeményítő, tápiókakeményítő, cukorszirup, cukornádmelasz és cukorrépamelasz) erjesztésével állítják elő. |
| --- | --- |

(23)

A nátrium-glutamátot elsősorban különböző, cukor kinyerésére alkalmas anyagok (kukoricakeményítő, tápiókakeményítő, cukorszirup, cukornádmelasz és cukorrépamelasz) erjesztésével állítják elő.

| (24) | A felülvizsgálat – az eredeti vizsgálathoz hasonlóan – megerősítette, hogy az érintett termék, illetve az érintett országban gyártott és annak belföldi piacán értékesített nátrium-glutamát, továbbá az uniós gazdasági ágazat által előállított és az uniós piacon értékesített nátrium-glutamát, valamint a lehetséges analóg országok, vagyis Thaiföld és Indonézia piacain gyártott és értékesített nátrium-glutamát alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői megegyeznek, valamint alapvető felhasználási módjuk is ugyanaz. |
| --- | --- |

(24)

A felülvizsgálat – az eredeti vizsgálathoz hasonlóan – megerősítette, hogy az érintett termék, illetve az érintett országban gyártott és annak belföldi piacán értékesített nátrium-glutamát, továbbá az uniós gazdasági ágazat által előállított és az uniós piacon értékesített nátrium-glutamát, valamint a lehetséges analóg országok, vagyis Thaiföld és Indonézia piacain gyártott és értékesített nátrium-glutamát alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői megegyeznek, valamint alapvető felhasználási módjuk is ugyanaz.

| (25) | Ezek a termékek ennélfogva az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők. |
| --- | --- |

(25)

Ezek a termékek ennélfogva az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzések

| (26) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy jelenleg történik-e dömpingelt behozatal, és valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet. |
| --- | --- |

(26)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy jelenleg történik-e dömpingelt behozatal, és valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.

| (27) | Miként az a (18) és (19) preambulumbekezdésben említésre került, bár a mintavételi eljárás során jelentkezett mindkét kínai exportáló gyártónak eljuttatták a kérdőíveket, azokra egyikük sem válaszolt és egyikük sem működött együtt a vizsgálatban. Ebből adódóan az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodni. |
| --- | --- |

(27)

Miként az a (18) és (19) preambulumbekezdésben említésre került, bár a mintavételi eljárás során jelentkezett mindkét kínai exportáló gyártónak eljuttatták a kérdőíveket, azokra egyikük sem válaszolt és egyikük sem működött együtt a vizsgálatban. Ebből adódóan az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodni.

| (28) | A kínai hatóságokat és az együtt nem működő kínai exportáló gyártókat értesítették az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazásáról és lehetőséget biztosítottak számukra észrevételeik megtételére. A felek nem nyújtottak be észrevételeket. |
| --- | --- |

(28)

A kínai hatóságokat és az együtt nem működő kínai exportáló gyártókat értesítették az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazásáról és lehetőséget biztosítottak számukra észrevételeik megtételére. A felek nem nyújtottak be észrevételeket.

| (29) | A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban tett alábbi megállapítások alapjául így az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgáltak, különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő adatok és az elérhető statisztikák, nevezetesen az Eurostat, illetve a kínai exportadatbázis adatai. |
| --- | --- |

(29)

A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban tett alábbi megállapítások alapjául így az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgáltak, különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő adatok és az elérhető statisztikák, nevezetesen az Eurostat, illetve a kínai exportadatbázis adatai.

2.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

a)   Analóg ország

| (30) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban alkalmazott ár vagy számtanilag képzett érték alapján állapították meg. Ennek megfelelően ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot (a továbbiakban: analóg ország). |
| --- | --- |

(30)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban alkalmazott ár vagy számtanilag képzett érték alapján állapították meg. Ennek megfelelően ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot (a továbbiakban: analóg ország).

| (31) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Thaiföldet vagy Indonéziát tervezi megfelelő analóg országnak kiválasztani, és egyúttal felkérte a feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Az eredeti vizsgálatban (8) megfelelő analóg országként Thaiföldet alkalmazták. Az e vizsgálathoz javasolt ország Indonézia volt, miután az Indonéziából származó nátrium-glutamát Unióba irányuló behozatalával kapcsolatos, a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos dömpingellenes vizsgálat, illetőleg e hatályvesztési felülvizsgálat (9) megindítása egyazon naphoz köthető. Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy mivel az együttműködő thaiföldi gyártó és a kérelmező egyazon vállalatcsoporthoz tartoztak, Thaiföld nem volt megfelelő analóg ország. Elhangzott az az érv is, hogy a thaiföldi piac kapcsán nem lehet versenyhelyzetről beszélni, illetve hogy Thaiföldön elsősorban a kisebb, a kiskereskedelmi piacra szánt kiszereléseket értékesítették belföldön, míg Kínából az Unióba állítólag az ipari felhasználásra szánt nagyméretű zsákos és ömlesztett kiszereléseket exportálták. |
| --- | --- |

(31)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Thaiföldet vagy Indonéziát tervezi megfelelő analóg országnak kiválasztani, és egyúttal felkérte a feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Az eredeti vizsgálatban (8) megfelelő analóg országként Thaiföldet alkalmazták. Az e vizsgálathoz javasolt ország Indonézia volt, miután az Indonéziából származó nátrium-glutamát Unióba irányuló behozatalával kapcsolatos, a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos dömpingellenes vizsgálat, illetőleg e hatályvesztési felülvizsgálat (9) megindítása egyazon naphoz köthető. Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy mivel az együttműködő thaiföldi gyártó és a kérelmező egyazon vállalatcsoporthoz tartoztak, Thaiföld nem volt megfelelő analóg ország. Elhangzott az az érv is, hogy a thaiföldi piac kapcsán nem lehet versenyhelyzetről beszélni, illetve hogy Thaiföldön elsősorban a kisebb, a kiskereskedelmi piacra szánt kiszereléseket értékesítették belföldön, míg Kínából az Unióba állítólag az ipari felhasználásra szánt nagyméretű zsákos és ömlesztett kiszereléseket exportálták.

| (32) | A Bizottság több mint öt ismert gyártót kért fel a hasonló terméket Thaiföldön előállító vállalatok közül arra, hogy szolgáltasson információt. Mindössze egy thaiföldi gyártó jelentkezett, illetőleg nyújtott be kitöltött kérdőívet. Ez a gyártó ugyanannak a vállalatcsoportnak volt a tagja, mint a kérelmező. Mindazonáltal – az érdekelt fél állításával ellentétben – abból, hogy valamely vállalat ugyanahhoz a csoporthoz tartozik, mint a kérelmező, nem következik automatikusan az, hogy a rendes érték nem megbízható. A szóban forgó érdekelt fél emellett azt sem fejtette ki, hogy e kapcsolat milyen módon gyakorolhatott volna bármiféle hatást a thaiföldi belföldi piacra vonatkozó rendes értékre. Ezt az érvet ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság több mint öt ismert gyártót kért fel a hasonló terméket Thaiföldön előállító vállalatok közül arra, hogy szolgáltasson információt. Mindössze egy thaiföldi gyártó jelentkezett, illetőleg nyújtott be kitöltött kérdőívet. Ez a gyártó ugyanannak a vállalatcsoportnak volt a tagja, mint a kérelmező. Mindazonáltal – az érdekelt fél állításával ellentétben – abból, hogy valamely vállalat ugyanahhoz a csoporthoz tartozik, mint a kérelmező, nem következik automatikusan az, hogy a rendes érték nem megbízható. A szóban forgó érdekelt fél emellett azt sem fejtette ki, hogy e kapcsolat milyen módon gyakorolhatott volna bármiféle hatást a thaiföldi belföldi piacra vonatkozó rendes értékre. Ezt az érvet ezért el kell utasítani.

| (33) | Miként az a (24) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a thaiföldi belföldi piacon gyártott és értékesített nátrium-glutamát és a kínai exportáló gyártók által előállított és az Unióba exportált termék alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői, illetve alapvető felhasználási módjai megegyeznek. Ezenfelül Kínában a thaiföldi piacon alkalmazotthoz hasonló gyártási eljárásokat használtak. Végül pedig: a thaiföldi piacra a nagyszámú belföldi gyártó, illetve harmadik országokból – többek között Kínából – származó behozatal jelenléte miatt fokozott verseny volt jellemző. A vizsgálat ráadásul éppen az állításokban megfogalmazottakkal ellentétes megállapításra jutott, vagyis arra, hogy a belföldi értékesítések Thaiföldön ömlesztett kiszerelésben és kiskereskedelmi forgalomban valósultak meg. Ezen indokok alapján tehát el kell utasítani az érveket, amelyeket amellett sorakoztattak fel, hogy Thaiföld nem megfelelő analóg ország. |
| --- | --- |

(33)

Miként az a (24) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a thaiföldi belföldi piacon gyártott és értékesített nátrium-glutamát és a kínai exportáló gyártók által előállított és az Unióba exportált termék alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői, illetve alapvető felhasználási módjai megegyeznek. Ezenfelül Kínában a thaiföldi piacon alkalmazotthoz hasonló gyártási eljárásokat használtak. Végül pedig: a thaiföldi piacra a nagyszámú belföldi gyártó, illetve harmadik országokból – többek között Kínából – származó behozatal jelenléte miatt fokozott verseny volt jellemző. A vizsgálat ráadásul éppen az állításokban megfogalmazottakkal ellentétes megállapításra jutott, vagyis arra, hogy a belföldi értékesítések Thaiföldön ömlesztett kiszerelésben és kiskereskedelmi forgalomban valósultak meg. Ezen indokok alapján tehát el kell utasítani az érveket, amelyeket amellett sorakoztattak fel, hogy Thaiföld nem megfelelő analóg ország.

| (34) | Az indonéziai exportáló gyártók hozzájárulásukat adták ahhoz, hogy a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos vizsgálattal összefüggésben szolgáltatott adataik ezen hatályvesztési felülvizsgálat céljaira is felhasználásra kerüljenek. Miként az a (24) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az indonéziai belföldi piacon gyártott és értékesített nátrium-glutamát, valamint a kínai exportáló gyártók által előállított és Unióba exportált termékek alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői, illetve alapvető felhasználási módjai megegyeznek. A rendelkezésre álló információk alapján emellett az is kijelenthető, hogy Kínában az indonéziai piacon alkalmazotthoz hasonló gyártási eljárásokat használtak. Végül pedig: Indonéziára a nagyszámú belföldi gyártó, illetve harmadik országokból – többek között Kínából – származó behozatal jelenléte miatt fokozott verseny volt jellemző. A vizsgálat során egyébiránt az is megállapítást nyert, hogy a belföldi értékesítések Indonéziában ömlesztett kiszerelésben és kiskereskedelmi forgalomban valósultak meg. |
| --- | --- |

(34)

Az indonéziai exportáló gyártók hozzájárulásukat adták ahhoz, hogy a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos vizsgálattal összefüggésben szolgáltatott adataik ezen hatályvesztési felülvizsgálat céljaira is felhasználásra kerüljenek. Miként az a (24) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az indonéziai belföldi piacon gyártott és értékesített nátrium-glutamát, valamint a kínai exportáló gyártók által előállított és Unióba exportált termékek alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői, illetve alapvető felhasználási módjai megegyeznek. A rendelkezésre álló információk alapján emellett az is kijelenthető, hogy Kínában az indonéziai piacon alkalmazotthoz hasonló gyártási eljárásokat használtak. Végül pedig: Indonéziára a nagyszámú belföldi gyártó, illetve harmadik országokból – többek között Kínából – származó behozatal jelenléte miatt fokozott verseny volt jellemző. A vizsgálat során egyébiránt az is megállapítást nyert, hogy a belföldi értékesítések Indonéziában ömlesztett kiszerelésben és kiskereskedelmi forgalomban valósultak meg.

| (35) | A fentiek alapján tehát mindkét ország, vagyis Thaiföld és Indonézia is megfelelő analóg országnak tekinthető. Abból adódóan azonban, hogy a párhuzamosan folytatott vizsgálatban érintett indonéziai exportáló gyártóktól jóval részletesebb adatok álltak rendelkezésre, mint az egyetlen együttműködő thaiföldi gyártótól, a Bizottság indokoltabbnak tartotta, ha Indonéziát jelöli ki az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint megfelelő analóg országnak. |
| --- | --- |

(35)

A fentiek alapján tehát mindkét ország, vagyis Thaiföld és Indonézia is megfelelő analóg országnak tekinthető. Abból adódóan azonban, hogy a párhuzamosan folytatott vizsgálatban érintett indonéziai exportáló gyártóktól jóval részletesebb adatok álltak rendelkezésre, mint az egyetlen együttműködő thaiföldi gyártótól, a Bizottság indokoltabbnak tartotta, ha Indonéziát jelöli ki az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint megfelelő analóg országnak.

b)   Rendes érték

| (36) | A Kínában működő exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték meghatározásának alapjául az együttműködő indonéziai gyártóktól származó adatok szolgáltak. |
| --- | --- |

(36)

A Kínában működő exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték meghatározásának alapjául az együttműködő indonéziai gyártóktól származó adatok szolgáltak.

| (37) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először azt vizsgálta meg, hogy a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítések összvolumene vajon minden egyes együttműködő indonéziai gyártó esetében reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége elérte az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a felülvizsgálati időszak alatt. Megállapítást nyert, hogy az indonéziai belföldi értékesítés valamennyi gyártó esetében reprezentatív volt. Ezt követően azt vizsgálták meg, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e a hasonló termék belföldi értékesítése. Ezt úgy állapították meg, hogy meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges belföldi értékesítés arányát. |
| --- | --- |

(37)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először azt vizsgálta meg, hogy a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítések összvolumene vajon minden egyes együttműködő indonéziai gyártó esetében reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége elérte az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a felülvizsgálati időszak alatt. Megállapítást nyert, hogy az indonéziai belföldi értékesítés valamennyi gyártó esetében reprezentatív volt. Ezt követően azt vizsgálták meg, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e a hasonló termék belföldi értékesítése. Ezt úgy állapították meg, hogy meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges belföldi értékesítés arányát.

| (38) | Miután megállapítást nyert, hogy a belföldi értékesítés elérte a szükséges volument, illetőleg szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül valósult meg, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg, amelyet pedig a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítések árainak súlyozott átlagaként számítottak ki. |
| --- | --- |

(38)

Miután megállapítást nyert, hogy a belföldi értékesítés elérte a szükséges volument, illetőleg szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül valósult meg, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg, amelyet pedig a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítések árainak súlyozott átlagaként számítottak ki.

c)   Exportár

| (39) | Minthogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, az exportár alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló adatok szolgáltak. |
| --- | --- |

(39)

Minthogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, az exportár alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló adatok szolgáltak.

| (40) | Az exportárat ennélfogva statisztikák, konkrétan az Eurostat adatai alapján, súlyozott átlagot számítva állapították meg. |
| --- | --- |

(40)

Az exportárat ennélfogva statisztikák, konkrétan az Eurostat adatai alapján, súlyozott átlagot számítva állapították meg.

d)   Összehasonlítás és kiigazítások

| (41) | A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. Amennyiben azt a tisztességes összehasonlítás elve megkövetelte, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és az exportárat az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Az indonéziai exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket az ideiglenes rendelet (41) preambulumbekezdésében említettek szerint a párhuzamosan folytatott vizsgálat alapján kiigazították a fuvarozási és szállítási költségekkel. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. Amennyiben azt a tisztességes összehasonlítás elve megkövetelte, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és az exportárat az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Az indonéziai exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket az ideiglenes rendelet (41) preambulumbekezdésében említettek szerint a párhuzamosan folytatott vizsgálat alapján kiigazították a fuvarozási és szállítási költségekkel.

| (42) | Az egyik érdekelt fél emellett azt állította, hogy a gyártási folyamat (vertikális integráció), a nyersanyagár-változások és az energiafelhasználás tekintetében a kínai exportáló gyártók komparatív költségelőnyökkel rendelkeznek a thaiföldi gyártókhoz képest. Ez az érv azonban irreleváns, mivel az analóg ország Indonézia volt. Ami Indonéziát illeti és miként az a (34) preambulumbekezdésben már említésre került, Kínában a nátrium-glutamátot az Indonéziában alkalmazotthoz hasonló eljárásokkal állították elő. Megjegyzendő, hogy a nátrium-glutamát előállításához a gyártók világszerte hasonló gyártási módszereket alkalmaznak. A nátrium-glutamátot különböző, cukor kinyerésére alkalmas anyagok (kukoricakeményítő, tápiókakeményítő, cukorszirup, cukornádmelasz és cukorrépamelasz) erjesztésével állítják elő. |
| --- | --- |

(42)

Az egyik érdekelt fél emellett azt állította, hogy a gyártási folyamat (vertikális integráció), a nyersanyagár-változások és az energiafelhasználás tekintetében a kínai exportáló gyártók komparatív költségelőnyökkel rendelkeznek a thaiföldi gyártókhoz képest. Ez az érv azonban irreleváns, mivel az analóg ország Indonézia volt. Ami Indonéziát illeti és miként az a (34) preambulumbekezdésben már említésre került, Kínában a nátrium-glutamátot az Indonéziában alkalmazotthoz hasonló eljárásokkal állították elő. Megjegyzendő, hogy a nátrium-glutamát előállításához a gyártók világszerte hasonló gyártási módszereket alkalmaznak. A nátrium-glutamátot különböző, cukor kinyerésére alkalmas anyagok (kukoricakeményítő, tápiókakeményítő, cukorszirup, cukornádmelasz és cukorrépamelasz) erjesztésével állítják elő.

e)   Dömpingkülönbözet

| (43) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy Kínából elsősorban ömlesztett kiszerelésben exportáltak, míg a belföldi értékesítés Thaiföldön nagyrészt kiskereskedelmi forgalomban történik. A felsorakoztatott érvek szerint ebből adódóan a dömpingkülönbözet kiszámításának alapjául kizárólag az ömlesztett kiszerelésű értékesítések szolgálhatnak. Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt, sem az értékesítési feltételekről, sem pedig a kereskedelem szintjéről vagy a kínai export keretében szállított termékek kiszereléséről nem állt rendelkezésre információ. |
| --- | --- |

(43)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy Kínából elsősorban ömlesztett kiszerelésben exportáltak, míg a belföldi értékesítés Thaiföldön nagyrészt kiskereskedelmi forgalomban történik. A felsorakoztatott érvek szerint ebből adódóan a dömpingkülönbözet kiszámításának alapjául kizárólag az ömlesztett kiszerelésű értékesítések szolgálhatnak. Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt, sem az értékesítési feltételekről, sem pedig a kereskedelem szintjéről vagy a kínai export keretében szállított termékek kiszereléséről nem állt rendelkezésre információ.

| (44) | Ez az érv emellett irreleváns is, mivel Indonéziát alkalmazták analóg országként. Az összehasonlítás azonban függetlenül attól, hogy figyelembe vették-e a kiskereskedelmi forgalomban végzett értékesítéseket vagy sem, minden esetben – miként az a (47) preambulumbekezdésben is szerepel – igen magas dömpingkülönbözeteket mutatott. |
| --- | --- |

(44)

Ez az érv emellett irreleváns is, mivel Indonéziát alkalmazták analóg országként. Az összehasonlítás azonban függetlenül attól, hogy figyelembe vették-e a kiskereskedelmi forgalomban végzett értékesítéseket vagy sem, minden esetben – miként az a (47) preambulumbekezdésben is szerepel – igen magas dömpingkülönbözeteket mutatott.

| (45) | A dömpingkülönbözeteket ráadásul a Bizottság az analóg ország tekintetében megállapított rendes érték alapján számította ki. Miként az a (47) preambulumbekezdésben látható, az összehasonlítás jelentős mértékű dömpingkülönbözeteket mutatott. |
| --- | --- |

(45)

A dömpingkülönbözeteket ráadásul a Bizottság az analóg ország tekintetében megállapított rendes érték alapján számította ki. Miként az a (47) preambulumbekezdésben látható, az összehasonlítás jelentős mértékű dömpingkülönbözeteket mutatott.

| (46) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a rendes érték súlyozott átlagát hasonlította össze az exportár súlyozott átlagával. Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, nem lehetett meghatározni, hogy Kínából milyen terméktípusokat exportáltak. A terméktípusonkénti összehasonlítást tehát nem lehetett elvégezni, és így a (39) és (40) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint az exportárra vonatkozó statisztikai adatok szolgáltatták az összehasonlítás alapját. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a rendes érték súlyozott átlagát hasonlította össze az exportár súlyozott átlagával. Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, nem lehetett meghatározni, hogy Kínából milyen terméktípusokat exportáltak. A terméktípusonkénti összehasonlítást tehát nem lehetett elvégezni, és így a (39) és (40) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint az exportárra vonatkozó statisztikai adatok szolgáltatták az összehasonlítás alapját.

| (47) | Ezek alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözet az uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában minden esetben meghaladta a 25 %-ot. |
| --- | --- |

(47)

Ezek alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözet az uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában minden esetben meghaladta a 25 %-ot.

3.   A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén

a)   Előzetes megjegyzés

| (48) | A dömping felülvizsgálati időszak alatti fennállásának megállapításán túlmenően az alábbi elemek elemzésével azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása: a Kínából származó dömpingelt behozatal volumene és árai, a Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje a Kínából származó behozatal tekintetében. |
| --- | --- |

(48)

A dömping felülvizsgálati időszak alatti fennállásának megállapításán túlmenően az alábbi elemek elemzésével azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása: a Kínából származó dömpingelt behozatal volumene és árai, a Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje a Kínából származó behozatal tekintetében.

b)   A Kínából származó dömpingelt behozatal volumene és árai

| (49) | A hatályos intézkedések ellenére a figyelembe vett időszak alatt – ahogy az a (81) preambulumbekezdésből látható – a Kínából származó behozatal volumene 65 %-kal nőtt, ami együtt járt piaci részesedésének 68 %-os bővülésével. A relatív növekedés ellenére azonban a kínai behozatal abszolút volumene és abszolút piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszak alatt alacsony maradt. |
| --- | --- |

(49)

A hatályos intézkedések ellenére a figyelembe vett időszak alatt – ahogy az a (81) preambulumbekezdésből látható – a Kínából származó behozatal volumene 65 %-kal nőtt, ami együtt járt piaci részesedésének 68 %-os bővülésével. A relatív növekedés ellenére azonban a kínai behozatal abszolút volumene és abszolút piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszak alatt alacsony maradt.

| (50) | Minthogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, az importárakat az Eurostat adatai alapján határozták meg. A Kínából származó behozatal átlagárai a 2010/2011-es pénzügyi évtől kezdődően folyamatosan csökkentek a felülvizsgálati időszakig és – a (84) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint – összességében 20 %-os csökkenést mutattak a figyelembe vett időszak alatt. Emellett a felülvizsgálati időszak tekintetében azt is feltárták, hogy ezek dömpingelt áraknak minősülnek. Megállapítást nyert továbbá, hogy ha nem vesszük számításba a dömpingellenes vámokat, akkor ezek az árak átlagosan több mint 10 %-kal kínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá. |
| --- | --- |

(50)

Minthogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, az importárakat az Eurostat adatai alapján határozták meg. A Kínából származó behozatal átlagárai a 2010/2011-es pénzügyi évtől kezdődően folyamatosan csökkentek a felülvizsgálati időszakig és – a (84) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint – összességében 20 %-os csökkenést mutattak a figyelembe vett időszak alatt. Emellett a felülvizsgálati időszak tekintetében azt is feltárták, hogy ezek dömpingelt áraknak minősülnek. Megállapítást nyert továbbá, hogy ha nem vesszük számításba a dömpingellenes vámokat, akkor ezek az árak átlagosan több mint 10 %-kal kínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá.

c)   A Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás

| (51) | A Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás meghatározásához a kérelmező által benyújtott adatok szolgáltak alapul. Ezek nem nyilvánosan hozzáférhető adatok, így a Bizottság összevetette őket a nyilvános források, így az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában szereplő sajtóbeli cikkek adataival. Ezek alapján Kína a világ legnagyobb nátrium-glutamát-termelője, amely az éves termelési kapacitás és az éves termelés tekintetében egyaránt növekedést regisztrált a figyelembe vett időszak alatt. 2012-ben a nátrium-glutamát termeléséhez a régióban 3,5–4 millió tonna közötti kapacitás állt rendelkezésre, a régióbeli nátrium-glutamát-termelés viszont 2,5–3 millió tonnát tett ki. Ennek alapján a régió szabad termelési kapacitása 2012-ben tehát 600 000–900 000 tonna volt. |
| --- | --- |

(51)

A Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás meghatározásához a kérelmező által benyújtott adatok szolgáltak alapul. Ezek nem nyilvánosan hozzáférhető adatok, így a Bizottság összevetette őket a nyilvános források, így az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában szereplő sajtóbeli cikkek adataival. Ezek alapján Kína a világ legnagyobb nátrium-glutamát-termelője, amely az éves termelési kapacitás és az éves termelés tekintetében egyaránt növekedést regisztrált a figyelembe vett időszak alatt. 2012-ben a nátrium-glutamát termeléséhez a régióban 3,5–4 millió tonna közötti kapacitás állt rendelkezésre, a régióbeli nátrium-glutamát-termelés viszont 2,5–3 millió tonnát tett ki. Ennek alapján a régió szabad termelési kapacitása 2012-ben tehát 600 000–900 000 tonna volt.

| (52) | Ugyanezen forrás szerint a kínai kereslet bővülése miatt Kínában a nátrium-glutamát-termelés kapacitása, illetve a nátrium-glutamát-termelés 2017-ig folyamatosan növekvő tendenciát fog követni. |
| --- | --- |

(52)

Ugyanezen forrás szerint a kínai kereslet bővülése miatt Kínában a nátrium-glutamát-termelés kapacitása, illetve a nátrium-glutamát-termelés 2017-ig folyamatosan növekvő tendenciát fog követni.

| (53) | A kínai kormány 2011-ben a kínai ipari és információtechnológiai minisztériumon keresztül átfogó, 19 kulcsfontosságú kínai iparágat – többek között a nátrium-glutamát-termelést – érintő szakpolitikai programot indított az elavult és a hatékonyság szempontjából nem megfelelő gyártási technológia kivezetése érdekében. Ennek következtében jelentősen leszűkült a nátrium-glutamát-termeléssel foglalkozó gyártók köre Kínában. Az egyik érdekelt fél állítása szerint ez alapján valószínűtlen, hogy Kínában nőttek volna a kapacitások. A kérelemben és a sajtóban megjelent cikkekben szereplő információk alapján a vizsgálat arra a megállapításra jutott, hogy a nagyobb vállalatok bővítették kapacitásaikat. Ez az oka annak, hogy Kínában összességében növekedést mutatott a nátrium-glutamát-termelésre irányuló kapacitás, következésképpen el kell utasítani az érintett fél érvelését. |
| --- | --- |

(53)

A kínai kormány 2011-ben a kínai ipari és információtechnológiai minisztériumon keresztül átfogó, 19 kulcsfontosságú kínai iparágat – többek között a nátrium-glutamát-termelést – érintő szakpolitikai programot indított az elavult és a hatékonyság szempontjából nem megfelelő gyártási technológia kivezetése érdekében. Ennek következtében jelentősen leszűkült a nátrium-glutamát-termeléssel foglalkozó gyártók köre Kínában. Az egyik érdekelt fél állítása szerint ez alapján valószínűtlen, hogy Kínában nőttek volna a kapacitások. A kérelemben és a sajtóban megjelent cikkekben szereplő információk alapján a vizsgálat arra a megállapításra jutott, hogy a nagyobb vállalatok bővítették kapacitásaikat. Ez az oka annak, hogy Kínában összességében növekedést mutatott a nátrium-glutamát-termelésre irányuló kapacitás, következésképpen el kell utasítani az érintett fél érvelését.

| (54) | A kérelmező által benyújtott adatokból ezenfelül látható, hogy a kínai nátrium-glutamát-készletek az elmúlt években egyenletesen növekedtek, a felülvizsgálati időszak alatt pedig több mint kétszeresét tették ki az uniós felhasználásnak. Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy mivel az állítólagos készlettöbbletről a nem bizalmas jellegű aktában nem bocsátottak rendelkezésre információt, azt az érdekelt felek ellenőrizni sem tudták, és emiatt e készlettöbbletet figyelmen kívül kell hagyni. Az állítás szerint továbbá a kínai kormány által előidézett kapacitáscsökkentés miatt valószínűtlennek tűnik, hogy készlettöbblet halmozódott volna fel. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az érdekelt fél nem támasztotta alá bizonyítékokkal állítását. Ezenfelül – ahogy az már a (27) preambulumbekezdésben is szerepelt – egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, ami miatt az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni. Ezenfelül az alaprendelet 19. cikkének (3) bekezdése értelmében amennyiben nem készült érdemben felhasználható nem bizalmas jellegű összefoglaló, akkor a Bizottság figyelmen kívül hagyhatja a bizalmas információkat, az ilyen összefoglaló benyújtásának elmulasztása viszont nem jelenti automatikusan azt, hogy a bizalmasan szolgáltatott információkat figyelmen kívül kellene hagynia. Jóllehet a kérelemben szereplő elemek nem mindegyike ellenőrizhető az adatok egybevetésével – ahogy például a kínai készletekről szolgáltatott információk sem –, mégis elfogadhatónak és helytállónak tekintették a benyújtott információkat annak alapján, hogy a kérelmezőtől származó, ellenőrizhető adatok szintén azonos helyzetképről tanúskodtak. Minthogy azonban a Kínában rendelkezésre álló termelési összkapacitás – az (51) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint – növekedést mutatott, nem a készlettöbblet volt az egyetlen olyan tényező, amely alapján levonható a következtetés, mely szerint a kínai exportáló gyártók tetemes szabad kapacitással rendelkeznek. A Bizottság emellett az információkat lehetőség szerint egybevetette az elérhető további források, például a sajtóban megjelent cikkek adataival, és az információkat kizárólag abban az esetben használta fel, ha megbizonyosodott arról, hogy azok elfogadhatóak és kellőképpen megbízhatóak. Ezt az érvet ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(54)

A kérelmező által benyújtott adatokból ezenfelül látható, hogy a kínai nátrium-glutamát-készletek az elmúlt években egyenletesen növekedtek, a felülvizsgálati időszak alatt pedig több mint kétszeresét tették ki az uniós felhasználásnak. Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy mivel az állítólagos készlettöbbletről a nem bizalmas jellegű aktában nem bocsátottak rendelkezésre információt, azt az érdekelt felek ellenőrizni sem tudták, és emiatt e készlettöbbletet figyelmen kívül kell hagyni. Az állítás szerint továbbá a kínai kormány által előidézett kapacitáscsökkentés miatt valószínűtlennek tűnik, hogy készlettöbblet halmozódott volna fel. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az érdekelt fél nem támasztotta alá bizonyítékokkal állítását. Ezenfelül – ahogy az már a (27) preambulumbekezdésben is szerepelt – egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, ami miatt az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni. Ezenfelül az alaprendelet 19. cikkének (3) bekezdése értelmében amennyiben nem készült érdemben felhasználható nem bizalmas jellegű összefoglaló, akkor a Bizottság figyelmen kívül hagyhatja a bizalmas információkat, az ilyen összefoglaló benyújtásának elmulasztása viszont nem jelenti automatikusan azt, hogy a bizalmasan szolgáltatott információkat figyelmen kívül kellene hagynia. Jóllehet a kérelemben szereplő elemek nem mindegyike ellenőrizhető az adatok egybevetésével – ahogy például a kínai készletekről szolgáltatott információk sem –, mégis elfogadhatónak és helytállónak tekintették a benyújtott információkat annak alapján, hogy a kérelmezőtől származó, ellenőrizhető adatok szintén azonos helyzetképről tanúskodtak. Minthogy azonban a Kínában rendelkezésre álló termelési összkapacitás – az (51) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint – növekedést mutatott, nem a készlettöbblet volt az egyetlen olyan tényező, amely alapján levonható a következtetés, mely szerint a kínai exportáló gyártók tetemes szabad kapacitással rendelkeznek. A Bizottság emellett az információkat lehetőség szerint egybevetette az elérhető további források, például a sajtóban megjelent cikkek adataival, és az információkat kizárólag abban az esetben használta fel, ha megbizonyosodott arról, hogy azok elfogadhatóak és kellőképpen megbízhatóak. Ezt az érvet ezért el kell utasítani.

| (55) | Ugyanez az érdekelt fél a nyilvánosságra hozatalt követően azt állította, hogy a Bizottság pusztán feltételezésekre hagyatkozva tett megállapításokat, nem pedig a WTO dömpingellenes megállapodásának (10) 11. cikke (3) bekezdésében előírtak szerint, tények alapján. A szóban forgó fél megismételte az állítólagos kapacitáscsökkentés, illetve a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásokkal kapcsolatos állítását. |
| --- | --- |

(55)

Ugyanez az érdekelt fél a nyilvánosságra hozatalt követően azt állította, hogy a Bizottság pusztán feltételezésekre hagyatkozva tett megállapításokat, nem pedig a WTO dömpingellenes megállapodásának (10) 11. cikke (3) bekezdésében előírtak szerint, tények alapján. A szóban forgó fél megismételte az állítólagos kapacitáscsökkentés, illetve a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásokkal kapcsolatos állítását.

| (56) | Ahogy az a (27) preambulumbekezdésben már említésre került, egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során, és ezért a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényekre támaszkodva kellett megállapításokat tennie. Emellett – miként az a (29) és (51) preambulumbekezdésben is szerepelt – elsősorban a kérelemben benyújtott, a kérelmezőtől származó információkat használták fel, amelyeket minden lehetséges esetben megfelelő módon ellenőriztek. Minthogy kizárólag ezek a rendelkezésre álló információk számítottak megbízhatónak, elutasították az állítást, miszerint a megállapítások alapjául pusztán feltételezések szolgáltak. |
| --- | --- |

(56)

Ahogy az a (27) preambulumbekezdésben már említésre került, egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során, és ezért a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényekre támaszkodva kellett megállapításokat tennie. Emellett – miként az a (29) és (51) preambulumbekezdésben is szerepelt – elsősorban a kérelemben benyújtott, a kérelmezőtől származó információkat használták fel, amelyeket minden lehetséges esetben megfelelő módon ellenőriztek. Minthogy kizárólag ezek a rendelkezésre álló információk számítottak megbízhatónak, elutasították az állítást, miszerint a megállapítások alapjául pusztán feltételezések szolgáltak.

| (57) | Az érintett érdekelt fél által benyújtott információkat szintén figyelembe vették, de az a rendelkezésre álló kapacitásról, illetve a kínai szabad kapacitásról ellentmondó adatokat szolgáltatott. A szóban forgó fél állításának például éppen ellenkezőjéről tanúskodnak a beadványához mellékelt bizonyítékok, amelyek szerint nőtt, nem pedig csökkent Kínában a nátrium-glutamáthoz kapcsolódó kapacitás. Ez összhangban áll a Bizottság által tett, (53) preambulumbekezdésben ismertetett megállapításokkal. A szóban forgó fél arra vonatkozó állítását tehát, miszerint Kínában várhatóan csökkenni fog az összkapacitás, elutasították. |
| --- | --- |

(57)

Az érintett érdekelt fél által benyújtott információkat szintén figyelembe vették, de az a rendelkezésre álló kapacitásról, illetve a kínai szabad kapacitásról ellentmondó adatokat szolgáltatott. A szóban forgó fél állításának például éppen ellenkezőjéről tanúskodnak a beadványához mellékelt bizonyítékok, amelyek szerint nőtt, nem pedig csökkent Kínában a nátrium-glutamáthoz kapcsolódó kapacitás. Ez összhangban áll a Bizottság által tett, (53) preambulumbekezdésben ismertetett megállapításokkal. A szóban forgó fél arra vonatkozó állítását tehát, miszerint Kínában várhatóan csökkenni fog az összkapacitás, elutasították.

| (58) | Mindezek alapján az a következtetés vonható le, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén – miként az a (61) és (62) preambulumbekezdésben kifejtésre kerül – valószínűsíthetően az Unióba irányuló export erőteljes bővítésére fognak felhasználni. |
| --- | --- |

(58)

Mindezek alapján az a következtetés vonható le, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén – miként az a (61) és (62) preambulumbekezdésben kifejtésre kerül – valószínűsíthetően az Unióba irányuló export erőteljes bővítésére fognak felhasználni.

d)   Az uniós piac vonzereje

| (59) | A hatályban lévő intézkedések miatt a figyelembe vett időszak alatt az uniós piac csak kis részarányt képviselt a kínai exporton belül. Az egyik érdekelt fél állítása szerint az uniós piac nem lesz vonzó a kínai exportáló gyártók számára, mivel Ázsiában és más feltörekvő gazdaságokban – Kínát is beleértve – várhatóan növekedni fog a nátrium-glutamát iránti kereslet. A szóban forgó fél azt állította továbbá, hogy a kínai exportáló gyártókat semmi sem fogja az uniós piacra irányuló kivitelük növelésére ösztönözni, mivel Kína az általa az Unióban alkalmazott exportárak színvonalánál átlagosan magasabb vagy azonos árszínvonalon értékesít az egyéb harmadik országokban. |
| --- | --- |

(59)

A hatályban lévő intézkedések miatt a figyelembe vett időszak alatt az uniós piac csak kis részarányt képviselt a kínai exporton belül. Az egyik érdekelt fél állítása szerint az uniós piac nem lesz vonzó a kínai exportáló gyártók számára, mivel Ázsiában és más feltörekvő gazdaságokban – Kínát is beleértve – várhatóan növekedni fog a nátrium-glutamát iránti kereslet. A szóban forgó fél azt állította továbbá, hogy a kínai exportáló gyártókat semmi sem fogja az uniós piacra irányuló kivitelük növelésére ösztönözni, mivel Kína az általa az Unióban alkalmazott exportárak színvonalánál átlagosan magasabb vagy azonos árszínvonalon értékesít az egyéb harmadik országokban.

| (60) | Jóllehet a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a harmadik országokban alkalmazott kínai exportárak átlagosan valamivel magasabbak voltak az Unióban alkalmazott exportáraknál, ez akár annak is betudható, hogy az alkalmazandó dömpingellenes vámok miatt a kínai exportáló gyártók csökkentették az Unióba irányuló exportjaik árát. Következésképpen nem szükségszerű, hogy ez információval szolgálhat az intézkedések hatályvesztése esetén alkalmazásra kerülő árak színvonaláról. Éppen ellenkezőleg: a hatályos dömpingellenes vámok mértéke miatt a kínai exportáló gyártók úgy emelhetik exportáraikat, hogy azok továbbra is dömpingelt árak maradjanak és az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá kínáljanak. |
| --- | --- |

(60)

Jóllehet a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a harmadik országokban alkalmazott kínai exportárak átlagosan valamivel magasabbak voltak az Unióban alkalmazott exportáraknál, ez akár annak is betudható, hogy az alkalmazandó dömpingellenes vámok miatt a kínai exportáló gyártók csökkentették az Unióba irányuló exportjaik árát. Következésképpen nem szükségszerű, hogy ez információval szolgálhat az intézkedések hatályvesztése esetén alkalmazásra kerülő árak színvonaláról. Éppen ellenkezőleg: a hatályos dömpingellenes vámok mértéke miatt a kínai exportáló gyártók úgy emelhetik exportáraikat, hogy azok továbbra is dömpingelt árak maradjanak és az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá kínáljanak.

| (61) | Még ha azzal is kell számolni, hogy a belföldi felhasználás nőni fog Kínában és a felhasználás bővülni fog Ázsia más területein, illetve egyéb feltörekvő piacokon, a Kínában elérhető termelési többletkapacitás mértéke akkor is arra enged következtetni, hogy e többletkapacitás lekötése komoly ösztönzést jelent alternatív piacok felkutatására. |
| --- | --- |

(61)

Még ha azzal is kell számolni, hogy a belföldi felhasználás nőni fog Kínában és a felhasználás bővülni fog Ázsia más területein, illetve egyéb feltörekvő piacokon, a Kínában elérhető termelési többletkapacitás mértéke akkor is arra enged következtetni, hogy e többletkapacitás lekötése komoly ösztönzést jelent alternatív piacok felkutatására.

| (62) | A Bizottság figyelembe vette annak a lehetőségét is, hogy az egyesült államokbeli hatóságok által Kínával szemben, ugyanezen termék tekintetében jelenleg párhuzamosan folytatott dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok nyomán intézkedéseket vezetnek be az Amerikai Egyesült Államokba irányuló kínai nátrium-glutamát-exportra vonatkozóan. Az amerikai hatóságok végül 2014. november 26-án végleges dömpingellenes intézkedéseket vezettek be. Négy kínai exportáló gyártó esetében 20,09 %-os egyedi vámot határoztak meg, míg a maradványvámot 39,03 %-os szinten rögzítették. Az Egyesült Államok piacához való hozzáférés ennélfogva korlátozottabb lesz a kínai export számára, és így jelentősebb mennyiségű kínai nátrium-glutamát irányulhat át az uniós piacra, különösképpen abban az esetben, ha az Unióban ezzel egy időben hatályukat vesztik az intézkedések. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy 2013-ban Kína közel 26 600 tonna nátrium-glutamátot exportált az Egyesült Államokba, azaz a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználás jelentős részét kitevő mennyiséget. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság figyelembe vette annak a lehetőségét is, hogy az egyesült államokbeli hatóságok által Kínával szemben, ugyanezen termék tekintetében jelenleg párhuzamosan folytatott dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok nyomán intézkedéseket vezetnek be az Amerikai Egyesült Államokba irányuló kínai nátrium-glutamát-exportra vonatkozóan. Az amerikai hatóságok végül 2014. november 26-án végleges dömpingellenes intézkedéseket vezettek be. Négy kínai exportáló gyártó esetében 20,09 %-os egyedi vámot határoztak meg, míg a maradványvámot 39,03 %-os szinten rögzítették. Az Egyesült Államok piacához való hozzáférés ennélfogva korlátozottabb lesz a kínai export számára, és így jelentősebb mennyiségű kínai nátrium-glutamát irányulhat át az uniós piacra, különösképpen abban az esetben, ha az Unióban ezzel egy időben hatályukat vesztik az intézkedések. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy 2013-ban Kína közel 26 600 tonna nátrium-glutamátot exportált az Egyesült Államokba, azaz a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználás jelentős részét kitevő mennyiséget.

| (63) | Ezenkívül mind az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak átlaga, mind az indonéziai exportáló gyártók Unióban alkalmazott importárának – a párhuzamos vizsgálat keretében az ideiglenes rendelet (61) és (80) preambulumbekezdésében foglaltak szerint meghatározott – átlaga magasabb volt, mint a dömpingellenes vámok nélkül számított, Unióban alkalmazott kínai importárak átlaga, illetve a többi harmadik országba szállított kínai import árának átlaga. Minthogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, ez az elemzés a rendelkezésre álló információkra, pontosabban a kínai exportadatbázis adataira alapult. A kínai exportőrök árazási magatartása azt jelezte, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén az Unió vonzó piac lenne a kínai exportőrök számára, mivel ténylegesen képesek lennének emelni az Unióba irányuló export árait. |
| --- | --- |

(63)

Ezenkívül mind az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak átlaga, mind az indonéziai exportáló gyártók Unióban alkalmazott importárának – a párhuzamos vizsgálat keretében az ideiglenes rendelet (61) és (80) preambulumbekezdésében foglaltak szerint meghatározott – átlaga magasabb volt, mint a dömpingellenes vámok nélkül számított, Unióban alkalmazott kínai importárak átlaga, illetve a többi harmadik országba szállított kínai import árának átlaga. Minthogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, ez az elemzés a rendelkezésre álló információkra, pontosabban a kínai exportadatbázis adataira alapult. A kínai exportőrök árazási magatartása azt jelezte, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén az Unió vonzó piac lenne a kínai exportőrök számára, mivel ténylegesen képesek lennének emelni az Unióba irányuló export árait.

| (64) | Az, hogy a kínai behozatal a hatályos intézkedések ellenére egyre nagyobb piaci részesedést szerzett, szintén arra enged következtetni, hogy a kínai exportáló gyártók számára továbbra is vonzó az uniós piac. A mért árszintek alapján az uniós nátrium-glutamát-piac valóban vonzó célpiac marad a kínai export számára, és az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezésével feltehetően ez a vonzerő csak nőni fog. |
| --- | --- |

(64)

Az, hogy a kínai behozatal a hatályos intézkedések ellenére egyre nagyobb piaci részesedést szerzett, szintén arra enged következtetni, hogy a kínai exportáló gyártók számára továbbra is vonzó az uniós piac. A mért árszintek alapján az uniós nátrium-glutamát-piac valóban vonzó célpiac marad a kínai export számára, és az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezésével feltehetően ez a vonzerő csak nőni fog.

| (65) | A nyilvánosságra hozatalt követően a fent említett érdekelt fél megismételte a nátrium-glutamát iránti növekvő kínai belföldi kereslettel, a Kínából az Unióba irányuló export kis mennyiségével, alacsony piaci részesedésével, valamint az egyéb harmadik országokba exportált kínai nátrium-glutamát magasabb áraival kapcsolatos állításait. A szóban forgó fél azt állította, hogy ezeket a tényezőket a bizottsági elemzés keretében nem vették figyelembe. |
| --- | --- |

(65)

A nyilvánosságra hozatalt követően a fent említett érdekelt fél megismételte a nátrium-glutamát iránti növekvő kínai belföldi kereslettel, a Kínából az Unióba irányuló export kis mennyiségével, alacsony piaci részesedésével, valamint az egyéb harmadik országokba exportált kínai nátrium-glutamát magasabb áraival kapcsolatos állításait. A szóban forgó fél azt állította, hogy ezeket a tényezőket a bizottsági elemzés keretében nem vették figyelembe.

| (66) | Egyfelől minden alapot nélkülöz az az állítás, miszerint elmulasztották figyelembe venni a kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás alakulását, a nátrium-glutamát iránti kínai belföldi kereslet emelkedő tendenciáját, a Kínából az Unióba irányuló exportnak a (49) preambulumbekezdésben ismertetett alacsony volumenét, illetve piaci részesedését, valamint az Unióban és egyéb harmadik országokban alkalmazott kínai árak színvonalát. E tényezőket igenis elemezték – miként azt a (49)–(64) preambulumbekezdés is bizonyítja – és a tárgyhoz tartozó következtetéseket az érdekelt felek számára nyilvánosságra hozták. Másfelől állításainak alátámasztására az érintett fél azokon a megállapításokon kívül, amelyeket a Bizottság tett a vizsgálat során, nem nyújtott be újabb bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(66)

Egyfelől minden alapot nélkülöz az az állítás, miszerint elmulasztották figyelembe venni a kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás alakulását, a nátrium-glutamát iránti kínai belföldi kereslet emelkedő tendenciáját, a Kínából az Unióba irányuló exportnak a (49) preambulumbekezdésben ismertetett alacsony volumenét, illetve piaci részesedését, valamint az Unióban és egyéb harmadik országokban alkalmazott kínai árak színvonalát. E tényezőket igenis elemezték – miként azt a (49)–(64) preambulumbekezdés is bizonyítja – és a tárgyhoz tartozó következtetéseket az érdekelt felek számára nyilvánosságra hozták. Másfelől állításainak alátámasztására az érintett fél azokon a megállapításokon kívül, amelyeket a Bizottság tett a vizsgálat során, nem nyújtott be újabb bizonyítékokat.

| (67) | Végezetül: az érdekelt fél elutasította a (62) preambulumbekezdésben foglalt bizottsági értékelést, miszerint az egyesült államokbeli hatóságok által a Kínából az USA-ba irányuló nátrium-glutamát-exportra vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedések miatt számolni kell annak lehetőségével, hogy a kínai exportot átirányítják az USA-ból az Unióba. |
| --- | --- |

(67)

Végezetül: az érdekelt fél elutasította a (62) preambulumbekezdésben foglalt bizottsági értékelést, miszerint az egyesült államokbeli hatóságok által a Kínából az USA-ba irányuló nátrium-glutamát-exportra vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedések miatt számolni kell annak lehetőségével, hogy a kínai exportot átirányítják az USA-ból az Unióba.

| (68) | A (62) preambulumbekezdésben már kifejtettek alapján azonban meg kell jegyezni, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik az Unióban, akkor az USA-ba irányuló kínai nátrium-glutamát-exportra alkalmazandó dömpingellenes intézkedések miatt valószínűsíthető, hogy a kínai exportot át fogják irányítani az uniós piacra. |
| --- | --- |

(68)

A (62) preambulumbekezdésben már kifejtettek alapján azonban meg kell jegyezni, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik az Unióban, akkor az USA-ba irányuló kínai nátrium-glutamát-exportra alkalmazandó dömpingellenes intézkedések miatt valószínűsíthető, hogy a kínai exportot át fogják irányítani az uniós piacra.

| (69) | A fél szóban forgó állításait ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(69)

A fél szóban forgó állításait ezért el kellett utasítani.

4.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

| (70) | A fenti elemzés alátámasztotta, hogy a Kínából érkező behozatal továbbra is dömpingelt árakon, jelentős dömpingkülönbözet mellett jelenik meg az uniós piacon. Tekintettel azon megállapításokra, melyek szerint Kínában tetemes szabad termelési kapacitások állnak rendelkezésre és valószínűleg számottevő mennyiségű és dömpingelt árú exportot fognak átirányítani az uniós piacra, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy valószínűséggel folytatódni fog a dömping. |
| --- | --- |

(70)

A fenti elemzés alátámasztotta, hogy a Kínából érkező behozatal továbbra is dömpingelt árakon, jelentős dömpingkülönbözet mellett jelenik meg az uniós piacon. Tekintettel azon megállapításokra, melyek szerint Kínában tetemes szabad termelési kapacitások állnak rendelkezésre és valószínűleg számottevő mennyiségű és dömpingelt árú exportot fognak átirányítani az uniós piacra, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy valószínűséggel folytatódni fog a dömping.

D.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (71) | A hasonló terméket egyetlen uniós gyártó állította elő a felülvizsgálati időszak alatt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(71)

A hasonló terméket egyetlen uniós gyártó állította elő a felülvizsgálati időszak alatt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot.

| (72) | Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze egy gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy tartományokat kellett megadni. |
| --- | --- |

(72)

Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze egy gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy tartományokat kellett megadni.

E.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1.   Uniós felhasználás

| (73) | A Bizottság a következőképpen határozta meg az uniós felhasználást: az Eurostat adatait, valamint a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatokat felhasználva összeadta az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítését a Kínából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatallal. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság a következőképpen határozta meg az uniós felhasználást: az Eurostat adatait, valamint a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatokat felhasználva összeadta az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítését a Kínából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatallal.

| (74) | Az egyik érdekelt fél állítása szerint az Eurostat-adatbázisban az egyes KN-kódokhoz az érintett terméken kívül más termékek is tartoznak, és emiatt lehetséges, hogy a Kínából származó import volumenadatai a glutaminsavra és annak sóira vonatkozó adatokat is tartalmaztak. Az importadatokat mindazonáltal az Eurostat adatbázisából TARIC-kód (az Európai Unió integrált vámtarifája) alapján kérték le, így azok kizárólag az érintett termékre vonatkoztak, ami miatt ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(74)

Az egyik érdekelt fél állítása szerint az Eurostat-adatbázisban az egyes KN-kódokhoz az érintett terméken kívül más termékek is tartoznak, és emiatt lehetséges, hogy a Kínából származó import volumenadatai a glutaminsavra és annak sóira vonatkozó adatokat is tartalmaztak. Az importadatokat mindazonáltal az Eurostat adatbázisából TARIC-kód (az Európai Unió integrált vámtarifája) alapján kérték le, így azok kizárólag az érintett termékre vonatkoztak, ami miatt ezt az érvet elutasították.

| (75) | Ugyanezen érdekelt fél állítása szerint a Kínában gyártott és az Unióba exportált nátrium-glutamát a tisztaság tekintetében nem minden esetben felelt meg az élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó uniós előírásoknak, és kétségbe vonta, hogy ezt megfelelő módon figyelembe vették a Kínából származó behozatal volumenének meghatározásakor. Miként az a (22) preambulumbekezdésben megállapításra került, a jelenlegi vizsgálat hatálya a terméktisztaságtól függetlenül a nátrium-glutamát valamennyi típusára kiterjed, így ezt az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(75)

Ugyanezen érdekelt fél állítása szerint a Kínában gyártott és az Unióba exportált nátrium-glutamát a tisztaság tekintetében nem minden esetben felelt meg az élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó uniós előírásoknak, és kétségbe vonta, hogy ezt megfelelő módon figyelembe vették a Kínából származó behozatal volumenének meghatározásakor. Miként az a (22) preambulumbekezdésben megállapításra került, a jelenlegi vizsgálat hatálya a terméktisztaságtól függetlenül a nátrium-glutamát valamennyi típusára kiterjed, így ezt az állítást elutasították.

| (76) | Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós nátrium-glutamát-felhasználás (tonna) | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (2010-es pénzügyi év/2011-es pénzügyi év = 100) | 100 | 87 | 93 | 98 |
| Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok. |

(76)

Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

Uniós nátrium-glutamát-felhasználás (tonna)

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Felülvizsgálati időszak

Index (2010-es pénzügyi év/2011-es pénzügyi év = 100)

100

87

93

98

Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok.

| (77) | Az uniós felhasználás a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, majd a 2012/2013-as pénzügyi évben és a felülvizsgálati időszakban ismét enyhén nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás összességében 2 %-os csökkenést mutatott. A felhasználás 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év közötti csökkenésének fő oka az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének visszaesése volt, amelyet a termelés ugyanezen időszak alatti csökkenése idézett elő (lásd a (100) preambulumbekezdést). Az összbehozatal ugyanezen időszakban változatlan szinten maradt. A felhasználás 2012/2013-as pénzügyi évben tapasztalt bővülése szinte kizárólag az összbehozatal növekedésének tudható be, hiszen az uniós gazdasági ágazat értékesítési adatai lényegében változatlanok maradtak. Végül a felülvizsgálati időszakban, amíg az uniós gazdasági ágazat értékesítése újfent csökkent, addig a behozatal – és különösképpen az Indonéziából származó import (lásd a (88) preambulumbekezdést) – volumene számottevően nőtt. |
| --- | --- |

(77)

Az uniós felhasználás a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, majd a 2012/2013-as pénzügyi évben és a felülvizsgálati időszakban ismét enyhén nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás összességében 2 %-os csökkenést mutatott. A felhasználás 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év közötti csökkenésének fő oka az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének visszaesése volt, amelyet a termelés ugyanezen időszak alatti csökkenése idézett elő (lásd a (100) preambulumbekezdést). Az összbehozatal ugyanezen időszakban változatlan szinten maradt. A felhasználás 2012/2013-as pénzügyi évben tapasztalt bővülése szinte kizárólag az összbehozatal növekedésének tudható be, hiszen az uniós gazdasági ágazat értékesítési adatai lényegében változatlanok maradtak. Végül a felülvizsgálati időszakban, amíg az uniós gazdasági ágazat értékesítése újfent csökkent, addig a behozatal – és különösképpen az Indonéziából származó import (lásd a (88) preambulumbekezdést) – volumene számottevően nőtt.

| (78) | Az egyik érdekelt fél állítása szerint a felhasználás alakulásának ismertetése hiányos, mivel nem vették figyelembe, hogy a Vietnamból származó nátrium-glutamát-behozatalt az indonéziai behozatal váltotta fel és a felhasználók ebből adódóan már nem számítottak további áremelésekre és megkezdték készleteik leépítését. Ugyan helytálló a megállapítás, mely szerint az Indonéziából származó import növekedésével szemben az egyéb harmadik országokból, többek között a Vietnamból érkező nátrium-glutamát-behozatal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, ez még nem befolyásolja az Unión belüli összfelhasználás alakulását. Ennek mintájára, sem a behozatali forgalom változásának hatásai, sem pedig a gazdasági szereplőknek, mint például a felhasználóknak az e változások nyomán tett lépései nem bírnak jelentőséggel a felhasználásbeli tendenciák szempontjából. Ezt az érvet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(78)

Az egyik érdekelt fél állítása szerint a felhasználás alakulásának ismertetése hiányos, mivel nem vették figyelembe, hogy a Vietnamból származó nátrium-glutamát-behozatalt az indonéziai behozatal váltotta fel és a felhasználók ebből adódóan már nem számítottak további áremelésekre és megkezdték készleteik leépítését. Ugyan helytálló a megállapítás, mely szerint az Indonéziából származó import növekedésével szemben az egyéb harmadik országokból, többek között a Vietnamból érkező nátrium-glutamát-behozatal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, ez még nem befolyásolja az Unión belüli összfelhasználás alakulását. Ennek mintájára, sem a behozatali forgalom változásának hatásai, sem pedig a gazdasági szereplőknek, mint például a felhasználóknak az e változások nyomán tett lépései nem bírnak jelentőséggel a felhasználásbeli tendenciák szempontjából. Ezt az érvet ezért elutasították.

2.   Az érintett országból származó behozatal

a)   Az érintett országból származó behozatal volumene és piaci részesedése

| (79) | A Kínából származó behozatal volumenét és piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(79)

A Kínából származó behozatal volumenét és piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok alapján állapították meg.

| (80) | Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal volumene, illetve piaci részesedése a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene és piaci részesedése











  Ország | | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | Volumen (tonna) | 1 518 | 758 | 1 923 | 2 509 |
| Index | 100 | 50 | 127 | 165 |
| Piaci részesedés, index | 100 | 57 | 136 | 168 |
| Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok. |

(80)

Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal volumene, illetve piaci részesedése a következőképpen alakult:

2. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése

Ország

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Felülvizsgálati időszak

Kína

Volumen (tonna)

1 518

758

1 923

2 509

Index

100

50

127

165

Piaci részesedés, index

100

57

136

168

Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok.

| (81) | A 2010/2011-es pénzügyi évtől a 2011/2012-es pénzügyi évig a Kínából származó behozatal volumene csökkenő tendenciát követett, a 2012/2013-as pénzügyi évben azonban a volumen jelentősen nőtt, és ez a tendencia a felülvizsgálati időszakban megismétlődött. A Kínából származó behozatal volumene a figyelembe vett időszakban összességében 65 %-kal emelkedett. Az ehhez kapcsolódó piaci részesedés hasonló tendenciát mutatott: először, a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi évek között csökkent, majd a felülvizsgálati időszakig jelentős növekedést mutatott. A piaci részesedés a figyelembe vett időszak alatt összességében 68 %-kal bővült. A relatív növekedés ellenére azonban a kínai behozatalnak abszolút értékben mind a volumene, mind a piaci részesedése alacsony szinten maradt a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(81)

A 2010/2011-es pénzügyi évtől a 2011/2012-es pénzügyi évig a Kínából származó behozatal volumene csökkenő tendenciát követett, a 2012/2013-as pénzügyi évben azonban a volumen jelentősen nőtt, és ez a tendencia a felülvizsgálati időszakban megismétlődött. A Kínából származó behozatal volumene a figyelembe vett időszakban összességében 65 %-kal emelkedett. Az ehhez kapcsolódó piaci részesedés hasonló tendenciát mutatott: először, a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi évek között csökkent, majd a felülvizsgálati időszakig jelentős növekedést mutatott. A piaci részesedés a figyelembe vett időszak alatt összességében 68 %-kal bővült. A relatív növekedés ellenére azonban a kínai behozatalnak abszolút értékben mind a volumene, mind a piaci részesedése alacsony szinten maradt a figyelembe vett időszak alatt.

b)   Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás

| (82) | A importárakat az Eurostat adatai alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(82)

A importárakat az Eurostat adatai alapján állapították meg.

| (83) | Az alábbi táblázat a Kínából származó behozatal átlagárát ismerteti:

  3. táblázat


  Importár











  Ország | | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | Átlagár (EUR/tonna) (11) | 1 234 | 1 199 | 1 143 | 992 |
| Index | 100 | 97 | 93 | 80 |

(83)

Az alábbi táblázat a Kínából származó behozatal átlagárát ismerteti:

3. táblázat

Importár

Ország

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Felülvizsgálati időszak

Kína

Átlagár (EUR/tonna) (11)

1 234

1 199

1 143

992

Index

100

97

93

80

| (84) | A Kínából származó behozatal átlagárai a 2010/2011-es pénzügyi évtől a felülvizsgálati időszakig folyamatosan estek és a figyelembe vett időszak alatt összességében 20 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(84)

A Kínából származó behozatal átlagárai a 2010/2011-es pénzügyi évtől a felülvizsgálati időszakig folyamatosan estek és a figyelembe vett időszak alatt összességében 20 %-kal csökkentek.

| (85) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  — | az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, valamint |
| --- | --- | --- |

(85)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, valamint

| — | a Bizottság számára elérhető importstatisztikák, nevezetesen az Eurostat-adatok alapján megállapított, súlyozott átlaggal számított exportár, amelyet a vámok, a dömpingellenes vámok és a behozatal utáni költségek hozzáadásával megfelelőképpen kiigazítottak. |
| --- | --- |

—

a Bizottság számára elérhető importstatisztikák, nevezetesen az Eurostat-adatok alapján megállapított, súlyozott átlaggal számított exportár, amelyet a vámok, a dömpingellenes vámok és a behozatal utáni költségek hozzáadásával megfelelőképpen kiigazítottak.

| (86) | Az összehasonlítás alapján a Kínából származó behozatal az uniós piacon nem kínált az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak alá. A dömpingellenes vámok hatásának kiszűrésével azonban az alákínálási különbözet meghaladta a 10 %-ot. |
| --- | --- |

(86)

Az összehasonlítás alapján a Kínából származó behozatal az uniós piacon nem kínált az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak alá. A dömpingellenes vámok hatásának kiszűrésével azonban az alákínálási különbözet meghaladta a 10 %-ot.

3.   Indonéziából származó behozatal

a)   Az Indonéziából származó behozatal volumene és piaci részesedése

| (87) | Az Indonéziából származó behozatal volumenét a Bizottság az Eurostat adatai, valamint az indonéziai exportáló gyártók által a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos vizsgálat keretében szolgáltatott adatok alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(87)

Az Indonéziából származó behozatal volumenét a Bizottság az Eurostat adatai, valamint az indonéziai exportáló gyártók által a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos vizsgálat keretében szolgáltatott adatok alapján állapította meg.

| (88) | Az Indonéziából az Unióba irányuló behozatal, illetve annak piaci részesedése a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  A behozatal volumene és piaci részesedése











  Ország | | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonézia | Volumen (tonna) | 8 638 | 9 478 | 18 317 | 24 385 |
| Index | 100 | 110 | 212 | 282 |
| Piaci részesedés – index | 100 | 126 | 227 | 287 |
| Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok. |

(88)

Az Indonéziából az Unióba irányuló behozatal, illetve annak piaci részesedése a következőképpen alakult:

4. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése

Ország

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Felülvizsgálati időszak

Indonézia

Volumen (tonna)

8 638

9 478

18 317

24 385

Index

100

110

212

282

Piaci részesedés – index

100

126

227

287

Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok.

| (89) | Az Indonéziából származó behozatal volumene közel megháromszorozódott a figyelembe vett időszak alatt. A volumen folyamatos és jelentős mértékű növekedést mutatott: a 2010/2011-es pénzügyi évi 8 638 tonnáról 182 %-ot emelkedve a felülvizsgálati időszakban elérte a 24 385 tonnát. |
| --- | --- |

(89)

Az Indonéziából származó behozatal volumene közel megháromszorozódott a figyelembe vett időszak alatt. A volumen folyamatos és jelentős mértékű növekedést mutatott: a 2010/2011-es pénzügyi évi 8 638 tonnáról 182 %-ot emelkedve a felülvizsgálati időszakban elérte a 24 385 tonnát.

| (90) | Ennek nyomán a kapcsolódó piaci részesedés közel megháromszorozódott a figyelembe vett időszakban: 187 %-kal bővült annak ellenére, hogy a felhasználás összességében (2 %-kal) csökkent. |
| --- | --- |

(90)

Ennek nyomán a kapcsolódó piaci részesedés közel megháromszorozódott a figyelembe vett időszakban: 187 %-kal bővült annak ellenére, hogy a felhasználás összességében (2 %-kal) csökkent.

b)   Az Indonéziából származó behozatal árai

| (91) | Az importárat a Bizottság az Eurostat adatai, valamint a mintába felvett, indonéziai exportáló gyártók által a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamosan folyó vizsgálat keretében szolgáltatott adatok alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(91)

Az importárat a Bizottság az Eurostat adatai, valamint a mintába felvett, indonéziai exportáló gyártók által a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamosan folyó vizsgálat keretében szolgáltatott adatok alapján állapította meg.

| (92) | Az Indonéziából az Unióba irányuló import átlagára a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Importár











  Ország | | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonézia | Átlagár (EUR/tonna) | 1 266 | 1 279 | 1 226 | 1 162 |
| Index | 100 | 101 | 97 | 92 |
| Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok. |

(92)

Az Indonéziából az Unióba irányuló import átlagára a következőképpen alakult:

5. táblázat

Importár

Ország

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Felülvizsgálati időszak

Indonézia

Átlagár (EUR/tonna)

1 266

1 279

1 226

1 162

Index

100

101

97

92

Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok.

| (93) | A nátrium-glutamát Indonéziából származó importjának átlagára kismértékben nőtt a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, majd ezt követően a 2012/2013-as pénzügyi évben csökkent, a felülvizsgálati időszak alatt pedig még alacsonyabb szintet ért el. Az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatal átlagára a figyelembe vett időszak alatt összességében 8 %-os csökkenést mutatott. |
| --- | --- |

(93)

A nátrium-glutamát Indonéziából származó importjának átlagára kismértékben nőtt a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, majd ezt követően a 2012/2013-as pénzügyi évben csökkent, a felülvizsgálati időszak alatt pedig még alacsonyabb szintet ért el. Az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatal átlagára a figyelembe vett időszak alatt összességében 8 %-os csökkenést mutatott.

4.   Egyéb harmadik országokból származó, intézkedések hatálya alá nem eső behozatal

| (94) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene, piaci részesedése és árai a következőképpen alakultak:

  6. táblázat


  Egyéb harmadik országokból származó behozatal











  Ország | | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazília | Volumen (tonna) | 2 321 | 969 | 1 070 | 889 |
| Index | 100 | 42 | 46 | 38 |
| Piaci részesedés – index | 100 | 48 | 49 | 39 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 1 218 | 1 306 | 1 402 | 1 365 |
| Index | 100 | 107 | 115 | 112 |
| Koreai Köztársaság | Volumen (tonna) | 1 248 | 2 157 | 923 | 802 |
| Index | 100 | 173 | 74 | 64 |
| Piaci részesedés – index | 100 | 198 | 79 | 65 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 1 231 | 1 296 | 1 293 | 1 277 |
| Index | 100 | 105 | 105 | 104 |
| Vietnam | Volumen (tonna) | 5 707 | 6 042 | 1 820 | 769 |
| Index | 100 | 106 | 32 | 13 |
| Piaci részesedés – index | 100 | 121 | 34 | 14 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 1 284 | 1 291 | 1 361 | 1 318 |
| Index | 100 | 101 | 106 | 103 |
| További harmadik országok | Volumen (tonna) | 993 | 681 | 478 | 434 |
| Index | 100 | 69 | 48 | 44 |
| Piaci részesedés – index | 100 | 79 | 52 | 45 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 1 594 | 1 718 | 2 044 | 2 001 |
| Index | 100 | 108 | 128 | 126 |
| Egyéb harmadik országok összesen | Volumen (tonna) | 10 268 | 9 848 | 4 291 | 2 894 |
| Index | 100 | 96 | 42 | 28 |
| Piaci részesedés – index | 100 | 110 | 45 | 29 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 1 293 | 1 323 | 1 433 | 1 424 |
| Index | 100 | 102 | 111 | 110 |
| Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok. |

(94)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene, piaci részesedése és árai a következőképpen alakultak:

6. táblázat

Egyéb harmadik országokból származó behozatal

Ország

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Felülvizsgálati időszak

Brazília

Volumen (tonna)

2 321

969

1 070

889

Index

100

42

46

38

Piaci részesedés – index

100

48

49

39

Átlagár (EUR/tonna)

1 218

1 306

1 402

1 365

Index

100

107

115

112

Koreai Köztársaság

Volumen (tonna)

1 248

2 157

923

802

Index

100

173

74

64

Piaci részesedés – index

100

198

79

65

Átlagár (EUR/tonna)

1 231

1 296

1 293

1 277

Index

100

105

105

104

Vietnam

Volumen (tonna)

5 707

6 042

1 820

769

Index

100

106

32

13

Piaci részesedés – index

100

121

34

14

Átlagár (EUR/tonna)

1 284

1 291

1 361

1 318

Index

100

101

106

103

További harmadik országok

Volumen (tonna)

993

681

478

434

Index

100

69

48

44

Piaci részesedés – index

100

79

52

45

Átlagár (EUR/tonna)

1 594

1 718

2 044

2 001

Index

100

108

128

126

Egyéb harmadik országok összesen

Volumen (tonna)

10 268

9 848

4 291

2 894

Index

100

96

42

28

Piaci részesedés – index

100

110

45

29

Átlagár (EUR/tonna)

1 293

1 323

1 433

1 424

Index

100

102

111

110

Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok.

| (95) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a 2010/2011-es pénzügyi évi 10 268 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 2 894 tonnára, vagyis a figyelembe vett időszak alatt összességében 72 %-kal esett vissza. Ugyanezen időszak alatt a kapcsolódó piaci részesedés 71 %-kal csökkent. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt csupán mintegy negyedét tette ki a 2010/2011-es pénzügyi évben elért részesedésnek. A harmadik országok importárai a figyelembe vett időszak alatt összességében 10 %-kal nőttek. |
| --- | --- |

(95)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a 2010/2011-es pénzügyi évi 10 268 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 2 894 tonnára, vagyis a figyelembe vett időszak alatt összességében 72 %-kal esett vissza. Ugyanezen időszak alatt a kapcsolódó piaci részesedés 71 %-kal csökkent. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt csupán mintegy negyedét tette ki a 2010/2011-es pénzügyi évben elért részesedésnek. A harmadik országok importárai a figyelembe vett időszak alatt összességében 10 %-kal nőttek.

| (96) | Az egyik érdekelt fél állítása szerint a teljes, vagyis a kínai és az indonéziai behozatalt is magában foglaló import a figyelembe vett időszak alatt változatlan maradt. |
| --- | --- |

(96)

Az egyik érdekelt fél állítása szerint a teljes, vagyis a kínai és az indonéziai behozatalt is magában foglaló import a figyelembe vett időszak alatt változatlan maradt.

| (97) | Ez az állítás – miként az a 7. táblázatból is kitűnik – ellentmond a rendelkezésre álló statisztikai adatoknak, amelyekre a vizsgálat megállapításai támaszkodnak. A figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló összbehozatal valójában 46 %-kal nőtt. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(97)

Ez az állítás – miként az a 7. táblázatból is kitűnik – ellentmond a rendelkezésre álló statisztikai adatoknak, amelyekre a vizsgálat megállapításai támaszkodnak. A figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló összbehozatal valójában 46 %-kal nőtt. Az állítást ezért elutasították.

| (98) | A Kínából és Indonéziából származó importot is magában foglaló összbehozatal a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  Összbehozatal | | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összbehozatal | Volumen (tonna) | 20 424 | 20 084 | 24 531 | 29 788 |
| Index | 100 | 98 | 120 | 146 |
| Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok. |

(98)

A Kínából és Indonéziából származó importot is magában foglaló összbehozatal a következőképpen alakult:

7. táblázat

Összbehozatal

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Felülvizsgálati időszak

Összbehozatal

Volumen (tonna)

20 424

20 084

24 531

29 788

Index

100

98

120

146

Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok.

5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (99) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és mutatót, amely hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(99)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és mutatót, amely hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

a)   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (100) | A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési összkapacitás és teljes kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

  8. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen
  Index | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Termelési kapacitás
  Index | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás
  Index | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Forrás: kitöltött kérdőív. |

(100)

A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési összkapacitás és teljes kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

8. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen

Index

100

95

107

91

Termelési kapacitás

Index

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás

Index

100

95

107

91

Forrás: kitöltött kérdőív.

| (101) | A figyelembe vett időszakra a termelés ingadozása volt jellemző: a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, majd a 2011/2012-es és 2012/2013-as pénzügyi év között nőtt, a felülvizsgálati időszakban pedig elérte a mélypontot. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az ingadozások mindenekelőtt az uniós gazdasági ágazat 15 havonkénti, karbantartási munkák miatti leállásainak tudhatók be, illetve a 2010/2011-es zord téli időjárásnak, amely zavarokat okozott az egyik fő nyersanyag (az ammónia) beszállításában. A felülvizsgálati időszak során a karbantartási leállást meghosszabbították, ily módon igyekeztek ugyanis csökkenteni a magas készletállományt. Összességében a figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene 9 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(101)

A figyelembe vett időszakra a termelés ingadozása volt jellemző: a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, majd a 2011/2012-es és 2012/2013-as pénzügyi év között nőtt, a felülvizsgálati időszakban pedig elérte a mélypontot. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az ingadozások mindenekelőtt az uniós gazdasági ágazat 15 havonkénti, karbantartási munkák miatti leállásainak tudhatók be, illetve a 2010/2011-es zord téli időjárásnak, amely zavarokat okozott az egyik fő nyersanyag (az ammónia) beszállításában. A felülvizsgálati időszak során a karbantartási leállást meghosszabbították, ily módon igyekeztek ugyanis csökkenteni a magas készletállományt. Összességében a figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene 9 %-kal csökkent.

| (102) | Az egyik fél állítása szerint a termelési volumen, illetve a kapacitáskihasználtság csak az után kezdtek zsugorodni, hogy a figyelembe vett időszak előtt igen erőteljes növekedést mutattak. Ennek alapján a fél úgy érvelt, hogy az említett tényezők kapcsán kirajzolódó csökkenő tendencia így már nem támasztja alá a károkozást. A különböző kármutatókhoz tartozó tendenciák megállapítása keretében a Bizottság a már a vizsgálat kezdetekor meghatározott figyelembe vett időszak alapján végezte el az értékelését. A kialakult gyakorlatnak megfelelően a figyelembe vett időszak a felülvizsgálati időszakot, valamint az azt megelőző három pénzügyi évet foglalja magában. Az, hogy a figyelembe vett időszak előtt bizonyos kármutatók esetében magasabb értékek voltak mérhetők, még nem szolgáltat elegendő indokot arra, hogy szakítsunk e gyakorlattal. Ebből adódóan kizárólag a figyelembe vett időszak alatti tendenciák vehetők számításba. A szóban forgó állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(102)

Az egyik fél állítása szerint a termelési volumen, illetve a kapacitáskihasználtság csak az után kezdtek zsugorodni, hogy a figyelembe vett időszak előtt igen erőteljes növekedést mutattak. Ennek alapján a fél úgy érvelt, hogy az említett tényezők kapcsán kirajzolódó csökkenő tendencia így már nem támasztja alá a károkozást. A különböző kármutatókhoz tartozó tendenciák megállapítása keretében a Bizottság a már a vizsgálat kezdetekor meghatározott figyelembe vett időszak alapján végezte el az értékelését. A kialakult gyakorlatnak megfelelően a figyelembe vett időszak a felülvizsgálati időszakot, valamint az azt megelőző három pénzügyi évet foglalja magában. Az, hogy a figyelembe vett időszak előtt bizonyos kármutatók esetében magasabb értékek voltak mérhetők, még nem szolgáltat elegendő indokot arra, hogy szakítsunk e gyakorlattal. Ebből adódóan kizárólag a figyelembe vett időszak alatti tendenciák vehetők számításba. A szóban forgó állítást ezért elutasították.

| (103) | A termelési kapacitás összességében állandó szinten maradt a figyelembe vett időszak során. |
| --- | --- |

(103)

A termelési kapacitás összességében állandó szinten maradt a figyelembe vett időszak során.

| (104) | Annak következtében, hogy a termelési volumen csökkenést mutatott, a termelési kapacitás pedig állandó szinten maradt, a kapacitáskihasználás a termelési volumen alakulását követte, vagyis csökkent a 2011/2012-es pénzügyi évben, majd nőtt a 2012/2013-as pénzügyi évben, és végül ismét csökkent a felülvizsgálati időszak alatt. A kapacitáskihasználás – a termelési volumen csökkenésével összhangban – összességében 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(104)

Annak következtében, hogy a termelési volumen csökkenést mutatott, a termelési kapacitás pedig állandó szinten maradt, a kapacitáskihasználás a termelési volumen alakulását követte, vagyis csökkent a 2011/2012-es pénzügyi évben, majd nőtt a 2012/2013-as pénzügyi évben, és végül ismét csökkent a felülvizsgálati időszak alatt. A kapacitáskihasználás – a termelési volumen csökkenésével összhangban – összességében 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

b)   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (105) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat unióbeli értékesítési volumene és Unión belüli piaci részesedése a következőképpen alakult:

  9. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az Unióban – Index | 100 | 84 | 85 | 83 |
| Piaci részesedés
  Index | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok. |

(105)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat unióbeli értékesítési volumene és Unión belüli piaci részesedése a következőképpen alakult:

9. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az Unióban – Index

100

84

85

83

Piaci részesedés

Index

100

96

91

85

Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok.

| (106) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által értékesített nátrium-glutamát volumene 17 %-kal csökkent. Az értékesítési volumen elsősorban a 2010/2011-es és 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, míg az ezt követő években viszonylag stabil maradt. Az értékesítési volumen csökkenése a felhasználás párhuzamos mérséklődése, illetve a növekvő – elsősorban indonéziai – behozatal mellett ahhoz vezetett, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése összességében mintegy 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4 %-kal csökkent a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, ami egybeesett az Indonéziából származó és Kínából érkező import piaci részesedéseinek ugyanezen időszak alatti növekedésével. A 2012/2013-as pénzügyi év és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése egyenletesen csökkent, szemben az Indonéziából érkező behozatal volumenével és piaci részesedésével, amelyek jelentős mértékben növekedtek. A Kínából származó import, illetve annak piaci részesedése szintén növekedést mutatott a figyelembe vett időszakban, jóllehet az egész időszak alatt alacsony szinten maradt. |
| --- | --- |

(106)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által értékesített nátrium-glutamát volumene 17 %-kal csökkent. Az értékesítési volumen elsősorban a 2010/2011-es és 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, míg az ezt követő években viszonylag stabil maradt. Az értékesítési volumen csökkenése a felhasználás párhuzamos mérséklődése, illetve a növekvő – elsősorban indonéziai – behozatal mellett ahhoz vezetett, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése összességében mintegy 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4 %-kal csökkent a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, ami egybeesett az Indonéziából származó és Kínából érkező import piaci részesedéseinek ugyanezen időszak alatti növekedésével. A 2012/2013-as pénzügyi év és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése egyenletesen csökkent, szemben az Indonéziából érkező behozatal volumenével és piaci részesedésével, amelyek jelentős mértékben növekedtek. A Kínából származó import, illetve annak piaci részesedése szintén növekedést mutatott a figyelembe vett időszakban, jóllehet az egész időszak alatt alacsony szinten maradt.

c)   Növekedés

| (107) | Az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti 2 %-os csökkenése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 17 %-kal csökkent, aminek következtében piaci részesedése 15 %-kal zsugorodott. |
| --- | --- |

(107)

Az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti 2 %-os csökkenése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 17 %-kal csökkent, aminek következtében piaci részesedése 15 %-kal zsugorodott.

d)   Foglalkoztatás és termelékenység

| (108) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  10. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma
  Index | 100 | 103 | 107 | 108 |
| Termelékenység (egység/foglalkoztatott)
  Index | 100 | 92 | 100 | 85 |
| Forrás: kitöltött kérdőív. |

(108)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

10. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

Index

100

103

107

108

Termelékenység (egység/foglalkoztatott)

Index

100

92

100

85

Forrás: kitöltött kérdőív.

| (109) | Az uniós gazdasági ágazat által foglalkoztatott személyek száma folyamatosan, a figyelembe vett időszak alatt összességében 8 %-kal nőtt. E létszámgyarapodás elsősorban egy volt kapcsolt vállalkozás 2011. évi integrálásával és az uniós gazdasági ágazat karbantartási részlegének bővítésével magyarázható. |
| --- | --- |

(109)

Az uniós gazdasági ágazat által foglalkoztatott személyek száma folyamatosan, a figyelembe vett időszak alatt összességében 8 %-kal nőtt. E létszámgyarapodás elsősorban egy volt kapcsolt vállalkozás 2011. évi integrálásával és az uniós gazdasági ágazat karbantartási részlegének bővítésével magyarázható.

| (110) | A termelékenység csökkenése a foglalkoztatottság növekedésének és a termelés – (100) preambulumbekezdés 8. táblázata szerinti – csökkenésének együttes hatásából adódott. |
| --- | --- |

(110)

A termelékenység csökkenése a foglalkoztatottság növekedésének és a termelés – (100) preambulumbekezdés 8. táblázata szerinti – csökkenésének együttes hatásából adódott.

6.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (111) | A Kína tekintetében megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a minimumnak számító küszöböt, a kínai behozatal volumene viszont a figyelembe vett időszak alatt végig alacsony szinten maradt. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén azonban a tényleges dömpingkülönbözetek jelentős hatást fognak gyakorolni az uniós gazdasági ágazatra a Kínából származó behozatal növekvő volumene és csökkenő árai, valamint a kínai behozatalnak a hatályvesztés következtében várható alakulása miatt. Ezzel párhuzamosan az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalával kapcsolatban folytatott, a (7) preambulumbekezdésben említett vizsgálat során az együttműködő, az uniós piacon a figyelembe vett időszak alatt jelentős részesedésnövekedést elérő indonéziai exportáló gyártók tekintetében megállapított dömpingkülönbözetek igen magas szintet mutattak. |
| --- | --- |

(111)

A Kína tekintetében megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a minimumnak számító küszöböt, a kínai behozatal volumene viszont a figyelembe vett időszak alatt végig alacsony szinten maradt. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén azonban a tényleges dömpingkülönbözetek jelentős hatást fognak gyakorolni az uniós gazdasági ágazatra a Kínából származó behozatal növekvő volumene és csökkenő árai, valamint a kínai behozatalnak a hatályvesztés következtében várható alakulása miatt. Ezzel párhuzamosan az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalával kapcsolatban folytatott, a (7) preambulumbekezdésben említett vizsgálat során az együttműködő, az uniós piacon a figyelembe vett időszak alatt jelentős részesedésnövekedést elérő indonéziai exportáló gyártók tekintetében megállapított dömpingkülönbözetek igen magas szintet mutattak.

| (112) | Az uniós gazdasági ágazat – miként az a (124) preambulumbekezdésben már említésre került – még mindig a nátrium-glutamát korábbi dömpingelt kínai behozatalának káros hatásaival küzd. Minthogy az Indonéziából származó dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszak alatt számottevő növekedést mutatott és a megállapítások (12) szerint jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, levonható a következtetés, miszerint a felépülési folyamat visszájára fordult. |
| --- | --- |

(112)

Az uniós gazdasági ágazat – miként az a (124) preambulumbekezdésben már említésre került – még mindig a nátrium-glutamát korábbi dömpingelt kínai behozatalának káros hatásaival küzd. Minthogy az Indonéziából származó dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszak alatt számottevő növekedést mutatott és a megállapítások (12) szerint jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, levonható a következtetés, miszerint a felépülési folyamat visszájára fordult.

a)   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (113) | Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  11. táblázat


  Átlagos értékesítési árak | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna)
  Index | 100 | 107 | 101 | 97 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna)
  Index | 100 | 120 | 124 | 130 |
| Forrás: kitöltött kérdőív. |

(113)

Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

11. táblázat

Átlagos értékesítési árak

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna)

Index

100

107

101

97

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

Index

100

120

124

130

Forrás: kitöltött kérdőív.

| (114) | Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történt uniós értékesítéseinek átlagos egységára a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal csökkent. Először 7 %-kal emelkedett a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, de ezt követően folyamatosan csökkent a felülvizsgálati időszakig. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év közötti áremelkedés az ugyanezen időszak alatti költségnövekedéseknek tudható be, noha a költségek emelkedése jóval meghaladta az árak növekedését. Ezzel egy időben nőtt az indonéziai behozatal és jelentős árnyomást fejtett ki az uniós gazdasági ágazatra. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak a 2011/2012-es és a 2012/2013-as pénzügyi év között 6 %-kal, majd a 2012/2013-as pénzügyi év és a felülvizsgálati időszak között további 4 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(114)

Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történt uniós értékesítéseinek átlagos egységára a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal csökkent. Először 7 %-kal emelkedett a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, de ezt követően folyamatosan csökkent a felülvizsgálati időszakig. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év közötti áremelkedés az ugyanezen időszak alatti költségnövekedéseknek tudható be, noha a költségek emelkedése jóval meghaladta az árak növekedését. Ezzel egy időben nőtt az indonéziai behozatal és jelentős árnyomást fejtett ki az uniós gazdasági ágazatra. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak a 2011/2012-es és a 2012/2013-as pénzügyi év között 6 %-kal, majd a 2012/2013-as pénzügyi év és a felülvizsgálati időszak között további 4 %-kal csökkentek.

| (115) | A figyelembe vett időszak alatt a termelési egységköltség 30 %-kal nőtt. A 2011/2012-es pénzügyi évtől kezdődően folyamatos növekedés volt tapasztalható, amely elsősorban a nyersanyag-, illetve munkaerőköltségek emelkedésének volt tulajdonítható. Ezt a költségnövekedést – miként az már elhangzott – az Indonéziából származó dömpingelt behozatal árnyomása miatt nem lehetett megfelelő mértékű áremeléssel fedezni. |
| --- | --- |

(115)

A figyelembe vett időszak alatt a termelési egységköltség 30 %-kal nőtt. A 2011/2012-es pénzügyi évtől kezdődően folyamatos növekedés volt tapasztalható, amely elsősorban a nyersanyag-, illetve munkaerőköltségek emelkedésének volt tulajdonítható. Ezt a költségnövekedést – miként az már elhangzott – az Indonéziából származó dömpingelt behozatal árnyomása miatt nem lehetett megfelelő mértékű áremeléssel fedezni.

| (116) | Az egyik érdekelt fél azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy az vizsgálja meg, nem növelhette-e mesterséges módon az uniós gazdasági ágazat termelési átlagköltségét az, hogy a melléktermékek esetleg az uniós gazdasági ágazat termelési költségei közé kerültek besorolásra. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a melléktermékek megfelelőképpen kerültek besorolásra, és azok semmilyen módon nem torzították a károkozásról alkotott képet. Ebből adódóan ezt az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(116)

Az egyik érdekelt fél azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy az vizsgálja meg, nem növelhette-e mesterséges módon az uniós gazdasági ágazat termelési átlagköltségét az, hogy a melléktermékek esetleg az uniós gazdasági ágazat termelési költségei közé kerültek besorolásra. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a melléktermékek megfelelőképpen kerültek besorolásra, és azok semmilyen módon nem torzították a károkozásról alkotott képet. Ebből adódóan ezt az állítást elutasították.

b)   Munkaerőköltségek

| (117) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  12. táblázat


  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
  Index | 100 | 117 | 125 | 124 |
| Forrás: kitöltött kérdőív. |

(117)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

12. táblázat

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Felülvizsgálati időszak

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

Index

100

117

125

124

Forrás: kitöltött kérdőív.

| (118) | A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség 24 %-kal nőtt. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy a gyártási eljárás optimalizálása érdekében az uniós gazdasági ágazat egyre fokozottabban igyekezett javítani alkalmazottai teljesítményét. |
| --- | --- |

(118)

A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség 24 %-kal nőtt. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy a gyártási eljárás optimalizálása érdekében az uniós gazdasági ágazat egyre fokozottabban igyekezett javítani alkalmazottai teljesítményét.

c)   Készletek

| (119) | Az uniós gyártó készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  13. táblázat


  Készletek | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek
  Index | 100 | 82 | 164 | 143 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve
  Index | 100 | 86 | 153 | 156 |
| Forrás: kitöltött kérdőív. |

(119)

Az uniós gyártó készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

13. táblázat

Készletek

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek

Index

100

82

164

143

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

Index

100

86

153

156

Forrás: kitöltött kérdőív.

| (120) | A figyelembe vett időszakban a zárókészletek összességében 43 %-kal növekedtek. A termelési volumen csökkenése és az exportértékesítések volumenének növekedése nyomán a 2010/2011-es pénzügyi évtől a 2011/2012-es pénzügyi évig csökkentek a zárókészletek. A 2011/2012-es pénzügyi évtől a 2012/2013-as pénzügyi évig nőttek a készletek, aminek hátterében az állt, hogy a termelés nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése szinte változatlan szintű maradt. A zárókészletek a 2012/2013-as pénzügyi évtől a felülvizsgálati időszakig újfent csökkentek, elsősorban a termelés visszafogására irányuló azon döntés következtében, amellyel a készletek tetemes állományának csökkentését igyekeztek elérni. |
| --- | --- |

(120)

A figyelembe vett időszakban a zárókészletek összességében 43 %-kal növekedtek. A termelési volumen csökkenése és az exportértékesítések volumenének növekedése nyomán a 2010/2011-es pénzügyi évtől a 2011/2012-es pénzügyi évig csökkentek a zárókészletek. A 2011/2012-es pénzügyi évtől a 2012/2013-as pénzügyi évig nőttek a készletek, aminek hátterében az állt, hogy a termelés nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése szinte változatlan szintű maradt. A zárókészletek a 2012/2013-as pénzügyi évtől a felülvizsgálati időszakig újfent csökkentek, elsősorban a termelés visszafogására irányuló azon döntés következtében, amellyel a készletek tetemes állományának csökkentését igyekeztek elérni.

| (121) | A termelés százalékában kifejezett zárókészletek csökkentek a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, de csaknem megduplázódtak a 2011/2012-es és a 2012/2013-as pénzügyi év között. A 2012/2013-as pénzügyi év és a felülvizsgálati időszak között további növekedés volt tapasztalható. A figyelembe vett időszak alatt összességében 56 %-os növekedést regisztráltak. A 2012/2013-as pénzügyi évben, illetve a felülvizsgálati időszakban tapasztalt növekedés értékelésekor figyelembe kell venni, hogy az Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumene növekedést mutatott, míg az uniós értékesítés ugyanezen időszak alatt gyakorlatilag változatlan maradt. |
| --- | --- |

(121)

A termelés százalékában kifejezett zárókészletek csökkentek a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, de csaknem megduplázódtak a 2011/2012-es és a 2012/2013-as pénzügyi év között. A 2012/2013-as pénzügyi év és a felülvizsgálati időszak között további növekedés volt tapasztalható. A figyelembe vett időszak alatt összességében 56 %-os növekedést regisztráltak. A 2012/2013-as pénzügyi évben, illetve a felülvizsgálati időszakban tapasztalt növekedés értékelésekor figyelembe kell venni, hogy az Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumene növekedést mutatott, míg az uniós értékesítés ugyanezen időszak alatt gyakorlatilag változatlan maradt.

d)   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (122) | Az uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  14. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)
  Index | 100 | 30 | – 31 | – 80 |
| Pénzforgalom (EUR)
  Index | 100 | 39 | – 48 | – 19 |
| Beruházások (EUR)
  Index | 100 | 182 | 143 | 197 |
| Beruházások megtérülése
  Index | 100 | 14 | – 61 | – 110 |
| Forrás: kitöltött kérdőív. |

(122)

Az uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

14. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)

Index

100

30

– 31

– 80

Pénzforgalom (EUR)

Index

100

39

– 48

– 19

Beruházások (EUR)

Index

100

182

143

197

Beruházások megtérülése

Index

100

14

– 61

– 110

Forrás: kitöltött kérdőív.

| (123) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi évben a jövedelmezőség számottevően visszaesett, de még továbbra is pozitív tartományban maradt. A 2012/2013-as pénzügyi évtől a jövedelmezőség negatívba fordult, és a felülvizsgálati időszak alatt tovább csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség összességében 180 %-kal csökkent. Ez a változás főként az Unióban dömpingelt áron megjelent indonéziai behozatal nyomán kialakult árnyomással magyarázható, amely megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy a költségnövekedéssel összhangban határozza meg árait. A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom változása a jövedelmezőség alakulásával megegyező tendenciát mutatott, vagyis a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkent és a 2012/2013-as pénzügyi évtől kezdődően negatív volt. A felülvizsgálati időszakban ez a tendencia még inkább felerősödött. Összességében a nettó pénzforgalom 119 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(123)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi évben a jövedelmezőség számottevően visszaesett, de még továbbra is pozitív tartományban maradt. A 2012/2013-as pénzügyi évtől a jövedelmezőség negatívba fordult, és a felülvizsgálati időszak alatt tovább csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség összességében 180 %-kal csökkent. Ez a változás főként az Unióban dömpingelt áron megjelent indonéziai behozatal nyomán kialakult árnyomással magyarázható, amely megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy a költségnövekedéssel összhangban határozza meg árait. A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom változása a jövedelmezőség alakulásával megegyező tendenciát mutatott, vagyis a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkent és a 2012/2013-as pénzügyi évtől kezdődően negatív volt. A felülvizsgálati időszakban ez a tendencia még inkább felerősödött. Összességében a nettó pénzforgalom 119 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (124) | A figyelembe vett időszakban a beruházások 97 %-kal növekedtek. Ezek elsősorban a karbantartások, illetve a jogszabályban előírt biztonsági követelményeknek való megfelelés miatt szükségessé vált beruházások voltak. Jóllehet az uniós gazdasági ágazat még mindig a kínai exportáló gyártók korábbi, a figyelembe vett időszak előtti dömpingtevékenységének hatásaival küzdött, helyzete már javulni kezdett, és a figyelembe vett időszak elejétől a 2011/2012-es pénzügyi évig nyereségesen működött. Ilyen körülmények között számos halaszthatatlanná vált beruházás megvalósítására került sor, ami magyarázatul szolgál a beruházási adatok 2011/2012-es pénzügyi évben és az azt követő években tapasztalt jelentős emelkedésére. |
| --- | --- |

(124)

A figyelembe vett időszakban a beruházások 97 %-kal növekedtek. Ezek elsősorban a karbantartások, illetve a jogszabályban előírt biztonsági követelményeknek való megfelelés miatt szükségessé vált beruházások voltak. Jóllehet az uniós gazdasági ágazat még mindig a kínai exportáló gyártók korábbi, a figyelembe vett időszak előtti dömpingtevékenységének hatásaival küzdött, helyzete már javulni kezdett, és a figyelembe vett időszak elejétől a 2011/2012-es pénzügyi évig nyereségesen működött. Ilyen körülmények között számos halaszthatatlanná vált beruházás megvalósítására került sor, ami magyarázatul szolgál a beruházási adatok 2011/2012-es pénzügyi évben és az azt követő években tapasztalt jelentős emelkedésére.

| (125) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A hasonló termék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódó beruházások megtérülése – a többi pénzügyi mutatóhoz hasonlóan – a 2012/2013-as pénzügyi évtől, a jövedelmezőség alakulásának negatív tendenciáját tükrözve negatív értéket mutatott. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése összességében 210 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(125)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A hasonló termék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódó beruházások megtérülése – a többi pénzügyi mutatóhoz hasonlóan – a 2012/2013-as pénzügyi évtől, a jövedelmezőség alakulásának negatív tendenciáját tükrözve negatív értéket mutatott. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése összességében 210 %-kal csökkent.

| (126) | Figyelembe véve a csökkenő jövedelmezőséget, illetve a csökkenő pénzforgalmat, a vállalat tőkebevonási képességét szintén negatív hatás érte. |
| --- | --- |

(126)

Figyelembe véve a csökkenő jövedelmezőséget, illetve a csökkenő pénzforgalmat, a vállalat tőkebevonási képességét szintén negatív hatás érte.

e)   A kárra vonatkozó következtetés

| (127) | Szinte valamennyi főbb kármutató negatív tendenciát jelzett. Eszerint a termelési volumen és a kapacitáskihasználás hozzávetőleg 9 %-kal, az értékesítési volumen pedig 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az értékesítési volumen és piaci részesedés tekintetében elszenvedett veszteségek ellensúlyozására irányuló törekvésként a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagárai 3 %-kal csökkentek, miközben a termelési költségek ezzel párhuzamosan 30 %-kal megemelkedtek. Mindezek következtében a figyelembe vett időszak kezdetekor még pozitív jövedelmezőség visszaesett, és a 2012/2013-as pénzügyi évben negatív tartományba került, a felülvizsgálati időszak alatt pedig tovább csökkent. Hasonló negatív tendencia volt tapasztalható a nettó pénzforgalom és a beruházások megtérülése tekintetében is. |
| --- | --- |

(127)

Szinte valamennyi főbb kármutató negatív tendenciát jelzett. Eszerint a termelési volumen és a kapacitáskihasználás hozzávetőleg 9 %-kal, az értékesítési volumen pedig 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az értékesítési volumen és piaci részesedés tekintetében elszenvedett veszteségek ellensúlyozására irányuló törekvésként a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagárai 3 %-kal csökkentek, miközben a termelési költségek ezzel párhuzamosan 30 %-kal megemelkedtek. Mindezek következtében a figyelembe vett időszak kezdetekor még pozitív jövedelmezőség visszaesett, és a 2012/2013-as pénzügyi évben negatív tartományba került, a felülvizsgálati időszak alatt pedig tovább csökkent. Hasonló negatív tendencia volt tapasztalható a nettó pénzforgalom és a beruházások megtérülése tekintetében is.

| (128) | A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatottak száma 8 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt tapasztalt növekedés egyrészről egy volt kapcsolt vállalkozás 2011. évi integrálásával, másrészről az uniós gazdasági ágazat karbantartási részlegének bővítésével magyarázható. Pozitív tendencia volt megfigyelhető a beruházások esetében is. E beruházások főként prevenciós intézkedésekhez, illetve biztonsági követelményekhez kapcsolódtak, nem pedig a kapacitás növelését szolgálták. Ezek a kedvező fejlemények tehát nem cáfolták meg a károkozás tényét. |
| --- | --- |

(128)

A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatottak száma 8 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt tapasztalt növekedés egyrészről egy volt kapcsolt vállalkozás 2011. évi integrálásával, másrészről az uniós gazdasági ágazat karbantartási részlegének bővítésével magyarázható. Pozitív tendencia volt megfigyelhető a beruházások esetében is. E beruházások főként prevenciós intézkedésekhez, illetve biztonsági követelményekhez kapcsolódtak, nem pedig a kapacitás növelését szolgálták. Ezek a kedvező fejlemények tehát nem cáfolták meg a károkozás tényét.

| (129) | Az egyik érdekelt fél állítása szerint az, hogy mindössze néhány kármutató jelzett negatív tendenciát, nem szolgáltat elegendő alapot a jelentős kárra vonatkozó következtetés levonásához. Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése nem azt írja elő, hogy valamennyi kármutatónak negatív tendenciát kell jeleznie, hanem hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzésekor valamennyi kármutató alakulását együttesen kell figyelembe venni. A jelenlegi ügyben szinte az összes kármutató negatív tendenciáról tanúskodott, a legfontosabb mutatóknak számító értékesítési és termelési volument, piaci részesedést, átlagos értékesítési árat és a jövedelmezőséget is beleértve. |
| --- | --- |

(129)

Az egyik érdekelt fél állítása szerint az, hogy mindössze néhány kármutató jelzett negatív tendenciát, nem szolgáltat elegendő alapot a jelentős kárra vonatkozó következtetés levonásához. Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése nem azt írja elő, hogy valamennyi kármutatónak negatív tendenciát kell jeleznie, hanem hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzésekor valamennyi kármutató alakulását együttesen kell figyelembe venni. A jelenlegi ügyben szinte az összes kármutató negatív tendenciáról tanúskodott, a legfontosabb mutatóknak számító értékesítési és termelési volument, piaci részesedést, átlagos értékesítési árat és a jövedelmezőséget is beleértve.

| (130) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(130)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

F.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VAGY FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzés

| (131) | A (99)–(130) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszak alatt. A kínai behozatal a figyelembe vett időszakban végig csak korlátozott mennyiségben volt jelen az uniós piacon, szemben az Indonéziából származó importtal, amelynek volumene és piaci részesedése ugyanezen időszak alatt közel megháromszorozódott. Az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalához kapcsolódó párhuzamos, (7) preambulumbekezdésben említett vizsgálat (13) során levont következtetés szerint az Indonéziából érkező import dömpingelt behozatalnak minősül és jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, amely károkozásban azonban a Kínából érkező import nem játszott szerepet alacsony volumene és az árszínvonala miatt. A vizsgálat mindazonáltal – a (48) és (70) preambulumbekezdésben felvázoltak alapján – kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kínai behozatalt dömpinget mutató árszínvonalon bonyolították le és valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping folytatódni fog. |
| --- | --- |

(131)

A (99)–(130) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszak alatt. A kínai behozatal a figyelembe vett időszakban végig csak korlátozott mennyiségben volt jelen az uniós piacon, szemben az Indonéziából származó importtal, amelynek volumene és piaci részesedése ugyanezen időszak alatt közel megháromszorozódott. Az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalához kapcsolódó párhuzamos, (7) preambulumbekezdésben említett vizsgálat (13) során levont következtetés szerint az Indonéziából érkező import dömpingelt behozatalnak minősül és jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, amely károkozásban azonban a Kínából érkező import nem játszott szerepet alacsony volumene és az árszínvonala miatt. A vizsgálat mindazonáltal – a (48) és (70) preambulumbekezdésben felvázoltak alapján – kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kínai behozatalt dömpinget mutató árszínvonalon bonyolították le és valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping folytatódni fog.

2.   A Kínából érkező behozatalnak az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén várható volumenváltozása nyomán jelentkező hatások és az árhatások

| (132) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a kínai behozatalnak az uniós piacra, illetve uniós gazdasági ágazatra gyakorolt esetleges hatását elemezve felmérte, hogy a jelenleg hatályos intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a kár megismétlődése. |
| --- | --- |

(132)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a kínai behozatalnak az uniós piacra, illetve uniós gazdasági ágazatra gyakorolt esetleges hatását elemezve felmérte, hogy a jelenleg hatályos intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a kár megismétlődése.

| (133) | Az elemzés fókuszában a kínai exportáló gyártók szabad kapacitásai, az uniós piac vonzereje, valamint a kínai gyártók unióbeli árazási magatartása állt. Emellett az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedéseket is figyelembe vették. |
| --- | --- |

(133)

Az elemzés fókuszában a kínai exportáló gyártók szabad kapacitásai, az uniós piac vonzereje, valamint a kínai gyártók unióbeli árazási magatartása állt. Emellett az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedéseket is figyelembe vették.

| (134) | Miként az az (51) preambulumbekezdésben megállapításra került, a becslések alapján 2012-ben mintegy 600 000–900 000 tonna szabad kapacitás állt rendelkezésre Kínában a nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan. Ez a mennyiség jóval meghaladta a nátrium-glutamát ugyanezen időszak alatti uniós összfelhasználását. |
| --- | --- |

(134)

Miként az az (51) preambulumbekezdésben megállapításra került, a becslések alapján 2012-ben mintegy 600 000–900 000 tonna szabad kapacitás állt rendelkezésre Kínában a nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan. Ez a mennyiség jóval meghaladta a nátrium-glutamát ugyanezen időszak alatti uniós összfelhasználását.

| (135) | Az uniós piac vonzerejével kapcsolatban az (59)–(64) preambulumbekezdésben tett megállapítások alapján logikusan arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén e szabad kapacitásoknak minden valószínűség szerint legalább egy részét az uniós piacra irányuló termelésre fogják felhasználni. |
| --- | --- |

(135)

Az uniós piac vonzerejével kapcsolatban az (59)–(64) preambulumbekezdésben tett megállapítások alapján logikusan arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén e szabad kapacitásoknak minden valószínűség szerint legalább egy részét az uniós piacra irányuló termelésre fogják felhasználni.

| (136) | A dömpingellenes vámok nélkül számított kínai importárak – miként az az (50) preambulumbekezdésben említésre került – átlagosan több mint 10 %-kal kínálnának az uniós értékesítési árak alá. Emellett az indonéziai importáraknál is alacsonyabbak lennének. Ennek alapján levonható a következtetés, miszerint intézkedések hiányában a kínai exportáló gyártók feltehetően még nagyobb árnyomást gyakorolnának az uniós piacra, amivel az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt csak tovább súlyosbítanák. Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a párhuzamos dömpingellenes vizsgálat szerint az Indonéziából származó behozatal olyan mértékű nyomást gyakorolt az uniós piac áraira, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta költségeinek növekedésével összhangban emelni árait, sőt ellenkezőleg, a figyelembe vett időszak alatt kénytelen volt azokat csökkenteni. |
| --- | --- |

(136)

A dömpingellenes vámok nélkül számított kínai importárak – miként az az (50) preambulumbekezdésben említésre került – átlagosan több mint 10 %-kal kínálnának az uniós értékesítési árak alá. Emellett az indonéziai importáraknál is alacsonyabbak lennének. Ennek alapján levonható a következtetés, miszerint intézkedések hiányában a kínai exportáló gyártók feltehetően még nagyobb árnyomást gyakorolnának az uniós piacra, amivel az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt csak tovább súlyosbítanák. Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a párhuzamos dömpingellenes vizsgálat szerint az Indonéziából származó behozatal olyan mértékű nyomást gyakorolt az uniós piac áraira, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta költségeinek növekedésével összhangban emelni árait, sőt ellenkezőleg, a figyelembe vett időszak alatt kénytelen volt azokat csökkenteni.

| (137) | Miként az a (60) preambulumbekezdésben kifejtésre került, az intézkedések hatályvesztése esetén lehetséges, hogy emelkedni fognak a kínai importárak. Ha azonban figyelembe vesszük, hogy a dömpingellenes vámok nélkül számított alákínálási különbözetek milyen magas szintet értek el, a kínai exportáló gyártók még a kínai importárak emelkedése esetén is kellő mozgástérrel rendelkeznének ahhoz, hogy az importárakat az uniós gazdasági ágazat árszínvonala alatt tartsák, aminek jóvoltából nagy valószínűséggel növelni tudnák piaci részesedésüket az uniós piacon. Ha ez bekövetkezik, akkor az uniós gazdasági ágazat értékesítései és értékesítési árai azonnal csökkennének. |
| --- | --- |

(137)

Miként az a (60) preambulumbekezdésben kifejtésre került, az intézkedések hatályvesztése esetén lehetséges, hogy emelkedni fognak a kínai importárak. Ha azonban figyelembe vesszük, hogy a dömpingellenes vámok nélkül számított alákínálási különbözetek milyen magas szintet értek el, a kínai exportáló gyártók még a kínai importárak emelkedése esetén is kellő mozgástérrel rendelkeznének ahhoz, hogy az importárakat az uniós gazdasági ágazat árszínvonala alatt tartsák, aminek jóvoltából nagy valószínűséggel növelni tudnák piaci részesedésüket az uniós piacon. Ha ez bekövetkezik, akkor az uniós gazdasági ágazat értékesítései és értékesítési árai azonnal csökkennének.

| (138) | Végezetül, tekintettel az Indonéziával szemben folytatott párhuzamos vizsgálatra és az ahhoz kapcsolódó, Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalával szembeni intézkedésekre, az uniós gazdasági ágazat várhatóan képes lesz teljes mértékben leküzdeni az elszenvedett jelentős kárt. Amennyiben azonban az intézkedések esetleges hatályvesztése nyomán a Kínából származó behozatal ismét jelentős mennyiséget érne el és dömpingelt árú lenne, akkor ez a felépülési folyamat veszélybe kerülne. |
| --- | --- |

(138)

Végezetül, tekintettel az Indonéziával szemben folytatott párhuzamos vizsgálatra és az ahhoz kapcsolódó, Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalával szembeni intézkedésekre, az uniós gazdasági ágazat várhatóan képes lesz teljes mértékben leküzdeni az elszenvedett jelentős kárt. Amennyiben azonban az intézkedések esetleges hatályvesztése nyomán a Kínából származó behozatal ismét jelentős mennyiséget érne el és dömpingelt árú lenne, akkor ez a felépülési folyamat veszélybe kerülne.

3.   A nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételek

| (139) | A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az intézkedések fenntartásával nem javulna az uniós gyártó helyzete, mivel pozíciójának romlása nem a Kínából származó nátrium-glutamát-behozatalra, hanem elsősorban más tényezőkre lenne visszavezethető. E fél érvelése szerint különösen az uniós gazdasági ágazat beruházási politikájának jövedelmezőségre gyakorolt hatása, a munkaerőköltségek növekedése és az erőforrások állítólag nem kellően hatékony felhasználása tartozik e tényezők körébe. Az állítás szerint e tényezők hatását az uniós gazdasági ágazat általános helyzetének vizsgálata során nem vették kellő mértékben figyelembe. |
| --- | --- |

(139)

A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az intézkedések fenntartásával nem javulna az uniós gyártó helyzete, mivel pozíciójának romlása nem a Kínából származó nátrium-glutamát-behozatalra, hanem elsősorban más tényezőkre lenne visszavezethető. E fél érvelése szerint különösen az uniós gazdasági ágazat beruházási politikájának jövedelmezőségre gyakorolt hatása, a munkaerőköltségek növekedése és az erőforrások állítólag nem kellően hatékony felhasználása tartozik e tényezők körébe. Az állítás szerint e tényezők hatását az uniós gazdasági ágazat általános helyzetének vizsgálata során nem vették kellő mértékben figyelembe.

| (140) | Meg kell jegyezni, hogy ezen állítások alátámasztására új információkat vagy bizonyítékokat a kérdéses érdekelt fél nem nyújtott be. |
| --- | --- |

(140)

Meg kell jegyezni, hogy ezen állítások alátámasztására új információkat vagy bizonyítékokat a kérdéses érdekelt fél nem nyújtott be.

| (141) | Az uniós gazdasági ágazat beruházásaival kapcsolatban a fél nem szolgált magyarázattal arra vonatkozóan, hogy ezek a beruházások milyen mértékben befolyásolhatták volna a jövedelmezőséget. A (124) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat által megvalósított beruházások alapjául ésszerű üzleti döntések szolgáltak, és nem tekinthetők indokolatlannak. A beruházási költségek emellett idővel leírhatók, és így számottevő mértékben nem befolyásolták az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(141)

Az uniós gazdasági ágazat beruházásaival kapcsolatban a fél nem szolgált magyarázattal arra vonatkozóan, hogy ezek a beruházások milyen mértékben befolyásolhatták volna a jövedelmezőséget. A (124) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat által megvalósított beruházások alapjául ésszerű üzleti döntések szolgáltak, és nem tekinthetők indokolatlannak. A beruházási költségek emellett idővel leírhatók, és így számottevő mértékben nem befolyásolták az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét.

| (142) | Ami a munkaerőköltség növekedését illeti, noha a bizalmas információk védelme érdekében nem adhatók meg pontos számadatok, a vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy e költségnövekedésnek a termelési összköltségre gyakorolt hatása nem volt jelentős. |
| --- | --- |

(142)

Ami a munkaerőköltség növekedését illeti, noha a bizalmas információk védelme érdekében nem adhatók meg pontos számadatok, a vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy e költségnövekedésnek a termelési összköltségre gyakorolt hatása nem volt jelentős.

| (143) | Az erőforrások nem kellőképpen hatékony felhasználása kapcsán a fél elmulasztotta pontosan meghatározni az állítólagos hiányosságok jellegét, és az uniós gazdasági ágazat tekintetében a vizsgálat egyetlen potenciális hiányosságot sem tárt fel. |
| --- | --- |

(143)

Az erőforrások nem kellőképpen hatékony felhasználása kapcsán a fél elmulasztotta pontosan meghatározni az állítólagos hiányosságok jellegét, és az uniós gazdasági ágazat tekintetében a vizsgálat egyetlen potenciális hiányosságot sem tárt fel.

| (144) | Ezen indokok alapján a szóban forgó állításokat elutasították. |
| --- | --- |

(144)

Ezen indokok alapján a szóban forgó állításokat elutasították.

4.   Következtetés

| (145) | Tekintettel a vizsgálat megállapításaira – nevezetesen a szabad kapacitással, az uniós piac vonzerejével és a kínai behozatal várható árszínvonalával kapcsolatban levont következtetésekre – kijelenthető, hogy minden valószínűség szerint az intézkedések hatályon kívül helyezése a károkozás megismétlődéséhez, illetve az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének további romlásához vezetne, mégpedig amiatt, hogy feltehetően nagyobb mennyiségben érkezne Kínából az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá kínáló dömpingelt árú behozatal. |
| --- | --- |

(145)

Tekintettel a vizsgálat megállapításaira – nevezetesen a szabad kapacitással, az uniós piac vonzerejével és a kínai behozatal várható árszínvonalával kapcsolatban levont következtetésekre – kijelenthető, hogy minden valószínűség szerint az intézkedések hatályon kívül helyezése a károkozás megismétlődéséhez, illetve az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének további romlásához vezetne, mégpedig amiatt, hogy feltehetően nagyobb mennyiségben érkezne Kínából az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá kínáló dömpingelt árú behozatal.

G.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (146) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(146)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (147) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(147)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

| (148) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping és a károkozás várható folytatódására vonatkozó következtetések ellenére – léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(148)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping és a károkozás várható folytatódására vonatkozó következtetések ellenére – léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket.

1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (149) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. Miként az a (131) preambulumbekezdésben is szerepel, a jelentős kárt az Indonéziából származó dömpingelt behozatal idézte elő. A vizsgálat jóvoltából emellett az is megállapításra került, hogy a kínai behozatallal szembeni intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a jelentős kár megismétlődése. Konkrétan: ha a nátrium-glutamát kínai behozatala újfent dömpingelt áron jelenik meg az uniós piacon, akkor az veszélybe sodorhatja az uniós gazdasági ágazat remélt kilábalását az Indonéziából származó behozatal okozta kárhelyzetből, amely helyreállás egyébiránt az Indonéziával szemben bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek lenne betudható. |
| --- | --- |

(149)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. Miként az a (131) preambulumbekezdésben is szerepel, a jelentős kárt az Indonéziából származó dömpingelt behozatal idézte elő. A vizsgálat jóvoltából emellett az is megállapításra került, hogy a kínai behozatallal szembeni intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a jelentős kár megismétlődése. Konkrétan: ha a nátrium-glutamát kínai behozatala újfent dömpingelt áron jelenik meg az uniós piacon, akkor az veszélybe sodorhatja az uniós gazdasági ágazat remélt kilábalását az Indonéziából származó behozatal okozta kárhelyzetből, amely helyreállás egyébiránt az Indonéziával szemben bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek lenne betudható.

| (150) | Amennyiben az intézkedéseket fenntartják, az uniós gazdasági ágazat várhatóan teljes mértékben a maga javára tudná fordítani azokat a hatásokat, amelyek az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozataláról folytatott párhuzamos vizsgálattal bevezetett intézkedések nyomán jelentkeznének, másképpen fogalmazva: ki fogja heverni az elszenvedett jelentős kárt, és végső soron lehetősége lesz arra, hogy növelje jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(150)

Amennyiben az intézkedéseket fenntartják, az uniós gazdasági ágazat várhatóan teljes mértékben a maga javára tudná fordítani azokat a hatásokat, amelyek az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozataláról folytatott párhuzamos vizsgálattal bevezetett intézkedések nyomán jelentkeznének, másképpen fogalmazva: ki fogja heverni az elszenvedett jelentős kárt, és végső soron lehetősége lesz arra, hogy növelje jövedelmezőségét.

| (151) | Következtetésként levonható tehát, hogy a Kínával szembeni hatályos intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(151)

Következtetésként levonható tehát, hogy a Kínával szembeni hatályos intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

2.   Az importőrök/kereskedők érdeke

| (152) | Tizennégy vállalat jelentkezett az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően, közülük azonban a felülvizsgálati időszak alatt egyetlen vállalat sem importált Kínából nátrium-glutamátot az Unióba. |
| --- | --- |

(152)

Tizennégy vállalat jelentkezett az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően, közülük azonban a felülvizsgálati időszak alatt egyetlen vállalat sem importált Kínából nátrium-glutamátot az Unióba.

| (153) | A vizsgálat során felhasználóként egy, a nátrium-glutamát Unión belüli, illetve kívüli viszonteladásában érintett unióbeli kereskedő vette fel a kapcsolatot a Bizottsággal. A kereskedő főként az uniós gazdasági ágazattól vásárolt, de emellett importőröktől is vett nátrium-glutamátot. Kínából származó nátrium-glutamátot a kereskedő egyáltalán nem vásárolt, vett viszont indonéz, illetve egyéb harmadik országokban előállított nátrium-glutamátot. Össztevékenységéhez viszonyítva a kereskedő nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenysége marginális volt. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a szóban forgó kereskedő helyzetére a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések nem gyakorolnak számottevő mértékű hátrányos hatást. |
| --- | --- |

(153)

A vizsgálat során felhasználóként egy, a nátrium-glutamát Unión belüli, illetve kívüli viszonteladásában érintett unióbeli kereskedő vette fel a kapcsolatot a Bizottsággal. A kereskedő főként az uniós gazdasági ágazattól vásárolt, de emellett importőröktől is vett nátrium-glutamátot. Kínából származó nátrium-glutamátot a kereskedő egyáltalán nem vásárolt, vett viszont indonéz, illetve egyéb harmadik országokban előállított nátrium-glutamátot. Össztevékenységéhez viszonyítva a kereskedő nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenysége marginális volt. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a szóban forgó kereskedő helyzetére a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések nem gyakorolnak számottevő mértékű hátrányos hatást.

3.   A felhasználók érdeke

| (154) | A felhasználók elsősorban az „élelmiszer- és italágazatban” végzik tevékenységüket, ahol a nátrium-glutamátot fűszerkeverékek, levesek és kész élelmiszerek előállításához használják fel. A nátrium-glutamátot emellett alkalmazzák még bizonyos, nem élelmiszer-ipari célokra, például mosó- és tisztítószerek gyártásához is. |
| --- | --- |

(154)

A felhasználók elsősorban az „élelmiszer- és italágazatban” végzik tevékenységüket, ahol a nátrium-glutamátot fűszerkeverékek, levesek és kész élelmiszerek előállításához használják fel. A nátrium-glutamátot emellett alkalmazzák még bizonyos, nem élelmiszer-ipari célokra, például mosó- és tisztítószerek gyártásához is.

| (155) | Harminchárom vállalat jelentkezett és kapott kérdőívet. Öt vállalat működött együtt a vizsgálat során oly módon, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Közülük négy az élelmiszer- és italágazatban, egy pedig a nem élelmiszer-ipari ágazatban végzi tevékenységét. Az együttműködő vállalatok közül kettő esetében végeztek helyszíni ellenőrzést: az egyik vállalat az élelmiszer- és italágazatban tevékenykedett, a másik mosó- és tisztítószerek gyártásával foglalkozott. |
| --- | --- |

(155)

Harminchárom vállalat jelentkezett és kapott kérdőívet. Öt vállalat működött együtt a vizsgálat során oly módon, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Közülük négy az élelmiszer- és italágazatban, egy pedig a nem élelmiszer-ipari ágazatban végzi tevékenységét. Az együttműködő vállalatok közül kettő esetében végeztek helyszíni ellenőrzést: az egyik vállalat az élelmiszer- és italágazatban tevékenykedett, a másik mosó- és tisztítószerek gyártásával foglalkozott.

a)   Élelmiszer- és italágazat

| (156) | A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy azon együttműködő vállalatok esetében, amelyek a szükséges adatokat rendelkezésre bocsátották, a nátrium-glutamátot tartalmazó termékeik összköltségén belül a nátrium-glutamát átlagosan körülbelül 5 %-os részarányt képviselt. |
| --- | --- |

(156)

A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy azon együttműködő vállalatok esetében, amelyek a szükséges adatokat rendelkezésre bocsátották, a nátrium-glutamátot tartalmazó termékeik összköltségén belül a nátrium-glutamát átlagosan körülbelül 5 %-os részarányt képviselt.

| (157) | A négy együttműködő felhasználó közül mindössze egy importálta Kínából a nátrium-glutamátot. Ez az együttműködő vállalat az uniós gazdasági ágazattól vásárolt nátrium-glutamátot, illetve teljes nátrium-glutamát-beszerzésének hozzávetőleg 40 %-át Kínából származó importból fedezte. A nátrium-glutamátot tartalmazó termékekhez kapcsolódó tevékenysége teljes tevékenységének hozzávetőleg harmadát tette ki. A vállalat a felülvizsgálati időszak alatt nyereségesen működött. |
| --- | --- |

(157)

A négy együttműködő felhasználó közül mindössze egy importálta Kínából a nátrium-glutamátot. Ez az együttműködő vállalat az uniós gazdasági ágazattól vásárolt nátrium-glutamátot, illetve teljes nátrium-glutamát-beszerzésének hozzávetőleg 40 %-át Kínából származó importból fedezte. A nátrium-glutamátot tartalmazó termékekhez kapcsolódó tevékenysége teljes tevékenységének hozzávetőleg harmadát tette ki. A vállalat a felülvizsgálati időszak alatt nyereségesen működött.

| (158) | A három másik vállalat a felülvizsgálati időszak alatt egyáltalán nem importált Kínából nátrium-glutamátot. Közülük kettő esetében a nátrium-glutamáthoz kapcsolódó tevékenységek viszonylag elhanyagolható részarányt képviseltek a teljes tevékenységükön belül. Emellett e két vállalat – a rendelkezésre bocsátott információk alapján – nyereségesen működött a felülvizsgálati időszak alatt. Ugyan a harmadik vállalat esetében a nátrium-glutamátot tartalmazó termékekhez kapcsolódó tevékenységek mintegy harmadát tették ki a vállalat teljes tevékenységének, megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt e vállalat nyereségesen működött. |
| --- | --- |

(158)

A három másik vállalat a felülvizsgálati időszak alatt egyáltalán nem importált Kínából nátrium-glutamátot. Közülük kettő esetében a nátrium-glutamáthoz kapcsolódó tevékenységek viszonylag elhanyagolható részarányt képviseltek a teljes tevékenységükön belül. Emellett e két vállalat – a rendelkezésre bocsátott információk alapján – nyereségesen működött a felülvizsgálati időszak alatt. Ugyan a harmadik vállalat esetében a nátrium-glutamátot tartalmazó termékekhez kapcsolódó tevékenységek mintegy harmadát tették ki a vállalat teljes tevékenységének, megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt e vállalat nyereségesen működött.

b)   A nem élelmiszer-ipari ágazat

| (159) | Az egyik együttműködő vállalat nátrium-glutamát felhasználásával állított elő mosó- és tisztítószereket. A nátrium-glutamát e termékek gyártási költségén belül 15 % és 20 % közötti részarányt képviselt. A felülvizsgálati időszak alatt a vállalat elsősorban az uniós gazdasági ágazattól vásárolt nátrium-glutamátot. Emellett importált is nátrium-glutamátot, azonban nem Kínából, hanem más harmadik országokból. Teljes tevékenységének csak csekély hányadát tették ki a nátrium-glutamátot tartalmazó termékek kapcsán végzett tevékenységek, amelyekről ráadásul megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt [5–10 % közötti] nyereséget termeltek. |
| --- | --- |

(159)

Az egyik együttműködő vállalat nátrium-glutamát felhasználásával állított elő mosó- és tisztítószereket. A nátrium-glutamát e termékek gyártási költségén belül 15 % és 20 % közötti részarányt képviselt. A felülvizsgálati időszak alatt a vállalat elsősorban az uniós gazdasági ágazattól vásárolt nátrium-glutamátot. Emellett importált is nátrium-glutamátot, azonban nem Kínából, hanem más harmadik országokból. Teljes tevékenységének csak csekély hányadát tették ki a nátrium-glutamátot tartalmazó termékek kapcsán végzett tevékenységek, amelyekről ráadásul megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt [5–10 % közötti] nyereséget termeltek.

| (160) | A szóban forgó érdekelt fél azt állította, hogy tekintettel a foszfátok és más foszforvegyületek használatát tiltó uniós szabályozási keretre (14), a mosó- és tisztítószerek gyártása során a nátrium-glutamátot feltehetően nagyobb mennyiségben fogják a foszfátok és más foszforvegyületek helyettesítésére alkalmazni. Emiatt az Unióban várhatóan számottevően meg fog nőni a nátrium-glutamát iránti kereslet, és ha a nátrium-glutamát behozatalára dömpingellenes vámokat vetnek ki, akkor az kedvezőtlen hatással lenne ezen új piac fejlődésére. A fél konkrétan azzal érvelt, hogy a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára alkalmazandó hatályos dömpingellenes intézkedések szintje miatt a kínai import nem tud majd belépni az uniós piacra, ami pedig magában rejti annak kockázatát, hogy az Unióban nem áll majd rendelkezésre elegendő mennyiség a kínálati oldalon. A vállalat emellett azt állította, hogy mivel az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára is vonatkoznak hatályos intézkedések, alternatív beszállítói források sem lesznek elérhetők. |
| --- | --- |

(160)

A szóban forgó érdekelt fél azt állította, hogy tekintettel a foszfátok és más foszforvegyületek használatát tiltó uniós szabályozási keretre (14), a mosó- és tisztítószerek gyártása során a nátrium-glutamátot feltehetően nagyobb mennyiségben fogják a foszfátok és más foszforvegyületek helyettesítésére alkalmazni. Emiatt az Unióban várhatóan számottevően meg fog nőni a nátrium-glutamát iránti kereslet, és ha a nátrium-glutamát behozatalára dömpingellenes vámokat vetnek ki, akkor az kedvezőtlen hatással lenne ezen új piac fejlődésére. A fél konkrétan azzal érvelt, hogy a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára alkalmazandó hatályos dömpingellenes intézkedések szintje miatt a kínai import nem tud majd belépni az uniós piacra, ami pedig magában rejti annak kockázatát, hogy az Unióban nem áll majd rendelkezésre elegendő mennyiség a kínálati oldalon. A vállalat emellett azt állította, hogy mivel az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára is vonatkoznak hatályos intézkedések, alternatív beszállítói források sem lesznek elérhetők.

| (161) | A szóban forgó felhasználó továbbá azt állította, hogy a nátrium-glutamát-felhasználás várható növekedéséből az uniós gazdasági ágazatnak előnye fog származni, és értékesítési volumenét is növelni tudja majd az uniós piacon. A felhasználó szerint azonban az uniós gazdasági ágazat kapacitása nem lesz elegendő ahhoz, hogy kielégítse az uniós piacon jelentkező nagyobb keresletet. |
| --- | --- |

(161)

A szóban forgó felhasználó továbbá azt állította, hogy a nátrium-glutamát-felhasználás várható növekedéséből az uniós gazdasági ágazatnak előnye fog származni, és értékesítési volumenét is növelni tudja majd az uniós piacon. A felhasználó szerint azonban az uniós gazdasági ágazat kapacitása nem lesz elegendő ahhoz, hogy kielégítse az uniós piacon jelentkező nagyobb keresletet.

| (162) | A jelenlegi szakaszban mindazonáltal nehéz megítélni, hogy az új jogi keret milyen hatást gyakorol majd az uniós piacra, illetve hogy egyáltalán előmozdítja-e, és ha igen, akkor milyen mértékben a nátrium-glutamát alapú mosó- és tisztítószerek gyártását, vagyis lesz-e hatással az Unión belüli nátrium-glutamát-keresletre. Az érdekelt fél emellett a dömpingellenes vám esetleges káros hatásának mértékére vonatkozóan sem szolgált bizonyítékokkal. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes vám célja az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása az uniós piacon. A vizsgálat során emellett bebizonyosodott, hogy számos alternatív – például brazíliai, vietnami és koreai – beszerzési forrás áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

(162)

A jelenlegi szakaszban mindazonáltal nehéz megítélni, hogy az új jogi keret milyen hatást gyakorol majd az uniós piacra, illetve hogy egyáltalán előmozdítja-e, és ha igen, akkor milyen mértékben a nátrium-glutamát alapú mosó- és tisztítószerek gyártását, vagyis lesz-e hatással az Unión belüli nátrium-glutamát-keresletre. Az érdekelt fél emellett a dömpingellenes vám esetleges káros hatásának mértékére vonatkozóan sem szolgált bizonyítékokkal. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes vám célja az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása az uniós piacon. A vizsgálat során emellett bebizonyosodott, hogy számos alternatív – például brazíliai, vietnami és koreai – beszerzési forrás áll rendelkezésre.

| (163) | Ugyanez az érdekelt fél a nyilvánosságra hozatalt követően megismételte állítását, miszerint egyrészt a foszfátokra vonatkozó tilalom nyomán várhatóan számottevő mértékben nőni fog a nátrium-glutamát iránti kereslet az Unióban, másrészt pedig ezt az uniós keresletbővülést az uniós gazdasági ágazat nem fogja tudni kielégíteni. A szóban forgó fél azonban érvelésének alátámasztására nem szolgált semmilyen új információval vagy bizonyítékkal, és így ezt az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(163)

Ugyanez az érdekelt fél a nyilvánosságra hozatalt követően megismételte állítását, miszerint egyrészt a foszfátokra vonatkozó tilalom nyomán várhatóan számottevő mértékben nőni fog a nátrium-glutamát iránti kereslet az Unióban, másrészt pedig ezt az uniós keresletbővülést az uniós gazdasági ágazat nem fogja tudni kielégíteni. A szóban forgó fél azonban érvelésének alátámasztására nem szolgált semmilyen új információval vagy bizonyítékkal, és így ezt az állítást elutasították.

| (164) | Ami az alternatív beszállítói forrásokat illeti, az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a 2010/2011-es pénzügyi évben jelentős szintet ért el, és csak az Indonéziából származó, tisztességtelen áron kínált behozatal miatt esett vissza. Amennyiben a párhuzamosan folyó vizsgálat keretében intézkedéseket vezetnek be az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalával szemben, a többi harmadik ország várhatóan vissza tudja majd szerezni a korábban elvesztett uniós piaci részesedését. Ha a Kína tekintetében bevezetett intézkedéseket hatályon kívül helyezik, akkor az egyben az Indonéziával szembeni dömpingellenes vámok remélt hatásának elmaradásával is járhat, mivel a kínai behozatal valószínűleg jóval nagyobb mennyiségben és olyan dömpingelt árszínvonalon jelenne meg az uniós piacon, amely alákínálna az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott értékesítési árainak (miként az a (149)–(151) preambulumbekezdésben megállapításra került). |
| --- | --- |

(164)

Ami az alternatív beszállítói forrásokat illeti, az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a 2010/2011-es pénzügyi évben jelentős szintet ért el, és csak az Indonéziából származó, tisztességtelen áron kínált behozatal miatt esett vissza. Amennyiben a párhuzamosan folyó vizsgálat keretében intézkedéseket vezetnek be az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalával szemben, a többi harmadik ország várhatóan vissza tudja majd szerezni a korábban elvesztett uniós piaci részesedését. Ha a Kína tekintetében bevezetett intézkedéseket hatályon kívül helyezik, akkor az egyben az Indonéziával szembeni dömpingellenes vámok remélt hatásának elmaradásával is járhat, mivel a kínai behozatal valószínűleg jóval nagyobb mennyiségben és olyan dömpingelt árszínvonalon jelenne meg az uniós piacon, amely alákínálna az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott értékesítési árainak (miként az a (149)–(151) preambulumbekezdésben megállapításra került).

| (165) | A nyilvánosságra hozatalt követően az említett érdekelt fél megismételte állítását, miszerint nincsenek olyan beszállítói források, amelyek valódi alternatívát jelentenének, hiszen az egyéb harmadik országok piacain működő gyártók és az uniós gazdasági ágazat egyazon vállalatcsoportnak a tagjai. |
| --- | --- |

(165)

A nyilvánosságra hozatalt követően az említett érdekelt fél megismételte állítását, miszerint nincsenek olyan beszállítói források, amelyek valódi alternatívát jelentenének, hiszen az egyéb harmadik országok piacain működő gyártók és az uniós gazdasági ágazat egyazon vállalatcsoportnak a tagjai.

| (166) | Miként az már a (94) és (95) preambulumbekezdésben említésre került, a nátrium-glutamát esetében alternatív beszerzési forrásként számos harmadik ország, így többek között Brazília, a Koreai Köztársaság, illetve Vietnam is szóba jöhet. A felülvizsgálati időszak során a harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése – a kínai és indonéziai import nélkül – csupán mintegy negyedét tette ki a 2010/2011-es pénzügyi évben elért piaci részesedésnek. Amennyiben hatályban maradnak a Kínából származó behozatalra alkalmazandó intézkedések, semmi nem szól az ellen, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal ne tudná legalább egy részét kielégíteni a nátrium-glutamát-felhasználók szükségleteinek, és ezzel visszaszerezni vagy akár még növelni is a 2010/2011-es pénzügyi évben elért piaci részesedését. A rendelkezésre álló, a felek számára a nem bizalmas aktákba foglalt információk szerint a szóban forgó alternatív források vagy az Ajinomoto csoporttól független vállalkozásokhoz/vállalatcsoportokhoz, vagy pedig a nevezett csoporthoz tartoznak. Mindenesetre semmi jel nem utal arra, hogy még ha ezek az alternatív források az Ajinomoto csoporthoz is tartoznának, a csoport ne tisztességes feltételek mellett szállítana az uniós piacra. Az érvet emiatt el kell utasítani. |
| --- | --- |

(166)

Miként az már a (94) és (95) preambulumbekezdésben említésre került, a nátrium-glutamát esetében alternatív beszerzési forrásként számos harmadik ország, így többek között Brazília, a Koreai Köztársaság, illetve Vietnam is szóba jöhet. A felülvizsgálati időszak során a harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése – a kínai és indonéziai import nélkül – csupán mintegy negyedét tette ki a 2010/2011-es pénzügyi évben elért piaci részesedésnek. Amennyiben hatályban maradnak a Kínából származó behozatalra alkalmazandó intézkedések, semmi nem szól az ellen, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal ne tudná legalább egy részét kielégíteni a nátrium-glutamát-felhasználók szükségleteinek, és ezzel visszaszerezni vagy akár még növelni is a 2010/2011-es pénzügyi évben elért piaci részesedését. A rendelkezésre álló, a felek számára a nem bizalmas aktákba foglalt információk szerint a szóban forgó alternatív források vagy az Ajinomoto csoporttól független vállalkozásokhoz/vállalatcsoportokhoz, vagy pedig a nevezett csoporthoz tartoznak. Mindenesetre semmi jel nem utal arra, hogy még ha ezek az alternatív források az Ajinomoto csoporthoz is tartoznának, a csoport ne tisztességes feltételek mellett szállítana az uniós piacra. Az érvet emiatt el kell utasítani.

| (167) | Ugyanez a fél azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfölénnyel rendelkezik és az uniós piacon nem alakulna ki versenyhelyzet. Érvelése szerint a kínai nátrium-glutamáttal szembeni intézkedések fenntartása nyomán csak még szilárdabbá válna az uniós gazdasági ágazat uniós piaci helyzete. |
| --- | --- |

(167)

Ugyanez a fél azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfölénnyel rendelkezik és az uniós piacon nem alakulna ki versenyhelyzet. Érvelése szerint a kínai nátrium-glutamáttal szembeni intézkedések fenntartása nyomán csak még szilárdabbá válna az uniós gazdasági ágazat uniós piaci helyzete.

| (168) | A vizsgálat során egyértelműen bebizonyosodott, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes szinten tartani Unión belüli értékesítésének volumenét, tekintettel arra, hogy – különösképpen az Indonéziából származó behozatal miatt – vesztett piaci részesedéséből. Az uniós gazdasági ágazat ráadásul az Indonéziából származó dömpingelt behozatal árnyomása miatt árait sem tudta a nyersanyagköltségek növekedésével összhangban emelni, és így jelentős veszteségeket szenvedett el a felülvizsgálati időszak alatt. A Bizottság azt is figyelembe vette, hogy az uniós piacra való szabad belépés lehetőségével élő számos egyéb harmadik ország behozatalával is fel kell venni a versenyt. Mindezek alapján nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték, amely az uniós gazdasági ágazat állítólagos erőfölényét támasztotta volna alá, és az érvelést el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(168)

A vizsgálat során egyértelműen bebizonyosodott, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes szinten tartani Unión belüli értékesítésének volumenét, tekintettel arra, hogy – különösképpen az Indonéziából származó behozatal miatt – vesztett piaci részesedéséből. Az uniós gazdasági ágazat ráadásul az Indonéziából származó dömpingelt behozatal árnyomása miatt árait sem tudta a nyersanyagköltségek növekedésével összhangban emelni, és így jelentős veszteségeket szenvedett el a felülvizsgálati időszak alatt. A Bizottság azt is figyelembe vette, hogy az uniós piacra való szabad belépés lehetőségével élő számos egyéb harmadik ország behozatalával is fel kell venni a versenyt. Mindezek alapján nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték, amely az uniós gazdasági ágazat állítólagos erőfölényét támasztotta volna alá, és az érvelést el kellett utasítani.

| (169) | A szóban forgó érdekelt fél a nyilvánosságra hozatalt követően azt állította egyrészről, hogy az nem szolgálná az uniós érdeket, ha az uniós felhasználóknak az uniós gazdasági ágazatra kellene hagyatkozniuk, másrészről pedig, hogy indokolt lenne ha kellő alternatív beszerzési forrás állna rendelkezésre. Ezen állításának alátámasztására az érintett fél arra hívta fel a figyelmet, hogy a felhasználás 2010/2011-es és 2011/2012-es pénzügyi év közötti visszaesése elsősorban az uniós gazdasági ágazat termelési volumenének csökkenésére volt visszavezethető. |
| --- | --- |

(169)

A szóban forgó érdekelt fél a nyilvánosságra hozatalt követően azt állította egyrészről, hogy az nem szolgálná az uniós érdeket, ha az uniós felhasználóknak az uniós gazdasági ágazatra kellene hagyatkozniuk, másrészről pedig, hogy indokolt lenne ha kellő alternatív beszerzési forrás állna rendelkezésre. Ezen állításának alátámasztására az érintett fél arra hívta fel a figyelmet, hogy a felhasználás 2010/2011-es és 2011/2012-es pénzügyi év közötti visszaesése elsősorban az uniós gazdasági ágazat termelési volumenének csökkenésére volt visszavezethető.

| (170) | Miként az a (100) preambulumbekezdésben említésre került, a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között a termelés 5 %-kal csökkent, míg a felhasználás ugyanezen időszakban 13 %-kal csökkent (lásd a (76) és (78) preambulumbekezdést). A 2011/2012-es pénzügyi évben a kapacitáskihasználás 5 %-kal maradt el a 2010/2011-es pénzügyi évi szinttől, vagyis a 2011/2012-es pénzügyi évben kapacitástartalék halmozódott fel. Az uniós gazdasági ágazat termelésére ennélfogva nem lehet a felhasználás 2011/2012-es pénzügyi évi visszaesésében közrejátszó tényezőként tekinteni. Mindemellett – ahogy az a (166) preambulumbekezdésben kifejtésre került – vannak még elérhető alternatív beszerzési források más harmadik országokban is. Emiatt ezt az érvet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(170)

Miként az a (100) preambulumbekezdésben említésre került, a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között a termelés 5 %-kal csökkent, míg a felhasználás ugyanezen időszakban 13 %-kal csökkent (lásd a (76) és (78) preambulumbekezdést). A 2011/2012-es pénzügyi évben a kapacitáskihasználás 5 %-kal maradt el a 2010/2011-es pénzügyi évi szinttől, vagyis a 2011/2012-es pénzügyi évben kapacitástartalék halmozódott fel. Az uniós gazdasági ágazat termelésére ennélfogva nem lehet a felhasználás 2011/2012-es pénzügyi évi visszaesésében közrejátszó tényezőként tekinteni. Mindemellett – ahogy az a (166) preambulumbekezdésben kifejtésre került – vannak még elérhető alternatív beszerzési források más harmadik országokban is. Emiatt ezt az érvet el kell utasítani.

| (171) | Mindezek alapján, valamint különös tekintettel arra, hogy a Kínával szemben bevezetett intézkedések a jelek szerint különösebben nem érintették hátrányosan az együttműködő felhasználókat, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezen gazdasági szereplők gazdasági helyzetét az intézkedések fenntartása feltehetően nem befolyásolná számottevően. |
| --- | --- |

(171)

Mindezek alapján, valamint különös tekintettel arra, hogy a Kínával szemben bevezetett intézkedések a jelek szerint különösebben nem érintették hátrányosan az együttműködő felhasználókat, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezen gazdasági szereplők gazdasági helyzetét az intézkedések fenntartása feltehetően nem befolyásolná számottevően.

4.   A beszállítók érdeke

| (172) | Négy uniós nyersanyag-beszállító jelentkezett és nyújtott be kitöltött kérdőívet. Esetükben az uniós gazdasági ágazat számára értékesített nyersanyagok a teljes forgalmuknak csak kis hányadát tették ki. A beszállítók közül kettő vitatta e következtetést és azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat eltűnése igenis jelentős hatással bírna üzleti tevékenységükre. A szóban forgó beszállítók azzal érveltek, hogy gazdasági tevékenységük alapjait rendítené meg a nátrium-glutamát uniós gyártásának esetleges megszűnése, mivel a cukorgyárak óhatatlanul előállítanak bizonyos mennyiségű cukorszirupot és melaszt, amelyek fő felvevőjének pedig az uniós gazdasági ágazat számít. Amennyiben a cukor e formái nem találnának vevőre, akkor az a kérdéses gyár összhatékonyságára hatással lenne. |
| --- | --- |

(172)

Négy uniós nyersanyag-beszállító jelentkezett és nyújtott be kitöltött kérdőívet. Esetükben az uniós gazdasági ágazat számára értékesített nyersanyagok a teljes forgalmuknak csak kis hányadát tették ki. A beszállítók közül kettő vitatta e következtetést és azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat eltűnése igenis jelentős hatással bírna üzleti tevékenységükre. A szóban forgó beszállítók azzal érveltek, hogy gazdasági tevékenységük alapjait rendítené meg a nátrium-glutamát uniós gyártásának esetleges megszűnése, mivel a cukorgyárak óhatatlanul előállítanak bizonyos mennyiségű cukorszirupot és melaszt, amelyek fő felvevőjének pedig az uniós gazdasági ágazat számít. Amennyiben a cukor e formái nem találnának vevőre, akkor az a kérdéses gyár összhatékonyságára hatással lenne.

| (173) | A felsorakoztatott érveket azonban nem támasztották alá bizonyítékokkal és ezért azokat elutasították. |
| --- | --- |

(173)

A felsorakoztatott érveket azonban nem támasztották alá bizonyítékokkal és ezért azokat elutasították.

5.   Egyéb érvek

| (174) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a Kínával szembeni hatályos intézkedéseknek, valamint az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozóan bevezetett intézkedéseknek az együttes hatását lenne indokolt értékelni. |
| --- | --- |

(174)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a Kínával szembeni hatályos intézkedéseknek, valamint az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozóan bevezetett intézkedéseknek az együttes hatását lenne indokolt értékelni.

| (175) | Az alternatív beszállítói források elérhetőségével összefüggésben végzett elemzés keretében mindkét intézkedés felhasználókat érintő hatását megvizsgálták. Az elemzés kimutatta, hogy valóban számos harmadik országban adottak a feltételek ahhoz, hogy nátrium-glutamátot exportáljanak az Unióba. Ezek a harmadik országok ráadásul már azelőtt jelen voltak az uniós piacon, hogy az indonéziai dömpingelt behozatal nagy mennyiségben megjelent az Unióban. |
| --- | --- |

(175)

Az alternatív beszállítói források elérhetőségével összefüggésben végzett elemzés keretében mindkét intézkedés felhasználókat érintő hatását megvizsgálták. Az elemzés kimutatta, hogy valóban számos harmadik országban adottak a feltételek ahhoz, hogy nátrium-glutamátot exportáljanak az Unióba. Ezek a harmadik országok ráadásul már azelőtt jelen voltak az uniós piacon, hogy az indonéziai dömpingelt behozatal nagy mennyiségben megjelent az Unióban.

6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (176) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kína elleni jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen. |
| --- | --- |

(176)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kína elleni jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

H.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (177) | Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot szándékoztak tenni a meglévő intézkedések fenntartására. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújthassák észrevételeiket. A beadványokat és észrevételeket indokolt esetben megfelelően figyelembe vették. |
| --- | --- |

(177)

Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot szándékoztak tenni a meglévő intézkedések fenntartására. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújthassák észrevételeiket. A beadványokat és észrevételeket indokolt esetben megfelelően figyelembe vették.

| (178) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozóan az 1187/2008/EK rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(178)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozóan az 1187/2008/EK rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (179) | Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti a meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(179)

Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti a meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (180) | Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(180)

Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2922420010) alá besorolt nátrium-glutamát behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Dömpingellenes vámtétel (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd | 36,5 | A884 |
| Minden más vállalat | 39,7 | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vámtétel (%)

TARIC-kiegészítő kód

Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd

36,5

A884

Minden más vállalat

39,7

A999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. január 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Tanács 2008. november 27-i 1187/2008/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 322., 2008.12.2., 1. o.).

2

(3)  HL C 60., 2013.3.1., 10. o.

3

(4)  HL C 349., 2013.11.29., 14. o.

4

(5)  Értesítés az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 349., 2013.11.29., 5. o.).

5

(6)  A Bizottság 2014. augusztus 20-i 904/2014/EU végrehajtási rendelete az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 246., 2014.8.21., 1. o.).

6

(7)  Az időszak egybeesett az egyetlen uniós gyártó – áprilistól márciusig tartó időszakokat lefedő – (2010/2011-es, 2011/2012-es, 2012/2013-as, vizsgálati időszak) pénzügyi éveivel.

7

(8)  Az 1187/2008/EK rendelet.

8

(9)  HL C 349., 2013.11.29., 5. o.

9

(10)  Az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás (dömpingellenes megállapodás).

10

(11)  Hatályos dömpingellenes vámok nélküli átlagárak.

11

Forrás: Eurostat.

Forrás:

(12)  A 904/2014/EU végrehajtási rendelet.

12

(13)  A 904/2014/EU végrehajtási rendelet.

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. március 14-i 259/2012/EU rendelete a 648/2004/EK rendeletnek a fogyasztói mosószerekben és az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek tekintetében történő módosításáról (HL L 94., 2012.3.30., 16. o.).

14

---

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/54

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/84 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. január 21.)

az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Ideiglenes intézkedések

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a 904/2014/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) 2014. augusztus 22-től kezdődően ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a 904/2014/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) 2014. augusztus 22-től kezdődően ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára.

| (2) | Az eljárás megindítására 2013. november 29-én került sor az Ajinomoto Foods Europe SAS (a továbbiakban: a panaszos) 2013. október 16-án benyújtott panasza alapján, amely vállalat, mivel az egyetlen uniós nátrium-glutamát-gyártó, a nátrium-glutamát teljes uniós gyártásának 100 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárás megindítására 2013. november 29-én került sor az Ajinomoto Foods Europe SAS (a továbbiakban: a panaszos) 2013. október 16-án benyújtott panasza alapján, amely vállalat, mivel az egyetlen uniós nátrium-glutamát-gyártó, a nátrium-glutamát teljes uniós gyártásának 100 %-át képviseli.

| (3) | Az ideiglenes rendelet (20) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2012. október 1-jétől2013. szeptember 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. április 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(3)

Az ideiglenes rendelet (20) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2012. október 1-jétől2013. szeptember 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. április 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   Az eljárás további menete

| (4) | Azon lényeges tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján kivetették az ideiglenes dömpingellenes vámot (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtott be írásos észrevételt az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. |
| --- | --- |

(4)

Azon lényeges tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján kivetették az ideiglenes dömpingellenes vámot (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtott be írásos észrevételt az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra.

| (5) | A Bizottság mérlegelte az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit, és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben ezeknek megfelelően módosította. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság mérlegelte az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit, és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben ezeknek megfelelően módosította.

| (6) | A Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot ki kívánja vetni, és az ideiglenes vám révén biztosított összegeket véglegesen be kívánja szedni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek számára határidőt biztosítottak ahhoz, hogy a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatban közölhessék észrevételeiket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot ki kívánja vetni, és az ideiglenes vám révén biztosított összegeket véglegesen be kívánja szedni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek számára határidőt biztosítottak ahhoz, hogy a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatban közölhessék észrevételeiket.

| (7) | Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket mérlegelték és indokolt esetben figyelembe vették. |
| --- | --- |

(7)

Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket mérlegelték és indokolt esetben figyelembe vették.

3.   Mintavétel

| (8) | A független importőröket érintő mintavételi eljárásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (7)–(19) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(8)

A független importőröket érintő mintavételi eljárásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (7)–(19) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (9) | Az ideiglenes rendelet (21) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint az érintett termék az Indonéziából származó, jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód alá besorolt nátrium-glutamát (a továbbiakban: érintett termék). A nátrium-glutamát olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet főként ízfokozóként alkalmaznak levesekhez, erőlevesekhez, hal- és húsételekhez, fűszerkeverékekhez, valamint kész élelmiszerekhez. Fehér színű, különböző méretű, szagtalan kristály formájában állítják elő. A nátrium-glutamátot a vegyiparban is alkalmazzák nem élelmiszer-ipari célú felhasználásra, például mosó- és tisztítószerekhez. A nátrium-glutamát különböző méretű csomagolásokban kapható, 0,5 grammos fogyasztási egységektől az 1 000 kilogrammos ömlesztett kiszerelésig. A kisebb méretű csomagokat kiskereskedőkön keresztül lakossági fogyasztóknak értékesítik, míg a 20 kg-os és annál nagyobb méretűeket ipari felhasználóknak szánják. Ezenfelül különböző tisztasági fokozatok is léteznek. Mindemellett a nátrium-glutamát jellemzői tekintetében sem a kiszerelések, sem pedig a tisztasági fokozatok alapján nem mutatkoznak meg különbségek. |
| --- | --- |

(9)

Az ideiglenes rendelet (21) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint az érintett termék az Indonéziából származó, jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód alá besorolt nátrium-glutamát (a továbbiakban: érintett termék). A nátrium-glutamát olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet főként ízfokozóként alkalmaznak levesekhez, erőlevesekhez, hal- és húsételekhez, fűszerkeverékekhez, valamint kész élelmiszerekhez. Fehér színű, különböző méretű, szagtalan kristály formájában állítják elő. A nátrium-glutamátot a vegyiparban is alkalmazzák nem élelmiszer-ipari célú felhasználásra, például mosó- és tisztítószerekhez. A nátrium-glutamát különböző méretű csomagolásokban kapható, 0,5 grammos fogyasztási egységektől az 1 000 kilogrammos ömlesztett kiszerelésig. A kisebb méretű csomagokat kiskereskedőkön keresztül lakossági fogyasztóknak értékesítik, míg a 20 kg-os és annál nagyobb méretűeket ipari felhasználóknak szánják. Ezenfelül különböző tisztasági fokozatok is léteznek. Mindemellett a nátrium-glutamát jellemzői tekintetében sem a kiszerelések, sem pedig a tisztasági fokozatok alapján nem mutatkoznak meg különbségek.

| (10) | Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)–(25) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(10)

Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)–(25) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

C.   DÖMPING

1.   Rendes érték

| (11) | A rendes értékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26)–(31) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(11)

A rendes értékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26)–(31) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

2.   Exportár

| (12) | Mindkét indonéziai együttműködő exportáló gyártó megismételte állítását, hogy a vele kapcsolatban álló vállalatok esetében szokásos eladási ár került felszámításra, és ezért a számtanilag képzett exportár helyett az exportár alapjául az indonéziai anyavállalat és az első kapcsolatban álló vevő közötti eladási árnak kell szolgálnia. |
| --- | --- |

(12)

Mindkét indonéziai együttműködő exportáló gyártó megismételte állítását, hogy a vele kapcsolatban álló vállalatok esetében szokásos eladási ár került felszámításra, és ezért a számtanilag képzett exportár helyett az exportár alapjául az indonéziai anyavállalat és az első kapcsolatban álló vevő közötti eladási árnak kell szolgálnia.

| (13) | Ezen állításukat alátámasztandó mindkét exportáló gyártó azzal érvelt, hogy nem állt rendelkezésre bizonyíték a termékek közötti keresztkompenzáció vagy egyéb, az indonéziai anyavállalat és a vele kapcsolatban álló vállalatok között felmerült költségek tekintetében. Az említett elemek ezért nem képezhették volna az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésében szereplő következtetések alapját. |
| --- | --- |

(13)

Ezen állításukat alátámasztandó mindkét exportáló gyártó azzal érvelt, hogy nem állt rendelkezésre bizonyíték a termékek közötti keresztkompenzáció vagy egyéb, az indonéziai anyavállalat és a vele kapcsolatban álló vállalatok között felmerült költségek tekintetében. Az említett elemek ezért nem képezhették volna az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésében szereplő következtetések alapját.

| (14) | Emellett az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy a vele kapcsolatban álló uniós vállalat nem importőr volt, hanem egy közvetítő, aki a vámkezelés előtt továbbértékesítette a terméket az Unióban. Az említett exportáló gyártó azzal érvelt, hogy ez alapján nem alkalmazhatók az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésében szereplő következtetések, miszerint a kapcsolatban álló vállalatok közötti transzferárak színvonala nem tette lehetővé a kapcsolatban álló importőrök számára, hogy ésszerű nyereségre tegyenek szert az Unióban. |
| --- | --- |

(14)

Emellett az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy a vele kapcsolatban álló uniós vállalat nem importőr volt, hanem egy közvetítő, aki a vámkezelés előtt továbbértékesítette a terméket az Unióban. Az említett exportáló gyártó azzal érvelt, hogy ez alapján nem alkalmazhatók az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésében szereplő következtetések, miszerint a kapcsolatban álló vállalatok közötti transzferárak színvonala nem tette lehetővé a kapcsolatban álló importőrök számára, hogy ésszerű nyereségre tegyenek szert az Unióban.

| (15) | Elöljáróban meg kell jegyezni, hogy az exportőr és az importőr társulásának puszta ténye elegendő ahhoz, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára a tényleges exportárak megbízhatatlanként való kezelését, mivel az exportőr és az importőr közötti társulás megléte egyike azon okoknak, amelyek miatt a tényleges kiviteli árak megbízhatatlannak tekinthetők. A szállító és az importőr társulása miatt a szállító által a vele kapcsolatban álló uniós vállalat felé érvényesített árak transzferárak, amelyek nem piaci alapon zajló tárgyalások eredményét képezik, ami rendes körülmények között irányadó lenne a független társaságok között. Továbbá egyértelmű, hogy egy kapcsolt vállalat tevékenységével járó költségek, illetve egy ilyen vállalat által elért haszonkulcs ténylegesen ugyanolyan mértékben csökkentik az exportáló gyártónál befolyó összeget, mint ahogy az importőr oldalán szokásosan felmerülő tételek. |
| --- | --- |

(15)

Elöljáróban meg kell jegyezni, hogy az exportőr és az importőr társulásának puszta ténye elegendő ahhoz, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára a tényleges exportárak megbízhatatlanként való kezelését, mivel az exportőr és az importőr közötti társulás megléte egyike azon okoknak, amelyek miatt a tényleges kiviteli árak megbízhatatlannak tekinthetők. A szállító és az importőr társulása miatt a szállító által a vele kapcsolatban álló uniós vállalat felé érvényesített árak transzferárak, amelyek nem piaci alapon zajló tárgyalások eredményét képezik, ami rendes körülmények között irányadó lenne a független társaságok között. Továbbá egyértelmű, hogy egy kapcsolt vállalat tevékenységével járó költségek, illetve egy ilyen vállalat által elért haszonkulcs ténylegesen ugyanolyan mértékben csökkentik az exportáló gyártónál befolyó összeget, mint ahogy az importőr oldalán szokásosan felmerülő tételek.

| (16) | Emellett a jelenlegi esetben a vizsgálat során kiderült, hogy a szóban forgó kapcsolatban álló vállalatok nem értek el fenntartható nyereséget az Unióban. E tekintetben elsőként azt kell megemlíteni, hogy nem lehetett alkalmazni valamely együttműködő független importőr haszonkulcsát, mivel bizalmas jellege miatt nem volt nyilvánosságra hozható a versenytársak felé. Ezért egy olyan haszonkulcsot használtak viszonyítási alapként, amelyet egy hasonló iparág által gyártott és a jelen esethez hasonló körülmények között az Unióba importált másik vegyipari termékkel kapcsolatos korábbi eljárásban alkalmaztak (3). Ez a haszonkulcs a legobjektívabb rendelkezésre álló alap arra a célra, hogy megfelelő becslést lehessen végezni a szokásos piaci feltételek szerint kialakított exportár tekintetében. Az alkalmazott ésszerű haszonkulcs 5 % volt. Mivel az Unión belüli kapcsolatban álló vállalatok által elért nyereség jóval alacsonyabb ennél a küszöbértéknél, és figyelemmel arra, hogy az ilyen nyereség nem fenntartható, a transzferár nem tekinthető megbízhatónak. |
| --- | --- |

(16)

Emellett a jelenlegi esetben a vizsgálat során kiderült, hogy a szóban forgó kapcsolatban álló vállalatok nem értek el fenntartható nyereséget az Unióban. E tekintetben elsőként azt kell megemlíteni, hogy nem lehetett alkalmazni valamely együttműködő független importőr haszonkulcsát, mivel bizalmas jellege miatt nem volt nyilvánosságra hozható a versenytársak felé. Ezért egy olyan haszonkulcsot használtak viszonyítási alapként, amelyet egy hasonló iparág által gyártott és a jelen esethez hasonló körülmények között az Unióba importált másik vegyipari termékkel kapcsolatos korábbi eljárásban alkalmaztak (3). Ez a haszonkulcs a legobjektívabb rendelkezésre álló alap arra a célra, hogy megfelelő becslést lehessen végezni a szokásos piaci feltételek szerint kialakított exportár tekintetében. Az alkalmazott ésszerű haszonkulcs 5 % volt. Mivel az Unión belüli kapcsolatban álló vállalatok által elért nyereség jóval alacsonyabb ennél a küszöbértéknél, és figyelemmel arra, hogy az ilyen nyereség nem fenntartható, a transzferár nem tekinthető megbízhatónak.

| (17) | Ezen túlmenően nincs feltétlenül szükség egyértelmű bizonyítékra arra vonatkozóan, hogy a kapcsolatban álló vállalatok között valóban sor került-e keresztkompenzációra vagy felmerültek-e bizonyos költségek, amelyeket rendszerint az importőr visel, de valamely fél fizetett. Amint az fent kifejtésre került, e költségek mindig valamely kapcsolatban álló vállalatnál merülnek fel, amint egy ilyen vállalat értékesítési és behozatali tevékenységet lát el. A kapcsolatban álló vállalatok társulásának következtében nem kizárható a más termékek vagy ilyen költségek révén megvalósuló keresztkompenzáció, és így a transzferárak nem megbízhatók. |
| --- | --- |

(17)

Ezen túlmenően nincs feltétlenül szükség egyértelmű bizonyítékra arra vonatkozóan, hogy a kapcsolatban álló vállalatok között valóban sor került-e keresztkompenzációra vagy felmerültek-e bizonyos költségek, amelyeket rendszerint az importőr visel, de valamely fél fizetett. Amint az fent kifejtésre került, e költségek mindig valamely kapcsolatban álló vállalatnál merülnek fel, amint egy ilyen vállalat értékesítési és behozatali tevékenységet lát el. A kapcsolatban álló vállalatok társulásának következtében nem kizárható a más termékek vagy ilyen költségek révén megvalósuló keresztkompenzáció, és így a transzferárak nem megbízhatók.

| (18) | Az sem releváns, hogy az Unión belüli kapcsolatban álló vállalat az importőr összes feladatát látja el, vagy más feladatokat lát el. Az bír döntő jelentőséggel, hogy megbízható-e a közösségi határparitásos exportár. A fenti (15) preambulumbekezdésben említettek szerint a jelenlegi vizsgálat kimutatta, hogy a kapcsolatban álló vállalatok között alkalmazott árszint nem teszi lehetővé az Unión belüli kapcsolatban álló vállalatok számára, hogy ésszerű haszonkulcsra tegyenek szert. Az exportőrök egyike sem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy miért nem helyénvaló ez a haszonkulcs és ezért az erre vonatkozó állításokat megalapozatlannak kell tekinteni. Az az érv, miszerint az említett kapcsolatban álló vállalatok egyike nem látja el egy uniós importőr feladatait, nem fogadható el, mivel – a fentebb említettek szerint – nincs jelentősége, hogy pontosan mely feladatokat látta el a vállalat az Unióban. Az a tény továbbá, hogy a vállalat csupán bizonyos importőri feladatokat látott el, szükségszerűen visszatükröződik a kapcsolatban álló vállalatok értékesítési, általános és adminisztratív költségeinek (a továbbiakban: SGA-költségek) összegében, az alkalmazott haszonkulcs összegében viszont semmiképp. Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy az a tény, hogy bizonyos tevékenységeket a kapcsolatban álló vállalat látott el a behozatalt megelőzően, nem jelenti azt, hogy az exportárat ne az első független vevővel szemben alkalmazott, kellő módon kiigazított viszonteladási ár alapján képezték volna az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(18)

Az sem releváns, hogy az Unión belüli kapcsolatban álló vállalat az importőr összes feladatát látja el, vagy más feladatokat lát el. Az bír döntő jelentőséggel, hogy megbízható-e a közösségi határparitásos exportár. A fenti (15) preambulumbekezdésben említettek szerint a jelenlegi vizsgálat kimutatta, hogy a kapcsolatban álló vállalatok között alkalmazott árszint nem teszi lehetővé az Unión belüli kapcsolatban álló vállalatok számára, hogy ésszerű haszonkulcsra tegyenek szert. Az exportőrök egyike sem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy miért nem helyénvaló ez a haszonkulcs és ezért az erre vonatkozó állításokat megalapozatlannak kell tekinteni. Az az érv, miszerint az említett kapcsolatban álló vállalatok egyike nem látja el egy uniós importőr feladatait, nem fogadható el, mivel – a fentebb említettek szerint – nincs jelentősége, hogy pontosan mely feladatokat látta el a vállalat az Unióban. Az a tény továbbá, hogy a vállalat csupán bizonyos importőri feladatokat látott el, szükségszerűen visszatükröződik a kapcsolatban álló vállalatok értékesítési, általános és adminisztratív költségeinek (a továbbiakban: SGA-költségek) összegében, az alkalmazott haszonkulcs összegében viszont semmiképp. Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy az a tény, hogy bizonyos tevékenységeket a kapcsolatban álló vállalat látott el a behozatalt megelőzően, nem jelenti azt, hogy az exportárat ne az első független vevővel szemben alkalmazott, kellő módon kiigazított viszonteladási ár alapján képezték volna az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint.

| (19) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a két együttműködő indonéz exportáló gyártó megismételte az exportár meghatározása kapcsán tett állításait. Az egyik exportáló gyártó nem értett egyet a (15) preambulumbekezdésben ismertetett megállapításokkal, miszerint az exportőr és az importőr közötti társulás puszta ténye is elegendő ahhoz, hogy a Bizottság a tényleges exportárakat megbízhatatlannak tekintse, és azt állította, hogy ez ellentétes az alaprendelet 2. cikk (9) bekezdésével. Ugyanez az exportáló gyártó továbbá azt állította, hogy a (17) preambulumbekezdésben kifejtett megfontolások, miszerint bizonyos költségek minden esetben az egyik kapcsolatban álló vállalatnál merülnek fel, amint ez a vállalat értékesítési és behozatali tevékenységet lát el, nem a jelen ügy tényein alapultak. Végezetül az említett exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság nem foglalkozott azzal a ténnyel, hogy a kapcsolatban álló vállalat és az Unión belüli független vevők felé alkalmazott árak szintje hasonló volt. |
| --- | --- |

(19)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a két együttműködő indonéz exportáló gyártó megismételte az exportár meghatározása kapcsán tett állításait. Az egyik exportáló gyártó nem értett egyet a (15) preambulumbekezdésben ismertetett megállapításokkal, miszerint az exportőr és az importőr közötti társulás puszta ténye is elegendő ahhoz, hogy a Bizottság a tényleges exportárakat megbízhatatlannak tekintse, és azt állította, hogy ez ellentétes az alaprendelet 2. cikk (9) bekezdésével. Ugyanez az exportáló gyártó továbbá azt állította, hogy a (17) preambulumbekezdésben kifejtett megfontolások, miszerint bizonyos költségek minden esetben az egyik kapcsolatban álló vállalatnál merülnek fel, amint ez a vállalat értékesítési és behozatali tevékenységet lát el, nem a jelen ügy tényein alapultak. Végezetül az említett exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság nem foglalkozott azzal a ténnyel, hogy a kapcsolatban álló vállalat és az Unión belüli független vevők felé alkalmazott árak szintje hasonló volt.

| (20) | A másik exportáló gyártó megismételte azt az állítását, hogy az exportár meghatározásához az általa az Unió határán, az első független vevő felé alkalmazott exportárat kell figyelembe venni, hangsúlyozva, hogy a kapcsolatban álló vállalat csak közvetítőként járt el, és hogy – egyebek mellett – a vámkezelést az Unión belüli független vevők végezték. |
| --- | --- |

(20)

A másik exportáló gyártó megismételte azt az állítását, hogy az exportár meghatározásához az általa az Unió határán, az első független vevő felé alkalmazott exportárat kell figyelembe venni, hangsúlyozva, hogy a kapcsolatban álló vállalat csak közvetítőként járt el, és hogy – egyebek mellett – a vámkezelést az Unión belüli független vevők végezték.

| (21) | Ezen állításokra válaszul meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a jelen ügy tényei alapján az exportárakat az exportőrök és a kapcsolatban álló felek társulása miatt számtanilag kell képezni. A vizsgálat során valóban kiderült, hogy a szóban forgó kapcsolatban álló felek a vizsgálati időszak során nem értek el fenntartható nyereséget az Unióban. E tekintetben annak eldöntésében, hogy az exportárat jelen esetben számtanilag kell-e képezni, nem játszik szerepet, hogy a kapcsolatban álló vállalat milyen feladatot lát el az Unióban. Továbbá, amint az a fenti (18) preambulumbekezdésben megállapításra került, az a tény, hogy a kapcsolatban álló vállalatok csak bizonyos feladatokat látnak el, nem akadályozza az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének alkalmazását, de visszatükröződik az alacsonyabb SGA-költségekben, amelyeket levonnak az érintett termék független vevő részére történő első viszonteladásakor érvényesített árból. Végezetül azt is meg kell jegyezni, hogy az exportáló gyártók nem nyújtottak be olyan új ténybeli bizonyítékokat, amelyek ellentmondanának ezeknek a következtetéseknek. A kapcsolatban álló és a független uniós vevők felé alkalmazott hasonló árakra vonatkozó állítással kapcsolatban megjegyzendő, hogy azzal az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésében foglalkoztak. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a független vevők felé alkalmazott hasonló árszintek ellenére a kapcsolatban álló vállalatok közötti transzferárak színvonala nem tette lehetővé a kapcsolatban álló importőrök számára, hogy fenntartható nyereségre tegyenek szert az Unióban. Ezért ezeket az érveket el kell utasítani. |
| --- | --- |

(21)

Ezen állításokra válaszul meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a jelen ügy tényei alapján az exportárakat az exportőrök és a kapcsolatban álló felek társulása miatt számtanilag kell képezni. A vizsgálat során valóban kiderült, hogy a szóban forgó kapcsolatban álló felek a vizsgálati időszak során nem értek el fenntartható nyereséget az Unióban. E tekintetben annak eldöntésében, hogy az exportárat jelen esetben számtanilag kell-e képezni, nem játszik szerepet, hogy a kapcsolatban álló vállalat milyen feladatot lát el az Unióban. Továbbá, amint az a fenti (18) preambulumbekezdésben megállapításra került, az a tény, hogy a kapcsolatban álló vállalatok csak bizonyos feladatokat látnak el, nem akadályozza az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének alkalmazását, de visszatükröződik az alacsonyabb SGA-költségekben, amelyeket levonnak az érintett termék független vevő részére történő első viszonteladásakor érvényesített árból. Végezetül azt is meg kell jegyezni, hogy az exportáló gyártók nem nyújtottak be olyan új ténybeli bizonyítékokat, amelyek ellentmondanának ezeknek a következtetéseknek. A kapcsolatban álló és a független uniós vevők felé alkalmazott hasonló árakra vonatkozó állítással kapcsolatban megjegyzendő, hogy azzal az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésében foglalkoztak. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a független vevők felé alkalmazott hasonló árszintek ellenére a kapcsolatban álló vállalatok közötti transzferárak színvonala nem tette lehetővé a kapcsolatban álló importőrök számára, hogy fenntartható nyereségre tegyenek szert az Unióban. Ezért ezeket az érveket el kell utasítani.

| (22) | Ezért a számtanilag képzett exportárak alkalmazására vonatkozó érveket a jelenlegi vizsgálatban el kell utasítani. |
| --- | --- |

(22)

Ezért a számtanilag képzett exportárak alkalmazására vonatkozó érveket a jelenlegi vizsgálatban el kell utasítani.

| (23) | Ugyanaz a két exportáló gyártó azt állította, hogy amennyiben az exportárak kiszámítására a (12)–(14) preambulumbekezdésben említett érveik ellenére számtani alapon kerül sor, úgy véleményük szerint az 5 %-os ésszerű haszonkulcs, amelyet az exportár képzéséhez használtak, túlzottan magas; sokkal inkább a velük kapcsolatban álló vállalatok tényleges haszonkulcsát kellene alkalmazni, mivel a kapcsolatban álló vállalatok között, illetve a független vevők esetében alkalmazott árak egy szinten voltak. |
| --- | --- |

(23)

Ugyanaz a két exportáló gyártó azt állította, hogy amennyiben az exportárak kiszámítására a (12)–(14) preambulumbekezdésben említett érveik ellenére számtani alapon kerül sor, úgy véleményük szerint az 5 %-os ésszerű haszonkulcs, amelyet az exportár képzéséhez használtak, túlzottan magas; sokkal inkább a velük kapcsolatban álló vállalatok tényleges haszonkulcsát kellene alkalmazni, mivel a kapcsolatban álló vállalatok között, illetve a független vevők esetében alkalmazott árak egy szinten voltak.

| (24) | A kapcsolatban álló vállalatok transzferárainak és haszonkulcsainak megbízhatóságára vonatkozó, a (15)–(18) preambulumbekezdésben meghatározott megfontolások alapján ezt az érvet el kell utasítani. Mindenesetre az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján felmerült költségekre adott támogatások az érintett vállalatok saját SGA-költségein alapulnak, és ezért e vállalatok tevékenységét tükrözik vissza függetlenül feladataiktól. Ennélfogva ezt az érvet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(24)

A kapcsolatban álló vállalatok transzferárainak és haszonkulcsainak megbízhatóságára vonatkozó, a (15)–(18) preambulumbekezdésben meghatározott megfontolások alapján ezt az érvet el kell utasítani. Mindenesetre az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján felmerült költségekre adott támogatások az érintett vállalatok saját SGA-költségein alapulnak, és ezért e vállalatok tevékenységét tükrözik vissza függetlenül feladataiktól. Ennélfogva ezt az érvet el kell utasítani.

| (25) | A fenti exportáló gyártók egyike azt állította, hogy az exportáló gyártóval kapcsolatban nem álló valamely vállalattal bonyolított egyedi ügyletek vonatkozásában az exportár alapját az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a fizetett vagy fizetendő tényleges ár kellett volna, hogy képezze. A Bizottság azonban úgy vélte, hogy a szóban forgó értékesítések nem minősültek az Unióba irányuló exportértékesítésnek. Ennek alapján az érintett ügyleteket kizárták az exportár meghatározásából. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó vitatta e kizárást, mivel szerinte a Bizottságnak figyelembe kellene vennie az exportáló gyártó által előállított érintett termék összes Unióba irányuló értékesítését. Az exportár meghatározásához ugyanakkor a független vevő számára történt valamennyi értékesítést figyelembe vették. Az említett független vevő által ezt követően lebonyolított ügyleteket figyelmen kívül kell hagyni, mivel azok nem minősülnek exportértékesítéseknek az alaprendelet 2. cikkének (8) és (9) bekezdése szerint, valamint mert fennáll ezen értékesítések kétszeri beszámításának kockázata. Ez alapján az exportáló gyártó állítását elutasították. |
| --- | --- |

(25)

A fenti exportáló gyártók egyike azt állította, hogy az exportáló gyártóval kapcsolatban nem álló valamely vállalattal bonyolított egyedi ügyletek vonatkozásában az exportár alapját az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a fizetett vagy fizetendő tényleges ár kellett volna, hogy képezze. A Bizottság azonban úgy vélte, hogy a szóban forgó értékesítések nem minősültek az Unióba irányuló exportértékesítésnek. Ennek alapján az érintett ügyleteket kizárták az exportár meghatározásából. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó vitatta e kizárást, mivel szerinte a Bizottságnak figyelembe kellene vennie az exportáló gyártó által előállított érintett termék összes Unióba irányuló értékesítését. Az exportár meghatározásához ugyanakkor a független vevő számára történt valamennyi értékesítést figyelembe vették. Az említett független vevő által ezt követően lebonyolított ügyleteket figyelmen kívül kell hagyni, mivel azok nem minősülnek exportértékesítéseknek az alaprendelet 2. cikkének (8) és (9) bekezdése szerint, valamint mert fennáll ezen értékesítések kétszeri beszámításának kockázata. Ez alapján az exportáló gyártó állítását elutasították.

| (26) | Az exportár meghatározására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (32)–(38) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(26)

Az exportár meghatározására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (32)–(38) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

3.   Összehasonlítás

| (27) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a két együttműködő exportáló gyártó nehezményezte, hogy azok a költségek, amelyek az áruknak a gyárból a raktárba szállítása kapcsán merültek fel, belső logisztikai költségeknek minősülnek és így nem befolyásolják az ár-összehasonlíthatóságot. |
| --- | --- |

(27)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a két együttműködő exportáló gyártó nehezményezte, hogy azok a költségek, amelyek az áruknak a gyárból a raktárba szállítása kapcsán merültek fel, belső logisztikai költségeknek minősülnek és így nem befolyásolják az ár-összehasonlíthatóságot.

| (28) | Az exportáló gyártók egyike számos elosztó raktárt üzemeltetett a belföldi piacon, ahonnan a nátrium-glutamátot a végső fogyasztók részére szállítják. Az említett exportáló gyártó azt állította, hogy a gyár és a raktár közötti szállítás költségét belföldi szállítási költségnek kell tekinteni és le kell vonni a rendes értékből, mivel az exportértékesítések során nem merülnek fel ilyen költségek. A másik exportáló gyártó azt állította, hogy egyes esetekben az áru raktárba szállítását hozzá lehetett rendelni bizonyos számlákhoz, és ezért ezekben az esetekben közvetlen értékesítési költségekről van szó, amelyek benne foglaltatnak a fogyasztók felé kiszámlázott árban, azaz befolyásolják az ár-összehasonlíthatóságot. Ezért le kell vonni a rendes értékből. |
| --- | --- |

(28)

Az exportáló gyártók egyike számos elosztó raktárt üzemeltetett a belföldi piacon, ahonnan a nátrium-glutamátot a végső fogyasztók részére szállítják. Az említett exportáló gyártó azt állította, hogy a gyár és a raktár közötti szállítás költségét belföldi szállítási költségnek kell tekinteni és le kell vonni a rendes értékből, mivel az exportértékesítések során nem merülnek fel ilyen költségek. A másik exportáló gyártó azt állította, hogy egyes esetekben az áru raktárba szállítását hozzá lehetett rendelni bizonyos számlákhoz, és ezért ezekben az esetekben közvetlen értékesítési költségekről van szó, amelyek benne foglaltatnak a fogyasztók felé kiszámlázott árban, azaz befolyásolják az ár-összehasonlíthatóságot. Ezért le kell vonni a rendes értékből.

| (29) | A raktárakat az exportáló gyártó telephelyei részének tekintik, és a termék csak a raktárba való beérkezésének pillanatától kezdve minősül értékesíthetőnek. A raktár gyártól számított távolsága nem bír jelentőséggel, ahogyan az a tény sem, hogy a gyár és a raktár közötti szállítás egy adott belföldi értékesítési ügylethez köthető-e, mivel ezek a költségek általában az értékesítés előtt keletkeznek, és ezért nem minősülnek az ár-összehasonlíthatóságot befolyásoló közvetlen értékesítési kiadásnak. Ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pont alapján ezeket az állításokat el kell utasítani. |
| --- | --- |

(29)

A raktárakat az exportáló gyártó telephelyei részének tekintik, és a termék csak a raktárba való beérkezésének pillanatától kezdve minősül értékesíthetőnek. A raktár gyártól számított távolsága nem bír jelentőséggel, ahogyan az a tény sem, hogy a gyár és a raktár közötti szállítás egy adott belföldi értékesítési ügylethez köthető-e, mivel ezek a költségek általában az értékesítés előtt keletkeznek, és ezért nem minősülnek az ár-összehasonlíthatóságot befolyásoló közvetlen értékesítési kiadásnak. Ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pont alapján ezeket az állításokat el kell utasítani.

| (30) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az együttműködő exportáló gyártó, amely egy Unión kívüli székhellyel rendelkező, kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportált nátrium-glutamátot, azt állította, hogy kiviteleit nem kell kiigazítani az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján, mivel az Unión kívüli, kapcsolatban álló vállalat nem ügynökként, és nem jutalékos alapon dolgozott. Az exportáló gyártó továbbá azt állította, hogy az érintett kapcsolatban álló vállalkozás haszonkulcsa, amely a kiigazítás alapjául szolgált, nem befolyásolja az ár-összehasonlíthatóságot, mivel az exportár kiszámításához a Bizottság a kapcsolatban álló uniós vállalat szintjén már levont egy ésszerű mértékű haszonkulcsot, amely fedezi az összes vállalatközi ügyletre vonatkozó haszonkulcsot. Az exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy ha egyáltalán valamit, úgy kizárólag az Unión kívüli, kapcsolatban álló vállalat SGA-költségeit kellene levonni a számtanilag képzett exportárból. |
| --- | --- |

(30)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az együttműködő exportáló gyártó, amely egy Unión kívüli székhellyel rendelkező, kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportált nátrium-glutamátot, azt állította, hogy kiviteleit nem kell kiigazítani az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján, mivel az Unión kívüli, kapcsolatban álló vállalat nem ügynökként, és nem jutalékos alapon dolgozott. Az exportáló gyártó továbbá azt állította, hogy az érintett kapcsolatban álló vállalkozás haszonkulcsa, amely a kiigazítás alapjául szolgált, nem befolyásolja az ár-összehasonlíthatóságot, mivel az exportár kiszámításához a Bizottság a kapcsolatban álló uniós vállalat szintjén már levont egy ésszerű mértékű haszonkulcsot, amely fedezi az összes vállalatközi ügyletre vonatkozó haszonkulcsot. Az exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy ha egyáltalán valamit, úgy kizárólag az Unión kívüli, kapcsolatban álló vállalat SGA-költségeit kellene levonni a számtanilag képzett exportárból.

| (31) | A vizsgálat megállapította, hogy az Unión kívül székhellyel rendelkező, kapcsolatban álló vállalat felárat alkalmazott valamennyi, az Unióba irányuló exportértékesítés vonatkozásában. A felár befolyásolta az ár-összehasonlíthatóságot, mivel csak az exportértékesítésekre vonatkozott, a belföldi piacon történő értékesítésre ellenben nem. Az az állítás, hogy a kapcsolatban álló vállalat haszonkulcsát már figyelembe vették az exportár képzése során az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően, nem fogadható el. Ez azért van így, mert az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése és 2. cikke (10) bekezdése szerinti kiigazítások más-más célkitűzéseket követnek, továbbá elkülönülnek és eltérnek egymástól, és különböző anyagi jogi szabályok vonatkoznak rájuk. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének célja egy megbízható exportár megállapítása, míg az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének célja az exportár és a rendes érték összehasonlíthatóságának biztosítása. Amint hitelt érdemlően megállapítják az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) vagy (9) bekezdése szerint, a 2. cikk (10) bekezdése alapján végzett bármely további kiigazítás már nem érinti önmagában véve az exportárat, és semmiképpen sem lehet célja a rendes érték és az exportár meghatározása. Ezért az együttműködő exportáló gyártó figyelmen kívül hagyja az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás célját, amely – nem az exportár meghatározása, hanem – az ár rendes értékkel történő összehasonlíthatóságának a biztosítása. Ezért az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének értelmében levont ésszerű haszonkulcs nem terjed ki semmilyen olyan árrésre, amelyet ugyanazon értékesítési csatorna vonatkozásában alkalmaztak. Ami a kiigazítandó összeget illeti, az elvégzett kiigazítás a kapcsolatban álló vállalatok között ténylegesen alkalmazott haszonkulcsot tükrözi, és így valójában hatással van az árakra és az ár-összehasonlíthatóságra. Semmi nem indokolja tehát, hogy azt egy másik, elméleti összeggel helyettesítsék. Végül, a Bizottság jogosan veszi figyelembe azt a tényt, hogy az Unión kívüli, kapcsolatban álló vállalat számára kifizetést teljesítenek (haszonkulcs formájában, amelyet a kapcsolódó vállalat érvényesít az uniós vevők felé kiszámlázott értékesítések vonatkozásában). Ahhoz, hogy a kapcsolatban álló vállalat olyan vállalkozásnak minősüljön, amely az érintett kifizetések tekintetében az Unión kívüli országban (ahol a társasági adó mértéke jóval alacsonyabb, mint Indonéziában) tartozik a társasági adó hatálya alá, tényleges gazdasági tevékenységét kell az adott országban végeznie. Az indonéz exportáló gyártó nem formálhat jogot egyszerre arra, hogy biztosítsák számára a kedvezményes adózási bánásmódot az Unión kívül elhelyezkedő, kapcsolatban álló vállalatra, valamint ez utóbbi adott joghatóság alá tartozó gazdasági tevékenységére való tekintettel, valamint állíthatja ezzel egyidejűleg azt a dömpingellenes eljárás keretében, hogy a kapcsolt társaság nem végez gazdasági tevékenységet. Ezért ezeket az állításokat el kell utasítani. |
| --- | --- |

(31)

A vizsgálat megállapította, hogy az Unión kívül székhellyel rendelkező, kapcsolatban álló vállalat felárat alkalmazott valamennyi, az Unióba irányuló exportértékesítés vonatkozásában. A felár befolyásolta az ár-összehasonlíthatóságot, mivel csak az exportértékesítésekre vonatkozott, a belföldi piacon történő értékesítésre ellenben nem. Az az állítás, hogy a kapcsolatban álló vállalat haszonkulcsát már figyelembe vették az exportár képzése során az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően, nem fogadható el. Ez azért van így, mert az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése és 2. cikke (10) bekezdése szerinti kiigazítások más-más célkitűzéseket követnek, továbbá elkülönülnek és eltérnek egymástól, és különböző anyagi jogi szabályok vonatkoznak rájuk. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének célja egy megbízható exportár megállapítása, míg az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének célja az exportár és a rendes érték összehasonlíthatóságának biztosítása. Amint hitelt érdemlően megállapítják az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) vagy (9) bekezdése szerint, a 2. cikk (10) bekezdése alapján végzett bármely további kiigazítás már nem érinti önmagában véve az exportárat, és semmiképpen sem lehet célja a rendes érték és az exportár meghatározása. Ezért az együttműködő exportáló gyártó figyelmen kívül hagyja az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás célját, amely – nem az exportár meghatározása, hanem – az ár rendes értékkel történő összehasonlíthatóságának a biztosítása. Ezért az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének értelmében levont ésszerű haszonkulcs nem terjed ki semmilyen olyan árrésre, amelyet ugyanazon értékesítési csatorna vonatkozásában alkalmaztak. Ami a kiigazítandó összeget illeti, az elvégzett kiigazítás a kapcsolatban álló vállalatok között ténylegesen alkalmazott haszonkulcsot tükrözi, és így valójában hatással van az árakra és az ár-összehasonlíthatóságra. Semmi nem indokolja tehát, hogy azt egy másik, elméleti összeggel helyettesítsék. Végül, a Bizottság jogosan veszi figyelembe azt a tényt, hogy az Unión kívüli, kapcsolatban álló vállalat számára kifizetést teljesítenek (haszonkulcs formájában, amelyet a kapcsolódó vállalat érvényesít az uniós vevők felé kiszámlázott értékesítések vonatkozásában). Ahhoz, hogy a kapcsolatban álló vállalat olyan vállalkozásnak minősüljön, amely az érintett kifizetések tekintetében az Unión kívüli országban (ahol a társasági adó mértéke jóval alacsonyabb, mint Indonéziában) tartozik a társasági adó hatálya alá, tényleges gazdasági tevékenységét kell az adott országban végeznie. Az indonéz exportáló gyártó nem formálhat jogot egyszerre arra, hogy biztosítsák számára a kedvezményes adózási bánásmódot az Unión kívül elhelyezkedő, kapcsolatban álló vállalatra, valamint ez utóbbi adott joghatóság alá tartozó gazdasági tevékenységére való tekintettel, valamint állíthatja ezzel egyidejűleg azt a dömpingellenes eljárás keretében, hogy a kapcsolt társaság nem végez gazdasági tevékenységet. Ezért ezeket az állításokat el kell utasítani.

| (32) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó megismételte állításait a vele kapcsolatban álló vállalat haszonkulcsának kiigazításával kapcsolatosan, és vitatta, hogy a dömpingellenes vizsgálat során figyelembe kellene venni adózási megfontolásokat. Az exportáló gyártó továbbá azt állította, hogy ugyan nem vitatja, hogy a vele kapcsolatban álló vállalat kereskedelmi tevékenységeket folytat az érintett harmadik országban, ezek az érintett termék vonatkozásában csak korlátozott mértékűek. Ezen túlmenően megismételte, hogy a kapcsolatban álló vállalat tevékenységei egyértelműen különböznek egy ügynök tevékenységeitől, továbbá az említett vállalat nem kap jutalékot az exportáló gyártótól az Unió felé eszközölt értékesítései után. Végül, az exportáló gyártó megismételte azon állítását, hogy az exportár kiszámításához a Bizottság a kapcsolatban álló uniós vállalat szintjén már levont egy ésszerű mértékű haszonkulcsot, amely fedezi az összes vállalatközi ügyletre vonatkozó haszonkulcsot. E tekintetben az exportáló gyártó azt állította, hogy a kapcsolatban álló vállalatok közötti, egymást követő értékesítések esetében a Bizottság gyakorlata valóban az, hogy kizárólag a közvetlenül az Unión belüli független vevő számára értékesítő kapcsolatban álló vállalat haszonkulcsát vonja le, ugyanakkor nem vonja le a többi kapcsolatban álló vállalat haszonkulcsát ugyanazon értékesítési csatorna tekintetében. |
| --- | --- |

(32)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó megismételte állításait a vele kapcsolatban álló vállalat haszonkulcsának kiigazításával kapcsolatosan, és vitatta, hogy a dömpingellenes vizsgálat során figyelembe kellene venni adózási megfontolásokat. Az exportáló gyártó továbbá azt állította, hogy ugyan nem vitatja, hogy a vele kapcsolatban álló vállalat kereskedelmi tevékenységeket folytat az érintett harmadik országban, ezek az érintett termék vonatkozásában csak korlátozott mértékűek. Ezen túlmenően megismételte, hogy a kapcsolatban álló vállalat tevékenységei egyértelműen különböznek egy ügynök tevékenységeitől, továbbá az említett vállalat nem kap jutalékot az exportáló gyártótól az Unió felé eszközölt értékesítései után. Végül, az exportáló gyártó megismételte azon állítását, hogy az exportár kiszámításához a Bizottság a kapcsolatban álló uniós vállalat szintjén már levont egy ésszerű mértékű haszonkulcsot, amely fedezi az összes vállalatközi ügyletre vonatkozó haszonkulcsot. E tekintetben az exportáló gyártó azt állította, hogy a kapcsolatban álló vállalatok közötti, egymást követő értékesítések esetében a Bizottság gyakorlata valóban az, hogy kizárólag a közvetlenül az Unión belüli független vevő számára értékesítő kapcsolatban álló vállalat haszonkulcsát vonja le, ugyanakkor nem vonja le a többi kapcsolatban álló vállalat haszonkulcsát ugyanazon értékesítési csatorna tekintetében.

| (33) | Meg kell jegyezni, hogy jelen esetben az önálló adózási egység megléte az Unión kívüli kapcsolatban álló fél által gyakorolt jelentős gazdasági tevékenységekre utalhat, mivel a nemzeti adójog előírja az ilyen tevékenység meglétét. Jelen esetben és a (31) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság figyelembe vette azt a tényt, hogy az érintett exportáló gyártó rendelkezik egy jelentős gazdasági tevékenységet folytató, Unión kívüli kapcsolatban álló féllel, továbbá azt a tényt is, hogy ez az Unión kívüli kapcsolatban álló fél haszonkulcsot vont le minden egyes, a kapcsolatban álló felek között lebonyolított, az érintett termékre vonatkozó ügylet esetében, ami befolyásolja az árak összehasonlíthatóságát az Unióba irányuló nátrium-glutamát-export tekintetében. Továbbá, a (31) preambulumbekezdésben említettek szerint a kiigazítás alapjául szolgáló összeg a kapcsolatban álló vállalatok között felszámított tényleges, ellenőrzött haszonkulcsot, és ezáltal pontosan a kapcsolatban álló vállalat tevékenységeit tükrözte vissza. Ezeket az érveket ennek megfelelően el kell utasítanunk. |
| --- | --- |

(33)

Meg kell jegyezni, hogy jelen esetben az önálló adózási egység megléte az Unión kívüli kapcsolatban álló fél által gyakorolt jelentős gazdasági tevékenységekre utalhat, mivel a nemzeti adójog előírja az ilyen tevékenység meglétét. Jelen esetben és a (31) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság figyelembe vette azt a tényt, hogy az érintett exportáló gyártó rendelkezik egy jelentős gazdasági tevékenységet folytató, Unión kívüli kapcsolatban álló féllel, továbbá azt a tényt is, hogy ez az Unión kívüli kapcsolatban álló fél haszonkulcsot vont le minden egyes, a kapcsolatban álló felek között lebonyolított, az érintett termékre vonatkozó ügylet esetében, ami befolyásolja az árak összehasonlíthatóságát az Unióba irányuló nátrium-glutamát-export tekintetében. Továbbá, a (31) preambulumbekezdésben említettek szerint a kiigazítás alapjául szolgáló összeg a kapcsolatban álló vállalatok között felszámított tényleges, ellenőrzött haszonkulcsot, és ezáltal pontosan a kapcsolatban álló vállalat tevékenységeit tükrözte vissza. Ezeket az érveket ennek megfelelően el kell utasítanunk.

| (34) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően ugyanez az exportáló gyártó kifogásolta az exportár vonatkozásában kifizetett jutalékokra vonatkozó kiigazítást azt állítva, hogy azok nem az értékesítés közvetlen költségei voltak, hanem havi rendszerességgel fizették őket, így nem kötődnek egy bizonyos értékesítési ügylethez, és nem befolyásolják az ár összehasonlíthatóságát. Az exportáló gyártó azt állította, hogy a fizetett jutalékoknak csak a kapcsolatban álló vállalatokra volt hatása, ezért az alaprendelet 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja nem alkalmazandó. Az exportáló gyártó azt is állította, hogy azon feltételezés alapján, miszerint a vállalat egyetlen gazdasági egységet alkot a kapcsolatban álló vállalatokkal, az e gazdasági egységen belüli pénzátutalás nem jelent költséget vagy bevételt e gazdasági egység számára. |
| --- | --- |

(34)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően ugyanez az exportáló gyártó kifogásolta az exportár vonatkozásában kifizetett jutalékokra vonatkozó kiigazítást azt állítva, hogy azok nem az értékesítés közvetlen költségei voltak, hanem havi rendszerességgel fizették őket, így nem kötődnek egy bizonyos értékesítési ügylethez, és nem befolyásolják az ár összehasonlíthatóságát. Az exportáló gyártó azt állította, hogy a fizetett jutalékoknak csak a kapcsolatban álló vállalatokra volt hatása, ezért az alaprendelet 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja nem alkalmazandó. Az exportáló gyártó azt is állította, hogy azon feltételezés alapján, miszerint a vállalat egyetlen gazdasági egységet alkot a kapcsolatban álló vállalatokkal, az e gazdasági egységen belüli pénzátutalás nem jelent költséget vagy bevételt e gazdasági egység számára.

| (35) | A vizsgálat megállapította, hogy az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló vállalat közötti, jutalékról szóló megállapodás szerint a jutalékok akkor váltak esedékessé, amikor az indonéz exportáló gyártó közvetlenül (nem pedig a kapcsolatban álló vállalaton keresztül) értékesített az uniós piacon működő független vevők számára. A fizetett jutalék közvetlenül kapcsolódott a nettó eladási értékhez. Ennek eredményeként a közvetlen összefüggés az értékesítés és a fizetett jutalék között befolyásolta az árak összehasonlíthatóságát az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(35)

A vizsgálat megállapította, hogy az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló vállalat közötti, jutalékról szóló megállapodás szerint a jutalékok akkor váltak esedékessé, amikor az indonéz exportáló gyártó közvetlenül (nem pedig a kapcsolatban álló vállalaton keresztül) értékesített az uniós piacon működő független vevők számára. A fizetett jutalék közvetlenül kapcsolódott a nettó eladási értékhez. Ennek eredményeként a közvetlen összefüggés az értékesítés és a fizetett jutalék között befolyásolta az árak összehasonlíthatóságát az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében.

| (36) | Végezetül nem helytálló az a feltételezés, hogy a kapcsolatban álló vállalatokat egyetlen gazdasági egységnek tekintették. A vizsgálat megállapította, hogy az exportáló gyártó saját működő exportrészleget üzemeltetett és nem volt átfedés az exportáló gyártó és a kapcsolatban álló importőr között az exporttal kapcsolatos feladatkörök vonatkozásában. Ezért a kapcsolatban álló vállalat nem tekinthető belső értékesítési részlegnek, és ezeket az érveket el kell utasítani. |
| --- | --- |

(36)

Végezetül nem helytálló az a feltételezés, hogy a kapcsolatban álló vállalatokat egyetlen gazdasági egységnek tekintették. A vizsgálat megállapította, hogy az exportáló gyártó saját működő exportrészleget üzemeltetett és nem volt átfedés az exportáló gyártó és a kapcsolatban álló importőr között az exporttal kapcsolatos feladatkörök vonatkozásában. Ezért a kapcsolatban álló vállalat nem tekinthető belső értékesítési részlegnek, és ezeket az érveket el kell utasítani.

| (37) | Abban az esetben azonban, ha az exportárak kiigazítására az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján kerülne sor, az exportáló gyártó véleménye szerint a kifizetett jutalékok összegét le kellene vonni a kapcsolatban álló vállalat SGA-költségeiből is, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően levonnának az első független uniós vevő felé érvényesített viszonteladási árból. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének értelmében a megbízható exportár kiszámításakor minden, a behozatal és a viszonteladás között felmerült költséget le kell vonni az első független uniós vevő felé alkalmazott viszonteladói árból, és nincs olyan jogalap, amely alapján ezeket a költségeket kompenzálná bármely más bevétel, ahogyan azt az exportáló gyártó kérelmezte. Emellett a kapcsolatban álló vállalat Unión belül felmerülő SGA-költségei más értékesítési csatornához tartoznak (pl. egy a kapcsolatban álló vevőn keresztül), mint a jutalékból származó bevétel, ami a független vevők felé fennálló értékesítési csatornához tartozik. Végezetül a haszonkulcsnak az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelő kiigazítása és az exportárnak az ugyanezen 2. cikk (8) vagy (9) bekezdésének megfelelő meghatározása eltérő célokat szolgál és a dömpingre vonatkozó vizsgálat két eltérő szakaszát jelenti. |
| --- | --- |

(37)

Abban az esetben azonban, ha az exportárak kiigazítására az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján kerülne sor, az exportáló gyártó véleménye szerint a kifizetett jutalékok összegét le kellene vonni a kapcsolatban álló vállalat SGA-költségeiből is, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően levonnának az első független uniós vevő felé érvényesített viszonteladási árból. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének értelmében a megbízható exportár kiszámításakor minden, a behozatal és a viszonteladás között felmerült költséget le kell vonni az első független uniós vevő felé alkalmazott viszonteladói árból, és nincs olyan jogalap, amely alapján ezeket a költségeket kompenzálná bármely más bevétel, ahogyan azt az exportáló gyártó kérelmezte. Emellett a kapcsolatban álló vállalat Unión belül felmerülő SGA-költségei más értékesítési csatornához tartoznak (pl. egy a kapcsolatban álló vevőn keresztül), mint a jutalékból származó bevétel, ami a független vevők felé fennálló értékesítési csatornához tartozik. Végezetül a haszonkulcsnak az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelő kiigazítása és az exportárnak az ugyanezen 2. cikk (8) vagy (9) bekezdésének megfelelő meghatározása eltérő célokat szolgál és a dömpingre vonatkozó vizsgálat két eltérő szakaszát jelenti.

| (38) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó megismételte állításait a (35) preambulumbekezdésben leírt jutalékkal kapcsolatban, és azzal érvelt, hogy az nem lenne következetes, ha a kapcsolatban álló felek közötti transzferárakat egyfelől megbízhatatlannak ítélik, másfelől viszont az exportárak kiigazítását a kapcsolatban álló felek közötti jutalékra vonatkozó megállapodás alapján végezik el. Az exportáló gyártó vitatta továbbá a (35) preambulumbekezdésben szereplő megállapításokat, miszerint a fizetett jutalék közvetlenül a nettó eladási értéktől függ és ezért közvetlen kapcsolat volt az értékesítés és a fizetett jutalék között, amely abból adódóan, hogy kifizetésére havonta egyszer került sor és kiszámításának részleteit a felek között nem osztották meg, kihatott az árak összehasonlíthatóságára. |
| --- | --- |

(38)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó megismételte állításait a (35) preambulumbekezdésben leírt jutalékkal kapcsolatban, és azzal érvelt, hogy az nem lenne következetes, ha a kapcsolatban álló felek közötti transzferárakat egyfelől megbízhatatlannak ítélik, másfelől viszont az exportárak kiigazítását a kapcsolatban álló felek közötti jutalékra vonatkozó megállapodás alapján végezik el. Az exportáló gyártó vitatta továbbá a (35) preambulumbekezdésben szereplő megállapításokat, miszerint a fizetett jutalék közvetlenül a nettó eladási értéktől függ és ezért közvetlen kapcsolat volt az értékesítés és a fizetett jutalék között, amely abból adódóan, hogy kifizetésére havonta egyszer került sor és kiszámításának részleteit a felek között nem osztották meg, kihatott az árak összehasonlíthatóságára.

| (39) | Az exportáló gyártó sem nem hozott fel további indokokat érveinek alátámasztására, sem nem szolgáltatott olyan további ténybeli információkat állítása mellett, amelyek ellentmondanának ezeknek a következtetéseknek. Ezért a (35)–(37) preambulumbekezdésben levont következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(39)

Az exportáló gyártó sem nem hozott fel további indokokat érveinek alátámasztására, sem nem szolgáltatott olyan további ténybeli információkat állítása mellett, amelyek ellentmondanának ezeknek a következtetéseknek. Ezért a (35)–(37) preambulumbekezdésben levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

| (40) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó azzal az igénnyel lépett fel, hogy szükséges lenne a rendes érték kiigazítása a promóciós és az ösztönző költségek tekintetében. Az exportáló gyártó azt állította, hogy ezek a költségek az Unióba irányuló export értékesítése esetében nem merültek fel, ellenben közvetlen hatást gyakoroltak a belföldi eladási árra. Ennek az érvelésnek az alátámasztására az exportáló gyártó azt állította, hogy ezeket a költségeket – legalábbis bizonyos esetekben – vissza lehetett vezetni egyes belföldi értékesítési ügyletekre. Végezetül az említett exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a promóciós és az ösztönző költségek egyrészt tükrözték a belföldön megvalósuló kereskedelem különböző szintjeit (ahol a nátrium-glutamátot közvetlenül értékesítették a kiskereskedők felé), másrészt pedig az Unióba irányuló értékesítéseket (amelyek kereskedők és forgalmazók részére történtek). |
| --- | --- |

(40)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó azzal az igénnyel lépett fel, hogy szükséges lenne a rendes érték kiigazítása a promóciós és az ösztönző költségek tekintetében. Az exportáló gyártó azt állította, hogy ezek a költségek az Unióba irányuló export értékesítése esetében nem merültek fel, ellenben közvetlen hatást gyakoroltak a belföldi eladási árra. Ennek az érvelésnek az alátámasztására az exportáló gyártó azt állította, hogy ezeket a költségeket – legalábbis bizonyos esetekben – vissza lehetett vezetni egyes belföldi értékesítési ügyletekre. Végezetül az említett exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a promóciós és az ösztönző költségek egyrészt tükrözték a belföldön megvalósuló kereskedelem különböző szintjeit (ahol a nátrium-glutamátot közvetlenül értékesítették a kiskereskedők felé), másrészt pedig az Unióba irányuló értékesítéseket (amelyek kereskedők és forgalmazók részére történtek).

| (41) | A vizsgálat kimutatta, hogy a promóciós és ösztönző költségek többnyire ügyfélszámlákhoz, nem pedig egyes adásvételi ügyletekhez kapcsolódtak. Az ösztönzők és a promóciós költségek felmerülnek függetlenül attól, hogy a terméket végül értékesítik-e. Ezenfelül a vizsgálat kimutatta, hogy azok a költségek, amelyeknek egy adott értékesítési ügylethez való hozzárendelését igényelték, tulajdonképpen nem tükröződtek az árban. Ez alapján azt a következtetést vonták le, hogy a promóciós és ösztönzési költségek nem befolyásolták az árakat és az árak összehasonlíthatóságát, és hogy ezt az állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(41)

A vizsgálat kimutatta, hogy a promóciós és ösztönző költségek többnyire ügyfélszámlákhoz, nem pedig egyes adásvételi ügyletekhez kapcsolódtak. Az ösztönzők és a promóciós költségek felmerülnek függetlenül attól, hogy a terméket végül értékesítik-e. Ezenfelül a vizsgálat kimutatta, hogy azok a költségek, amelyeknek egy adott értékesítési ügylethez való hozzárendelését igényelték, tulajdonképpen nem tükröződtek az árban. Ez alapján azt a következtetést vonták le, hogy a promóciós és ösztönzési költségek nem befolyásolták az árakat és az árak összehasonlíthatóságát, és hogy ezt az állítást el kell utasítani.

| (42) | Az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy a durva szemcsés nátrium-glutamát kristály (szitálással meghatározott szemcseméret) eltérő fizikai jellemzőkkel rendelkezik, és más kereskedelmi szinten értékesítették, mint az Unióba exportált nátrium-glutamátot. Az exportáló gyártó ezért azt állította, hogy a durva szemcsés nátrium-glutamát kristályt ki kell zárni a rendes érték meghatározásakor. |
| --- | --- |

(42)

Az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy a durva szemcsés nátrium-glutamát kristály (szitálással meghatározott szemcseméret) eltérő fizikai jellemzőkkel rendelkezik, és más kereskedelmi szinten értékesítették, mint az Unióba exportált nátrium-glutamátot. Az exportáló gyártó ezért azt állította, hogy a durva szemcsés nátrium-glutamát kristályt ki kell zárni a rendes érték meghatározásakor.

| (43) | A vizsgálat megállapította, hogy a nátrium-glutamát por alakú, finom, kis, szabályos és durva szemcsés is lehet. Valamennyi szemcseméret beletartozik a termékkörbe, mivel ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkeznek, ugyanazokra a célokra használják fel őket, és egymással felcserélhetők. Ezért a rendes érték meghatározásához valamennyi terméktípust be kell vonni. Ezen túlmenően a vizsgálat megállapította, hogy különböző szemcseméret nem jelentett költségtényezőt. |
| --- | --- |

(43)

A vizsgálat megállapította, hogy a nátrium-glutamát por alakú, finom, kis, szabályos és durva szemcsés is lehet. Valamennyi szemcseméret beletartozik a termékkörbe, mivel ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkeznek, ugyanazokra a célokra használják fel őket, és egymással felcserélhetők. Ezért a rendes érték meghatározásához valamennyi terméktípust be kell vonni. Ezen túlmenően a vizsgálat megállapította, hogy különböző szemcseméret nem jelentett költségtényezőt.

| (44) | A vizsgálat továbbá kimutatta, hogy azok a belföldi vevők, akik durva szemcsés nátrium-glutamátot vásároltak, egyéb szemcseméreteket is vásároltak. Nem volt bizonyíték arra nézve, hogy a durva szemcsés nátrium-glutamát esetében megfigyelhető árkülönbség a fizikai jellemzőkhöz vagy a kereskedelem szintjéhez kapcsolódott volna, mivel azt egyéb tényezőknek, például a vevőknek vagy a megvásárolt volumennek is be lehetett tudni. Ezenkívül az exportáló gyártó nem számszerűsítette a fizikai jellemzők állítólagos eltérését. Ezért az ezzel kapcsolatos érveket el kell utasítani. |
| --- | --- |

(44)

A vizsgálat továbbá kimutatta, hogy azok a belföldi vevők, akik durva szemcsés nátrium-glutamátot vásároltak, egyéb szemcseméreteket is vásároltak. Nem volt bizonyíték arra nézve, hogy a durva szemcsés nátrium-glutamát esetében megfigyelhető árkülönbség a fizikai jellemzőkhöz vagy a kereskedelem szintjéhez kapcsolódott volna, mivel azt egyéb tényezőknek, például a vevőknek vagy a megvásárolt volumennek is be lehetett tudni. Ezenkívül az exportáló gyártó nem számszerűsítette a fizikai jellemzők állítólagos eltérését. Ezért az ezzel kapcsolatos érveket el kell utasítani.

| (45) | Az összehasonlításra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39)–(46) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(45)

Az összehasonlításra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39)–(46) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

4.   Dömpingkülönbözetek

| (46) | Észrevételek hiányában a dömpingkülönbözet kiszámításához használt, az ideiglenes rendelet (47)–(48) preambulumbekezdésében leírt általános módszert a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(46)

Észrevételek hiányában a dömpingkülönbözet kiszámításához használt, az ideiglenes rendelet (47)–(48) preambulumbekezdésében leírt általános módszert a Bizottság megerősíti.

| (47) | Figyelembe véve egyes ügyleteknek az egyik exportáló gyártó exportárának meghatározása során történő kizárását a (25) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint, illetőleg további észrevételek hiányában a vámfizetés nélküli, CIF (költség, biztosítás, fuvardíj) uniós határparitásos ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek az alábbiak:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 % |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 % |
| Minden más vállalat | 28,4 % |

(47)

Figyelembe véve egyes ügyleteknek az egyik exportáló gyártó exportárának meghatározása során történő kizárását a (25) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint, illetőleg további észrevételek hiányában a vámfizetés nélküli, CIF (költség, biztosítás, fuvardíj) uniós határparitásos ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek az alábbiak:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2 %

PT. Miwon Indonesia

13,3 %

Minden más vállalat

28,4 %

D.   A KÁR

1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

| (48) | Az érdekelt felek ismét jelezték, hogy a Bizottságnak ki kell zárnia az együttműködő uniós gyártót az uniós gazdasági ágazatból, mivel az együttműködő uniós gyártóval kapcsolatban álló egyik indonéziai exportáló gyártó nem működik együtt. Azzal érveltek, hogy a károkozásról kialakult képet befolyásolhatja ez a kapcsolat. |
| --- | --- |

(48)

Az érdekelt felek ismét jelezték, hogy a Bizottságnak ki kell zárnia az együttműködő uniós gyártót az uniós gazdasági ágazatból, mivel az együttműködő uniós gyártóval kapcsolatban álló egyik indonéziai exportáló gyártó nem működik együtt. Azzal érveltek, hogy a károkozásról kialakult képet befolyásolhatja ez a kapcsolat.

| (49) | Az érintett felek nem nyújtottak be semmilyen új információt vagy bizonyítékot e tekintetben. Különösen nem bizonyították azon állításukat, hogy az említettek mennyiben befolyásolták a károkozásról kialakult képet. Az ideiglenes rendelet (53) preambulumbekezdésében ismertetettek szerint az együttműködő uniós gyártót azonban ebben az esetben az együtt nem működő indonéziai exportáló gyártóval fennálló kapcsolata ellenére sem szükséges kizárni, mivel amellett, hogy teljes körű ellenőrzésnek vetették alá, a vizsgálat során egyetlen uniós gyártóként maradéktalanul együttműködött a Bizottsággal. Ezért az, hogy egy indonéziai exportáló gyártó nem működött együtt a vizsgálatban, nem befolyásolta a vizsgálat lefolytatását. Ezt az érvet ennélfogva el kell utasítani. |
| --- | --- |

(49)

Az érintett felek nem nyújtottak be semmilyen új információt vagy bizonyítékot e tekintetben. Különösen nem bizonyították azon állításukat, hogy az említettek mennyiben befolyásolták a károkozásról kialakult képet. Az ideiglenes rendelet (53) preambulumbekezdésében ismertetettek szerint az együttműködő uniós gyártót azonban ebben az esetben az együtt nem működő indonéziai exportáló gyártóval fennálló kapcsolata ellenére sem szükséges kizárni, mivel amellett, hogy teljes körű ellenőrzésnek vetették alá, a vizsgálat során egyetlen uniós gyártóként maradéktalanul együttműködött a Bizottsággal. Ezért az, hogy egy indonéziai exportáló gyártó nem működött együtt a vizsgálatban, nem befolyásolta a vizsgálat lefolytatását. Ezt az érvet ennélfogva el kell utasítani.

| (50) | A nyilvánosságra hozatalt követően az érintett felek megismételték azon állításukat, hogy a Bizottságnak ki kell zárnia az együttműködő uniós gyártót az uniós gazdasági ágazatból, mivel az együttműködő uniós gyártóval kapcsolatban álló egyik indonéziai exportáló gyártó nem működik együtt. Ezek a felek úgy érveltek, hogy a kapcsolatban álló indonéziai exportáló gyártó együttműködésének hiánya befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárról kialakult képet. Lényegében azzal érveltek, hogy a nátrium-glutamát esetében az árakat az egész világra kiterjedően, átfogóan tárgyalják meg, és hogy a kapcsolat miatt fennáll a keresztkompenzáció kockázata, amely esetben az uniós piaci vevőkre vonatkozó árak csökkennek, a harmadik országok piacára vonatkozó árak viszont emelkednek. A kapcsolatban álló indonéziai exportáló gyártó azáltal, hogy nem működik együtt a vizsgálat során, megfosztja a Bizottságot attól a lehetőségtől, hogy ellenőrizze, sor került-e keresztkompenzációra. |
| --- | --- |

(50)

A nyilvánosságra hozatalt követően az érintett felek megismételték azon állításukat, hogy a Bizottságnak ki kell zárnia az együttműködő uniós gyártót az uniós gazdasági ágazatból, mivel az együttműködő uniós gyártóval kapcsolatban álló egyik indonéziai exportáló gyártó nem működik együtt. Ezek a felek úgy érveltek, hogy a kapcsolatban álló indonéziai exportáló gyártó együttműködésének hiánya befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárról kialakult képet. Lényegében azzal érveltek, hogy a nátrium-glutamát esetében az árakat az egész világra kiterjedően, átfogóan tárgyalják meg, és hogy a kapcsolat miatt fennáll a keresztkompenzáció kockázata, amely esetben az uniós piaci vevőkre vonatkozó árak csökkennek, a harmadik országok piacára vonatkozó árak viszont emelkednek. A kapcsolatban álló indonéziai exportáló gyártó azáltal, hogy nem működik együtt a vizsgálat során, megfosztja a Bizottságot attól a lehetőségtől, hogy ellenőrizze, sor került-e keresztkompenzációra.

| (51) | Az érintett felek az említett érvet csupán előterjesztették, de nem bizonyították. Mindenesetre az uniós gyártó által a vevői felé az uniós piacon felszámított és a vizsgálat során ellenőrzött árak tekintetében nem volt arra utaló jel, hogy ezek az árak keresztkompenzáció miatt csökkentek volna. Ezzel szemben, ahogy azt az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdése megállapítja, az Indonéziából származó behozatal árai 8 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, ami árnyomást fejtett ki az uniós piacon, és így az uniós gazdasági ágazat nem volt képes árait a költségek növekedésével párhuzamosan megemelni. Ezért az uniós gazdasági ágazat egésze kénytelen volt csökkenteni az árait a figyelembe vett időszakban. Az érvet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(51)

Az érintett felek az említett érvet csupán előterjesztették, de nem bizonyították. Mindenesetre az uniós gyártó által a vevői felé az uniós piacon felszámított és a vizsgálat során ellenőrzött árak tekintetében nem volt arra utaló jel, hogy ezek az árak keresztkompenzáció miatt csökkentek volna. Ezzel szemben, ahogy azt az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdése megállapítja, az Indonéziából származó behozatal árai 8 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, ami árnyomást fejtett ki az uniós piacon, és így az uniós gazdasági ágazat nem volt képes árait a költségek növekedésével párhuzamosan megemelni. Ezért az uniós gazdasági ágazat egésze kénytelen volt csökkenteni az árait a figyelembe vett időszakban. Az érvet ezért elutasították.

| (52) | Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (50) és (51) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(52)

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (50) és (51) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

2.   Uniós felhasználás

| (53) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt állította, hogy az uniós felhasználás alakulásának az ideiglenes rendelet (55) preambulumbekezdésben szereplő ismertetése hiányos volt. Ez a fél különösen arra hivatkozott, hogy a felhasználás visszaesése a 2010/2011 és 2011/2012 pénzügyi évek között annak volt betudható, hogy a Vietnamból származó behozatal helyére az olcsóbb indonéziai import lépett, és ezért az uniós vevők, amelyek már nem számítottak áremelésekre, értékesítették felhalmozott készleteiket, ami azt eredményezte, hogy a teljes uniós értékesítési volumen csökkent. |
| --- | --- |

(53)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt állította, hogy az uniós felhasználás alakulásának az ideiglenes rendelet (55) preambulumbekezdésben szereplő ismertetése hiányos volt. Ez a fél különösen arra hivatkozott, hogy a felhasználás visszaesése a 2010/2011 és 2011/2012 pénzügyi évek között annak volt betudható, hogy a Vietnamból származó behozatal helyére az olcsóbb indonéziai import lépett, és ezért az uniós vevők, amelyek már nem számítottak áremelésekre, értékesítették felhalmozott készleteiket, ami azt eredményezte, hogy a teljes uniós értékesítési volumen csökkent.

| (54) | Az érintett érdekelt fél által leírt körülmények nem mondanak ellent az ideiglenes rendelet (55) preambulumbekezdésében ismertetett következtetésnek, amely szerint a felhasználás visszaesése a 2010/2011 és 2011/2012 pénzügyi évek között elsősorban annak volt köszönhető, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítése visszaesett az uniós piacon. Konkrétan a 2010/2011 és 2011/2012 pénzügyi évek között mind az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek mértéke, mind pedig a harmadik országokból származó behozatal visszaesett. Ugyanakkor, míg az összbehozatal csak 2 %-kal csökkent (lásd az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdését), az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 16 %-kal esett vissza (az ideiglenes rendelet (72) preambulumbekezdése). Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenése egybeesett az uniós gazdasági ágazat termelési volumenének csökkenésével, mint ahogyan arról az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdésében foglalt táblázat tanúskodik. |
| --- | --- |

(54)

Az érintett érdekelt fél által leírt körülmények nem mondanak ellent az ideiglenes rendelet (55) preambulumbekezdésében ismertetett következtetésnek, amely szerint a felhasználás visszaesése a 2010/2011 és 2011/2012 pénzügyi évek között elsősorban annak volt köszönhető, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítése visszaesett az uniós piacon. Konkrétan a 2010/2011 és 2011/2012 pénzügyi évek között mind az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek mértéke, mind pedig a harmadik országokból származó behozatal visszaesett. Ugyanakkor, míg az összbehozatal csak 2 %-kal csökkent (lásd az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdését), az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 16 %-kal esett vissza (az ideiglenes rendelet (72) preambulumbekezdése). Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenése egybeesett az uniós gazdasági ágazat termelési volumenének csökkenésével, mint ahogyan arról az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdésében foglalt táblázat tanúskodik.

| (55) | Azonban, amint azt az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében ismertetett táblázat is mutatja, a Vietnamból származó behozatal nőtt a 2010/2011 és 2011/2012 pénzügyi évek között, ami ellentmond az érintett érdekelt fél által állítottaknak, míg az egyéb harmadik országokból, mint például Brazíliából származó behozatal mintegy 60 %-kal csökkent ugyanebben az időszakban. A feltételezés tehát, hogy az Indonéziából származó behozatal a Vietnamból származó behozatal helyébe lépett, nem nyert megerősítést. |
| --- | --- |

(55)

Azonban, amint azt az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében ismertetett táblázat is mutatja, a Vietnamból származó behozatal nőtt a 2010/2011 és 2011/2012 pénzügyi évek között, ami ellentmond az érintett érdekelt fél által állítottaknak, míg az egyéb harmadik országokból, mint például Brazíliából származó behozatal mintegy 60 %-kal csökkent ugyanebben az időszakban. A feltételezés tehát, hogy az Indonéziából származó behozatal a Vietnamból származó behozatal helyébe lépett, nem nyert megerősítést.

| (56) | Emellett az érintett fél nem bizonyította azon állítását, miszerint a felhasználók a figyelembe vett időszakot megelőzően készleteket halmoztak fel, amelyeket megnövekedett mennyiségben értékesítettek az Indonéziából származó behozatal növekedésének idején. Ezeket az állításokat sem lehetett megerősíteni a vizsgálat során. Ezért az érdekelt fél ezzel kapcsolatos állításait el kell utasítani. |
| --- | --- |

(56)

Emellett az érintett fél nem bizonyította azon állítását, miszerint a felhasználók a figyelembe vett időszakot megelőzően készleteket halmoztak fel, amelyeket megnövekedett mennyiségben értékesítettek az Indonéziából származó behozatal növekedésének idején. Ezeket az állításokat sem lehetett megerősíteni a vizsgálat során. Ezért az érdekelt fél ezzel kapcsolatos állításait el kell utasítani.

| (57) | Az uniós felhasználásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (52)–(55) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(57)

Az uniós felhasználásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (52)–(55) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

3.   Az érintett országból származó behozatal

| (58) | Az érintett országból származó behozatalra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (56)–(66) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(58)

Az érintett országból származó behozatalra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (56)–(66) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (59) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy bár a termelési volumen és a kapacitáskihasználás csökkent a figyelembe vett időszak során, ez csak az ezt az időszakot megelőző jelentős növekedés következménye volt. Ezért az említett fél azt állította, hogy a figyelembe vett időszakban a csökkenés nem értékelhető negatív fejleményként, és nem utal kár bekövetkeztére. Azonban a kármutatók alakulásának értékelésekor általában csak a figyelembe vett időszak tekintetében megállapított tendenciákat veszik tekintetbe. A jelen ügyben nem volt indokolt eltérni ettől a gyakorlattól, és hosszabb időszak tekintetében értékelni a kármutatók alakulását. Ezért ezt az érvet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(59)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy bár a termelési volumen és a kapacitáskihasználás csökkent a figyelembe vett időszak során, ez csak az ezt az időszakot megelőző jelentős növekedés következménye volt. Ezért az említett fél azt állította, hogy a figyelembe vett időszakban a csökkenés nem értékelhető negatív fejleményként, és nem utal kár bekövetkeztére. Azonban a kármutatók alakulásának értékelésekor általában csak a figyelembe vett időszak tekintetében megállapított tendenciákat veszik tekintetbe. A jelen ügyben nem volt indokolt eltérni ettől a gyakorlattól, és hosszabb időszak tekintetében értékelni a kármutatók alakulását. Ezért ezt az érvet el kell utasítani.

| (60) | Ugyanez az érdekelt fél azt állította, hogy a melléktermékek esetleges bevonása megnövelhette volna az uniós gazdasági ágazat termelési költségeit, ami szintén hatással lett volna a nyereségességre. A feltételezés helytelen volt. Az uniós gazdasági ágazat termelési költségei, ideértve a melléktermékeket, ellenőrzés tárgyát képezték, és a költségek teljességét és helyességét kielégítő módon megállapították. Ezért ezt az állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(60)

Ugyanez az érdekelt fél azt állította, hogy a melléktermékek esetleges bevonása megnövelhette volna az uniós gazdasági ágazat termelési költségeit, ami szintén hatással lett volna a nyereségességre. A feltételezés helytelen volt. Az uniós gazdasági ágazat termelési költségei, ideértve a melléktermékeket, ellenőrzés tárgyát képezték, és a költségek teljességét és helyességét kielégítő módon megállapították. Ezért ezt az állítást el kell utasítani.

| (61) | A kármutatók alakulására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (67)–(93) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(61)

A kármutatók alakulására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (67)–(93) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

5.   A kárra vonatkozó következtetés

| (62) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy nem minden kármutató mutatott negatív tendenciát, valamint hogy a csupán néhány kármutatót érintő negatív tendencia megléte nem elegendő annak megállapításához, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(62)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy nem minden kármutató mutatott negatív tendenciát, valamint hogy a csupán néhány kármutatót érintő negatív tendencia megléte nem elegendő annak megállapításához, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.

| (63) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében nem kell valamennyi kármutatónak negatív tendenciát mutatnia annak megállapításához, hogy kárhelyzet áll fenn. Az állítás emellett azért sem helytálló, mert a vizsgálat kimutatta, hogy szinte valamennyi kármutató negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt. Ezért az állításokat el kell utasítani. |
| --- | --- |

(63)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében nem kell valamennyi kármutatónak negatív tendenciát mutatnia annak megállapításához, hogy kárhelyzet áll fenn. Az állítás emellett azért sem helytálló, mert a vizsgálat kimutatta, hogy szinte valamennyi kármutató negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt. Ezért az állításokat el kell utasítani.

| (64) | A fentiek alapján, valamint egyéb észrevételek hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (94)–(96) preambulumbekezdésében levont következtetéseket, melyek szerint az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(64)

A fentiek alapján, valamint egyéb észrevételek hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (94)–(96) preambulumbekezdésében levont következtetéseket, melyek szerint az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

E.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   A dömpingelt import hatása

| (65) | Az egyik fél azt állította, hogy figyelembe véve az ideiglenes rendelet (66) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat, azaz, hogy az Indonéziából származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 0 % és 5 % között mozogott a vizsgálati időszakban, ezek az importok nem okozhatták az uniós gazdasági ágazatot ért kárt, mivel nem fejthettek ki árleszorító hatást az uniós piacra nézve. |
| --- | --- |

(65)

Az egyik fél azt állította, hogy figyelembe véve az ideiglenes rendelet (66) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat, azaz, hogy az Indonéziából származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 0 % és 5 % között mozogott a vizsgálati időszakban, ezek az importok nem okozhatták az uniós gazdasági ágazatot ért kárt, mivel nem fejthettek ki árleszorító hatást az uniós piacra nézve.

| (66) | Ezt az érvet nem támasztották alá a vizsgálat megállapításai. Az ideiglenes rendelet (99) és (100) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint az Indonéziából származó dömpingelt behozatal – mind abszolút értelemben véve, mind pedig a piaci részesedés tekintetében – jelentősen növekedett a figyelembe vett időszakban. Ez a növekedés egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének és piaci részesedésének csökkenésével. Az ilyen jelentős mennyiségű behozatal arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy csökkentse eladási árait annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek az Indonéziából származó behozatal árszintjével. Ennek következtében a megállapított alákínálási különbözetek valóban alacsonyak voltak. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat nem volt képes árait a megnövekedett költségekkel összhangban megállapítani, ami jövedelmezősége jelentős csökkenéséhez vezetett a figyelembe vett időszak alatt. Ezt a kárkülönbözet nagyságrendje is alátámasztja, amely 24,9 % és 47,0 % között mozgott a lenti (125) preambulumbekezdésben említettek szerint. Ezért ezt az érvet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(66)

Ezt az érvet nem támasztották alá a vizsgálat megállapításai. Az ideiglenes rendelet (99) és (100) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint az Indonéziából származó dömpingelt behozatal – mind abszolút értelemben véve, mind pedig a piaci részesedés tekintetében – jelentősen növekedett a figyelembe vett időszakban. Ez a növekedés egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének és piaci részesedésének csökkenésével. Az ilyen jelentős mennyiségű behozatal arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy csökkentse eladási árait annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek az Indonéziából származó behozatal árszintjével. Ennek következtében a megállapított alákínálási különbözetek valóban alacsonyak voltak. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat nem volt képes árait a megnövekedett költségekkel összhangban megállapítani, ami jövedelmezősége jelentős csökkenéséhez vezetett a figyelembe vett időszak alatt. Ezt a kárkülönbözet nagyságrendje is alátámasztja, amely 24,9 % és 47,0 % között mozgott a lenti (125) preambulumbekezdésben említettek szerint. Ezért ezt az érvet el kell utasítani.

| (67) | A dömpingelt behozatal hatásaira vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (98)–(101) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(67)

A dömpingelt behozatal hatásaira vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (98)–(101) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

2.   Egyéb tényezők hatása

2.1.   A Kínából származó behozatal hatása;

| (68) | Két érdekelt fél azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (103) preambulumbekezdésben levont következtetésekkel ellentétben a kínai behozatal negatív hatással volt az uniós gazdasági ágazat eladási áraira, és ezért hozzájárult az elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(68)

Két érdekelt fél azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (103) preambulumbekezdésben levont következtetésekkel ellentétben a kínai behozatal negatív hatással volt az uniós gazdasági ágazat eladási áraira, és ezért hozzájárult az elszenvedett kárhoz.

| (69) | Amint ez az ideiglenes rendelet (102) preambulumbekezdésében említésre került, a kínai import volumene abszolút számokban kifejezve alacsony szinten maradt a figyelembe vett időszak alatt. Ráadásul, ha figyelembe vesszük a dömpingellenes vámokat, a behozatali árak magasabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat eladási árai, valamint az indonéziai importárak. Azt az állítást, miszerint a kínai import hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz, az import volumenére és az importárak szintjeire való tekintettel elutasították. |
| --- | --- |

(69)

Amint ez az ideiglenes rendelet (102) preambulumbekezdésében említésre került, a kínai import volumene abszolút számokban kifejezve alacsony szinten maradt a figyelembe vett időszak alatt. Ráadásul, ha figyelembe vesszük a dömpingellenes vámokat, a behozatali árak magasabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat eladási árai, valamint az indonéziai importárak. Azt az állítást, miszerint a kínai import hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz, az import volumenére és az importárak szintjeire való tekintettel elutasították.

| (70) | Az ideiglenes rendelet (102) és (103) preambulumbekezdésében levont következtetéseket ennélfogva a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(70)

Az ideiglenes rendelet (102) és (103) preambulumbekezdésében levont következtetéseket ennélfogva a Bizottság megerősítette.

2.2.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

| (71) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatalra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (104)–(108) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(71)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatalra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (104)–(108) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

2.3.   Az uniós felhasználás alakulása

| (72) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek csökkenése egybeesett az uniós felhasználás csökkenésével, amely így az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár fő okának tekinthető. |
| --- | --- |

(72)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek csökkenése egybeesett az uniós felhasználás csökkenésével, amely így az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár fő okának tekinthető.

| (73) | Az ideiglenes rendelet (109) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a felhasználás csökkenése mindössze 2 % volt, míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének visszaesése 17 % volt a figyelembe vett időszak alatt. Ezért a felhasználás csökkenése nem adhat magyarázatot az értékesítési volumen jóval erőteljesebb csökkenésére. Emellett az Indonéziából származó import mértéke a felhasználás csökkenése ellenére növekedett. Ezért ezt az állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(73)

Az ideiglenes rendelet (109) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a felhasználás csökkenése mindössze 2 % volt, míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének visszaesése 17 % volt a figyelembe vett időszak alatt. Ezért a felhasználás csökkenése nem adhat magyarázatot az értékesítési volumen jóval erőteljesebb csökkenésére. Emellett az Indonéziából származó import mértéke a felhasználás csökkenése ellenére növekedett. Ezért ezt az állítást el kell utasítani.

| (74) | Az erre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (109) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(74)

Az erre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (109) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

2.4.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (75) | Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének hatására vonatkozó észrevételek hiányában a (110)–(112) preambulumbekezdésben levont következtetéseket a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(75)

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének hatására vonatkozó észrevételek hiányában a (110)–(112) preambulumbekezdésben levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

2.5.   Az uniós gazdasági ágazat állítólagos hiányosságai

| (76) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél megismételte, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az uniós gazdasági ágazat állítólagosan nem hatékony gyártási folyamatai okozták, ideértve a források nem hatékony felhasználását az uniós gazdasági ágazat által. |
| --- | --- |

(76)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél megismételte, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az uniós gazdasági ágazat állítólagosan nem hatékony gyártási folyamatai okozták, ideértve a források nem hatékony felhasználását az uniós gazdasági ágazat által.

| (77) | Az említett felek nem pontosítják, hogy miben álltak a kifogásolt hiányosságok. Az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint a vizsgálat nem tárta fel az uniós gazdasági ágazat lehetséges hiányosságait, és az ezzel kapcsolatos állításokat elutasították. |
| --- | --- |

(77)

Az említett felek nem pontosítják, hogy miben álltak a kifogásolt hiányosságok. Az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint a vizsgálat nem tárta fel az uniós gazdasági ágazat lehetséges hiányosságait, és az ezzel kapcsolatos állításokat elutasították.

| (78) | A nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél megismételte az uniós gazdasági ágazat hiányosságaira vonatkozó állításait. E tekintetben az érintett fél azt állította, hogy nem képezték vizsgálat tárgyát a karbantartás miatti leállások, korábbi kapcsolt vállalkozásának integrálása, a munkaerőköltség növekedése és az induló jelentős beruházások, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásai. |
| --- | --- |

(78)

A nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél megismételte az uniós gazdasági ágazat hiányosságaira vonatkozó állításait. E tekintetben az érintett fél azt állította, hogy nem képezték vizsgálat tárgyát a karbantartás miatti leállások, korábbi kapcsolt vállalkozásának integrálása, a munkaerőköltség növekedése és az induló jelentős beruházások, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásai.

| (79) | Ezzel az állítással ellentétben a fent említett tényezőket valójában elemezte a Bizottság, ahogyan az a lenti (94)–(96) preambulumbekezdésből (karbantartás miatti leállások), a (89) és (90) preambulumbekezdésből (a korábbi kapcsolt vállalkozás integrálása), a (91) preambulumbekezdésből (munkaerőköltségek), valamint a (82) és (83) preambulumbekezdésből (beruházások) látható is, de ennek során nem derült fény az uniós gazdasági ágazat esetleges hiányosságaira. Ezért ezt az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(79)

Ezzel az állítással ellentétben a fent említett tényezőket valójában elemezte a Bizottság, ahogyan az a lenti (94)–(96) preambulumbekezdésből (karbantartás miatti leállások), a (89) és (90) preambulumbekezdésből (a korábbi kapcsolt vállalkozás integrálása), a (91) preambulumbekezdésből (munkaerőköltségek), valamint a (82) és (83) preambulumbekezdésből (beruházások) látható is, de ennek során nem derült fény az uniós gazdasági ágazat esetleges hiányosságaira. Ezért ezt az állítást elutasították.

| (80) | Az erre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(80)

Az erre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

2.6.   A pénzügyi válság

| (81) | A pénzügyi válság hatására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(81)

A pénzügyi válság hatására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

2.7.   Beruházások és a biztonságra vonatkozó uniós szabályozási követelmények

| (82) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által eszközölt beruházások magas szintje okozta a kárt. Az említett érdekelt fél azzal érvelt, hogy nincs jelentősége annak, hogy a beruházások szükségesek voltak-e, mivel csak azt kell elemezni, hogy milyen hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat helyzetére és különösen az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére. |
| --- | --- |

(82)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által eszközölt beruházások magas szintje okozta a kárt. Az említett érdekelt fél azzal érvelt, hogy nincs jelentősége annak, hogy a beruházások szükségesek voltak-e, mivel csak azt kell elemezni, hogy milyen hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat helyzetére és különösen az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére.

| (83) | Ez a fél azonban nem fejtette ki, hogy az uniós gazdasági ágazat által eszközölt beruházások mennyiben lehettek hatással a jövedelmezőségre. Az ideiglenes rendelet (116) preambulumbekezdésében leírtak szerint az uniós gazdasági ágazat által eszközölt beruházások ésszerű üzleti döntéseken alapultak és nem voltak túlzottnak tekinthetők. Továbbá, a beruházási költségeket az idők során leírják, így nem befolyásolták jelentősen az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Ezért az érdekelt fél ezzel kapcsolatos állításait elutasították. |
| --- | --- |

(83)

Ez a fél azonban nem fejtette ki, hogy az uniós gazdasági ágazat által eszközölt beruházások mennyiben lehettek hatással a jövedelmezőségre. Az ideiglenes rendelet (116) preambulumbekezdésében leírtak szerint az uniós gazdasági ágazat által eszközölt beruházások ésszerű üzleti döntéseken alapultak és nem voltak túlzottnak tekinthetők. Továbbá, a beruházási költségeket az idők során leírják, így nem befolyásolták jelentősen az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Ezért az érdekelt fél ezzel kapcsolatos állításait elutasították.

| (84) | A nyilvánosságra hozatalt követően ez az érdekelt fél megismételte azon állításait, hogy a kárt a biztonságra vonatkozó szabályozási követelmények és az uniós gazdasági ágazat e követelmények teljesítésére irányuló beruházásainak magas szintje okozták. Emlékeztettek továbbá arra, hogy nincs jelentősége annak, hogy e döntések üzleti szempontból ésszerű döntések voltak-e, és az elemzéseknek csak a jövedelmezősségre gyakorolt hatást kellett volna figyelembe venniük. Az állítások szerint e tekintetben végül nem volt jelentősége annak a ténynek, hogy a beruházási költségeket az évek során leírták. |
| --- | --- |

(84)

A nyilvánosságra hozatalt követően ez az érdekelt fél megismételte azon állításait, hogy a kárt a biztonságra vonatkozó szabályozási követelmények és az uniós gazdasági ágazat e követelmények teljesítésére irányuló beruházásainak magas szintje okozták. Emlékeztettek továbbá arra, hogy nincs jelentősége annak, hogy e döntések üzleti szempontból ésszerű döntések voltak-e, és az elemzéseknek csak a jövedelmezősségre gyakorolt hatást kellett volna figyelembe venniük. Az állítások szerint e tekintetben végül nem volt jelentősége annak a ténynek, hogy a beruházási költségeket az évek során leírták.

| (85) | Az állítással ellentétben az értékelés figyelembe vette a beruházásoknak az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére gyakorolt hatását. A beruházási költségek értékcsökkenése jelentős költségtényezőt jelent, amely fontos a jövedelmezőség megállapítása során, és ezért figyelembe kellett venni. Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(85)

Az állítással ellentétben az értékelés figyelembe vette a beruházásoknak az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére gyakorolt hatását. A beruházási költségek értékcsökkenése jelentős költségtényezőt jelent, amely fontos a jövedelmezőség megállapítása során, és ezért figyelembe kellett venni. Ezért ezt az érvet elutasították.

| (86) | A beruházások, illetve a biztonságra vonatkozó uniós szabályozási követelmények hatásával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (115) és (116) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(86)

A beruházások, illetve a biztonságra vonatkozó uniós szabályozási követelmények hatásával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (115) és (116) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

2.8.   Nyersanyagköltségek és egyéb költségek

2.8.1.   Termelési költség

| (87) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a jövedelmezőség általában véve a termelési költség párhuzamos növekedése miatt csökkent. Ezért a kárt inkább a termelési költségek említett növekedése okozza, és nem az Indonéziából származó behozatal. |
| --- | --- |

(87)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a jövedelmezőség általában véve a termelési költség párhuzamos növekedése miatt csökkent. Ezért a kárt inkább a termelési költségek említett növekedése okozza, és nem az Indonéziából származó behozatal.

| (88) | Az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdése szerint a termelési költségek emelkedése nem jelenhetett meg az eladási árban az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatal által kifejtett árnyomás miatt. Ezért a jövedelmezőség csökkenése főként a dömpingelt behozatal növekedésének volt betudható, és ezt az érvet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(88)

Az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdése szerint a termelési költségek emelkedése nem jelenhetett meg az eladási árban az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatal által kifejtett árnyomás miatt. Ezért a jövedelmezőség csökkenése főként a dömpingelt behozatal növekedésének volt betudható, és ezt az érvet el kell utasítani.

2.8.2.   A korábbi kapcsolt vállalkozás integrálása

| (89) | Ugyanez az érdekelt fél azt is állította, hogy egy volt kapcsolt vállalat integrálásának az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére gyakorolt hatását elégtelen mértékben elemezték. Ez a fél úgy vélte, hogy ez az integráció negatív hatást gyakorolt a jövedelmezőségre, ami az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz vezetett. |
| --- | --- |

(89)

Ugyanez az érdekelt fél azt is állította, hogy egy volt kapcsolt vállalat integrálásának az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére gyakorolt hatását elégtelen mértékben elemezték. Ez a fél úgy vélte, hogy ez az integráció negatív hatást gyakorolt a jövedelmezőségre, ami az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz vezetett.

| (90) | A Bizottság továbbvizsgálta a volt kapcsolt vállalat integrálásának a vonatkozó kármutatókra – például a termelési költségre, a foglalkoztatásra, a beruházásokra és a jövedelmezőségre – gyakorolt hatását. Meg kell jegyezni, hogy a szóban forgó kapcsolt vállalat csak az érintett termék értékesítésében vett részt. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmező volt abban a pénzügyi évben, amelyben sor került az integrációra (2011/2012 pénzügyi év). A következő pénzügyi évben (2012/2013 pénzügyi év) a jövedelmezőség negatívba fordult. Ez azonban egybeesett az Indonéziából származó behozatal volumenének növekedésével, amely ugyanebben az évben megduplázódott. Ennek alapján a vizsgálat nem erősítette meg, hogy a korábbi kapcsolt vállalkozás integrálása jelentős negatív hatást gyakorolt jövedelmezőségére, így az ezzel kapcsolatos állításokat el kell utasítani. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság továbbvizsgálta a volt kapcsolt vállalat integrálásának a vonatkozó kármutatókra – például a termelési költségre, a foglalkoztatásra, a beruházásokra és a jövedelmezőségre – gyakorolt hatását. Meg kell jegyezni, hogy a szóban forgó kapcsolt vállalat csak az érintett termék értékesítésében vett részt. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmező volt abban a pénzügyi évben, amelyben sor került az integrációra (2011/2012 pénzügyi év). A következő pénzügyi évben (2012/2013 pénzügyi év) a jövedelmezőség negatívba fordult. Ez azonban egybeesett az Indonéziából származó behozatal volumenének növekedésével, amely ugyanebben az évben megduplázódott. Ennek alapján a vizsgálat nem erősítette meg, hogy a korábbi kapcsolt vállalkozás integrálása jelentős negatív hatást gyakorolt jövedelmezőségére, így az ezzel kapcsolatos állításokat el kell utasítani.

2.8.3.   Munkaerőköltségek

| (91) | Több fél azt állította, hogy a munkaerőköltségek növekedése okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Jóllehet a költségek általános növekedésében a munkaerőköltségnek a figyelembe vett időszak alatti növekedése is szerepet játszott, a vizsgálat kimutatta, hogy a munkaerőköltség növekedésének a termelési összköltségre gyakorolt hatása nem volt jelentős (pontos számadat titoktartási okokból nem adható meg). Ennek alapján a munkaerőköltség növekedése nem tekinthető az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár okának, és az ezzel kapcsolatos állításokat el kell utasítani. |
| --- | --- |

(91)

Több fél azt állította, hogy a munkaerőköltségek növekedése okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Jóllehet a költségek általános növekedésében a munkaerőköltségnek a figyelembe vett időszak alatti növekedése is szerepet játszott, a vizsgálat kimutatta, hogy a munkaerőköltség növekedésének a termelési összköltségre gyakorolt hatása nem volt jelentős (pontos számadat titoktartási okokból nem adható meg). Ennek alapján a munkaerőköltség növekedése nem tekinthető az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár okának, és az ezzel kapcsolatos állításokat el kell utasítani.

| (92) | A nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt állította, hogy a munkaerőköltséget nem szabad elszigetelten értékelni, és a különböző költségelemek növekedésének hatását összességében kellett volna figyelembe venni. |
| --- | --- |

(92)

A nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt állította, hogy a munkaerőköltséget nem szabad elszigetelten értékelni, és a különböző költségelemek növekedésének hatását összességében kellett volna figyelembe venni.

| (93) | A (87) és (88) preambulumbekezdésben foglaltak alapján a termelési költségek növekedését összességében értékelte a Bizottság, és ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(93)

A (87) és (88) preambulumbekezdésben foglaltak alapján a termelési költségek növekedését összességében értékelte a Bizottság, és ezért ezt az érvet elutasították.

2.8.4.   Karbantartási munkák miatti leállások

| (94) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat karbantartási munkák miatti leállásaira vezethető vissza a termelés és az értékesítés zsugorodása, amely pedig az értékesítési volumen csökkenésével járt. Ezért az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumenének csökkenése nem tulajdonítható az Indonéziából származó behozataloknak. |
| --- | --- |

(94)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat karbantartási munkák miatti leállásaira vezethető vissza a termelés és az értékesítés zsugorodása, amely pedig az értékesítési volumen csökkenésével járt. Ezért az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumenének csökkenése nem tulajdonítható az Indonéziából származó behozataloknak.

| (95) | A vizsgálat során kiderült, hogy a termelés csökkenése a 2012/2013 pénzügyi év és a vizsgálati időszak között valóban egybeesett a termelésnek a hosszadalmas karbantartási munkák miatti leállásával, amelynek a célja azonban csak az volt, hogy megpróbálják csökkenteni azokat a tetemes készleteket, amelyek felgyűltek az értékesítésnek a figyelembe vett időszak korábbi éveiben tapasztalt mérséklődése miatt. |
| --- | --- |

(95)

A vizsgálat során kiderült, hogy a termelés csökkenése a 2012/2013 pénzügyi év és a vizsgálati időszak között valóban egybeesett a termelésnek a hosszadalmas karbantartási munkák miatti leállásával, amelynek a célja azonban csak az volt, hogy megpróbálják csökkenteni azokat a tetemes készleteket, amelyek felgyűltek az értékesítésnek a figyelembe vett időszak korábbi éveiben tapasztalt mérséklődése miatt.

| (96) | Ezért a termelés és az értékesítés visszaesése az Indonéziából származó nátrium-glutamát dömpingelt behozatalának növekvő mértékére vezethető vissza, és a fenti érvet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(96)

Ezért a termelés és az értékesítés visszaesése az Indonéziából származó nátrium-glutamát dömpingelt behozatalának növekvő mértékére vezethető vissza, és a fenti érvet el kell utasítani.

| (97) | A nyilvánosságra hozatalt követően egy másik érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy a kár a karbantartási munkák miatti leállásokra vezethető vissza, és hogy nincs jelentősége annak, hogy a leállások szükségesek voltak-e vagy sem. A fél azt állította, hogy az említett leállások kapcsán kizárólag az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére gyakorolt hatást kellett volna figyelembe venni. |
| --- | --- |

(97)

A nyilvánosságra hozatalt követően egy másik érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy a kár a karbantartási munkák miatti leállásokra vezethető vissza, és hogy nincs jelentősége annak, hogy a leállások szükségesek voltak-e vagy sem. A fél azt állította, hogy az említett leállások kapcsán kizárólag az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére gyakorolt hatást kellett volna figyelembe venni.

| (98) | A (95) és (96) preambulumbekezdésben említettek szerint a karbantartás miatti leállások a visszaeső értékesítés következményeinek tekinthetők, amelynek oka viszont az Indonéziából származó dömpingelt behozatal növekedése volt. Ezért az Indonéziából származó behozatal valóban összefügg a karbantartás miatti leállásokkal, amelyeket ezért nem lehet elkülönítve értékelni, sem pedig úgy tekinteni, mint amelyek megbontják az említett behozatalok és az elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. Az érintett érdekelt fél érvét ezért elutasították. |
| --- | --- |

(98)

A (95) és (96) preambulumbekezdésben említettek szerint a karbantartás miatti leállások a visszaeső értékesítés következményeinek tekinthetők, amelynek oka viszont az Indonéziából származó dömpingelt behozatal növekedése volt. Ezért az Indonéziából származó behozatal valóban összefügg a karbantartás miatti leállásokkal, amelyeket ezért nem lehet elkülönítve értékelni, sem pedig úgy tekinteni, mint amelyek megbontják az említett behozatalok és az elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. Az érintett érdekelt fél érvét ezért elutasították.

2.8.5.   Az indonéz rúpia (IDR) leértékelődése

| (99) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az indonéz rúpia 2012. január és 2014. január közötti leértékelődése olyan komparatív előnyt biztosított az exportáló gyártók számára, amely nem állt összefüggésben árképzési döntéseikkel. Ez a fél azt állította, hogy e tényező hatását meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(99)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az indonéz rúpia 2012. január és 2014. január közötti leértékelődése olyan komparatív előnyt biztosított az exportáló gyártók számára, amely nem állt összefüggésben árképzési döntéseikkel. Ez a fél azt állította, hogy e tényező hatását meg kell vizsgálni.

| (100) | Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingelt behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatását alapvetően az áralákínálás, az árerózió és az árlenyomás szempontjából vizsgálták. Ebből a célból összevetik az uniós gazdasági ágazat eladási árait és a dömpingelt exportárakat; a kár megállapításához szükséges összehasonlíthatóság érdekében a felhasznált exportárakat pedig esetenként át kell váltani más pénznemre. Ebből következően ebben az összefüggésben az árfolyamok alkalmazása csak azt biztosítja, hogy az árkülönbözet megállapítása összehasonlítató alapon történjen. Nyilvánvaló tehát, hogy ebben az esetben az átváltási árfolyam nem tekinthető az uniós gazdasági ágazatot ért kárt okozó tényezőnek, mivel nem választható el a behozataltól. Ezért az érvet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(100)

Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingelt behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatását alapvetően az áralákínálás, az árerózió és az árlenyomás szempontjából vizsgálták. Ebből a célból összevetik az uniós gazdasági ágazat eladási árait és a dömpingelt exportárakat; a kár megállapításához szükséges összehasonlíthatóság érdekében a felhasznált exportárakat pedig esetenként át kell váltani más pénznemre. Ebből következően ebben az összefüggésben az árfolyamok alkalmazása csak azt biztosítja, hogy az árkülönbözet megállapítása összehasonlítató alapon történjen. Nyilvánvaló tehát, hogy ebben az esetben az átváltási árfolyam nem tekinthető az uniós gazdasági ágazatot ért kárt okozó tényezőnek, mivel nem választható el a behozataltól. Ezért az érvet el kell utasítani.

2.8.6.   Következtetések

| (101) | A nyersanyagköltségek és egyéb költségek hatására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (117)–(120) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(101)

A nyersanyagköltségek és egyéb költségek hatására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (117)–(120) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (102) | Az ok-okozati összefüggésekre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (121)–(125) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(102)

Az ok-okozati összefüggésekre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (121)–(125) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (103) | Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (127)–(129) preambulumbekezdését a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(103)

Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (127)–(129) preambulumbekezdését a Bizottság megerősítette.

2.   Az importőrök/kereskedők érdeke

| (104) | A független importőrök és kereskedők érdekeire vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (130)–(132) preambulumbekezdését a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(104)

A független importőrök és kereskedők érdekeire vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (130)–(132) preambulumbekezdését a Bizottság megerősítette.

3.   A felhasználók érdeke

| (105) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően, az egyik felhasználó megismételte az ideiglenes rendelet (140) preambulumbekezdésében ismertetett azon állítását, miszerint az uniós nátrium-glutamát-felhasználás várhatóan jelentősen nőni fog, kiváltképpen a foszfátok és más foszforvegyületek használatát tiltó uniós szabályozási keret miatt, amelynek nyomán az állítás szerint a nem élelmiszeripar által használatos nátrium-glutamátot fogják a foszfátok és más foszforvegyületek helyettesítésére alkalmazni. Ez a felhasználó továbbá azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitása nem lenne elegendő az uniós piac növekvő keresletének kielégítésére. Ez a fél azt is állította, hogy a felhasználás növekedése előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, mivel az képes lenne növelni értékesítési mennyiségét. Ugyanez a felhasználó megismételte azon állítását, amely szerint nem állna rendelkezésre elegendő alternatív ellátási forrás, különösen azért nem, mert más harmadik országok gyártói is ugyanahhoz a vállalatcsoporthoz tartoznak, mint az uniós gazdasági ágazat, és ezért nem szállítanak az uniós piacra. |
| --- | --- |

(105)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően, az egyik felhasználó megismételte az ideiglenes rendelet (140) preambulumbekezdésében ismertetett azon állítását, miszerint az uniós nátrium-glutamát-felhasználás várhatóan jelentősen nőni fog, kiváltképpen a foszfátok és más foszforvegyületek használatát tiltó uniós szabályozási keret miatt, amelynek nyomán az állítás szerint a nem élelmiszeripar által használatos nátrium-glutamátot fogják a foszfátok és más foszforvegyületek helyettesítésére alkalmazni. Ez a felhasználó továbbá azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitása nem lenne elegendő az uniós piac növekvő keresletének kielégítésére. Ez a fél azt is állította, hogy a felhasználás növekedése előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, mivel az képes lenne növelni értékesítési mennyiségét. Ugyanez a felhasználó megismételte azon állítását, amely szerint nem állna rendelkezésre elegendő alternatív ellátási forrás, különösen azért nem, mert más harmadik országok gyártói is ugyanahhoz a vállalatcsoporthoz tartoznak, mint az uniós gazdasági ágazat, és ezért nem szállítanak az uniós piacra.

| (106) | Az ideiglenes rendelet (141) preambulumbekezdésében foglaltak szerint nehéz megjósolni, milyen hatással lesz az uniós gazdasági ágazatra a foszfátok és más foszforvegyületek használatát tiltó új uniós szabályozási keret. Az érintett fél különösen nem nyújtott be arra vonatkozó információkat vagy bizonyítékokat, hogy ez vajon fellendíti-e a nátrium-glutamát iránti keresletet az Unióban, és ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

(106)

Az ideiglenes rendelet (141) preambulumbekezdésében foglaltak szerint nehéz megjósolni, milyen hatással lesz az uniós gazdasági ágazatra a foszfátok és más foszforvegyületek használatát tiltó új uniós szabályozási keret. Az érintett fél különösen nem nyújtott be arra vonatkozó információkat vagy bizonyítékokat, hogy ez vajon fellendíti-e a nátrium-glutamát iránti keresletet az Unióban, és ha igen, milyen mértékben.

| (107) | A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat rendelkezik szabad kapacitással, így képes lenne növelni termelési volumenét és legalább részben kielégíteni az uniós piacon jelentkező megnövekedett keresletet. A teljes uniós kapacitás a vizsgálati időszak során meghaladta a teljes uniós felhasználást. |
| --- | --- |

(107)

A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat rendelkezik szabad kapacitással, így képes lenne növelni termelési volumenét és legalább részben kielégíteni az uniós piacon jelentkező megnövekedett keresletet. A teljes uniós kapacitás a vizsgálati időszak során meghaladta a teljes uniós felhasználást.

| (108) | Az alternatív beszerzési források tekintetében az ideiglenes rendelet (147) preambulumbekezdése is megállapítja, hogy a vizsgálat alapján több harmadik ország is gyártott nátrium-glutamátot. A figyelembe vett időszak kezdetén, vagyis a 2010/2011 pénzügyi évben az egyéb harmadik országokból (pl. Brazília, Vietnam és Korea) származó behozatal piaci részesedése jelentős volt, és csak akkor esett vissza, amikor az Indonéziából származó, alacsony árú behozatal növekedett. A vizsgálat azt is feltárta, hogy számos harmadik ország rendelkezett olyan szállítókkal, amelyek nem ugyanahhoz a csoporthoz tartoztak, mint az uniós gazdasági ágazat. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal akkor folytatódhatna, ha az uniós piacon visszaállítanák az egyenlő versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

(108)

Az alternatív beszerzési források tekintetében az ideiglenes rendelet (147) preambulumbekezdése is megállapítja, hogy a vizsgálat alapján több harmadik ország is gyártott nátrium-glutamátot. A figyelembe vett időszak kezdetén, vagyis a 2010/2011 pénzügyi évben az egyéb harmadik országokból (pl. Brazília, Vietnam és Korea) származó behozatal piaci részesedése jelentős volt, és csak akkor esett vissza, amikor az Indonéziából származó, alacsony árú behozatal növekedett. A vizsgálat azt is feltárta, hogy számos harmadik ország rendelkezett olyan szállítókkal, amelyek nem ugyanahhoz a csoporthoz tartoztak, mint az uniós gazdasági ágazat. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal akkor folytatódhatna, ha az uniós piacon visszaállítanák az egyenlő versenyfeltételeket.

| (109) | Ezért az ezzel kapcsolatos állításokat el kell utasítani. |
| --- | --- |

(109)

Ezért az ezzel kapcsolatos állításokat el kell utasítani.

| (110) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanez az érdekelt fél megismételte állítását, amely szerint a nátrium-glutamát iránti kereslet jelentősen fokozódni fog az Unióban a foszfátokat érintő, küszöbönálló tilalom hatására, és hogy az uniós gazdasági ágazat nem lesz képes ellátni a növekvő uniós keresletet. A szóban forgó fél azonban nem szolgált új információval vagy konkrét bizonyítékkal, ezért ezt az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(110)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanez az érdekelt fél megismételte állítását, amely szerint a nátrium-glutamát iránti kereslet jelentősen fokozódni fog az Unióban a foszfátokat érintő, küszöbönálló tilalom hatására, és hogy az uniós gazdasági ágazat nem lesz képes ellátni a növekvő uniós keresletet. A szóban forgó fél azonban nem szolgált új információval vagy konkrét bizonyítékkal, ezért ezt az állítást elutasították.

| (111) | Ugyanez az érdekelt fél a végleges nyilvánosságra hozatalt követően azzal is érvelt, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a nátrium-glutamát százalékos arányát a mosó- és tisztítószerek összköltségén belül. Az érdekelt fél azonban nem nyújtott be olyan új információt, amely ellentmondana az ideiglenes rendelet (138) és (139) preambulumbekezdésében megfogalmazott megállapításoknak, amelyek szerint az intézkedéseknek korlátozott hatása lenne e vállalatra. Ezért az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(111)

Ugyanez az érdekelt fél a végleges nyilvánosságra hozatalt követően azzal is érvelt, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a nátrium-glutamát százalékos arányát a mosó- és tisztítószerek összköltségén belül. Az érdekelt fél azonban nem nyújtott be olyan új információt, amely ellentmondana az ideiglenes rendelet (138) és (139) preambulumbekezdésében megfogalmazott megállapításoknak, amelyek szerint az intézkedéseknek korlátozott hatása lenne e vállalatra. Ezért az érvet elutasították.

| (112) | Ugyanez az érdekelt fél végül azzal érvelt, hogy nem vették figyelembe a nem élelmiszer-ipari ágazatok és a nem élelmiszer jellegű termékek felhasználói számára felmerült további költségeket. A szóban forgó fél azonban nem szolgált új információval vagy bizonyítékkal, ezért ezt az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(112)

Ugyanez az érdekelt fél végül azzal érvelt, hogy nem vették figyelembe a nem élelmiszer-ipari ágazatok és a nem élelmiszer jellegű termékek felhasználói számára felmerült további költségeket. A szóban forgó fél azonban nem szolgált új információval vagy bizonyítékkal, ezért ezt az állítást elutasították.

| (113) | Egy másik felhasználó azt állította, hogy az Indonézia és Kína elleni intézkedések felhasználókra gyakorolt hatását együttesen kell értékelni. |
| --- | --- |

(113)

Egy másik felhasználó azt állította, hogy az Indonézia és Kína elleni intézkedések felhasználókra gyakorolt hatását együttesen kell értékelni.

| (114) | A két intézkedés felhasználókra gyakorolt hatását különösen az ideiglenes rendelet (147) preambulumbekezdésében említett alternatív beszerzési források rendelkezésre állása tekintetében elemezték. A (108) preambulumbekezdésben említettek szerint ez az elemzés azt mutatta, hogy számos harmadik ország is képes nátrium-glutamátot exportálni az Unióba. Ezek a harmadik országok már azelőtt jelen voltak az uniós piacon, mielőtt a megnövekedett mennyiségű, Indonéziából származó dömpingelt behozatal elérte volna az Uniót. |
| --- | --- |

(114)

A két intézkedés felhasználókra gyakorolt hatását különösen az ideiglenes rendelet (147) preambulumbekezdésében említett alternatív beszerzési források rendelkezésre állása tekintetében elemezték. A (108) preambulumbekezdésben említettek szerint ez az elemzés azt mutatta, hogy számos harmadik ország is képes nátrium-glutamátot exportálni az Unióba. Ezek a harmadik országok már azelőtt jelen voltak az uniós piacon, mielőtt a megnövekedett mennyiségű, Indonéziából származó dömpingelt behozatal elérte volna az Uniót.

| (115) | Azt állították, hogy a felhasználók – a kész élelmiszerek uniós piacának magas fokú versenyképessége miatt – nem tudják áthárítani a dömpingellenes vámból eredő többletköltségeket a végső felhasználókra. |
| --- | --- |

(115)

Azt állították, hogy a felhasználók – a kész élelmiszerek uniós piacának magas fokú versenyképessége miatt – nem tudják áthárítani a dömpingellenes vámból eredő többletköltségeket a végső felhasználókra.

| (116) | Az ideiglenes rendelet (135)–(137) preambulumbekezdésében említettek szerint az élelmiszer- és italiparban a nátrium-glutamát az együttműködő vállalatok által előállított, nátrium-glutamátot tartalmazó termékek összköltségén belül átlagosan 5 %-os részarányt képviselt. Ezek a vállalatok nyereségesnek bizonyultak. Az érdekelt fél azonban nem nyújtott be olyan információt, amely cáfolta volna e megállapításokat. Az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdésében levont következtetéseket, miszerint az intézkedések csak korlátozott hatást gyakorolnának e vállalatokra, a Bizottság megerősítette, és az ezzel kapcsolatos érvet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(116)

Az ideiglenes rendelet (135)–(137) preambulumbekezdésében említettek szerint az élelmiszer- és italiparban a nátrium-glutamát az együttműködő vállalatok által előállított, nátrium-glutamátot tartalmazó termékek összköltségén belül átlagosan 5 %-os részarányt képviselt. Ezek a vállalatok nyereségesnek bizonyultak. Az érdekelt fél azonban nem nyújtott be olyan információt, amely cáfolta volna e megállapításokat. Az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdésében levont következtetéseket, miszerint az intézkedések csak korlátozott hatást gyakorolnának e vállalatokra, a Bizottság megerősítette, és az ezzel kapcsolatos érvet el kell utasítani.

4.   A nyersanyag-beszállítók érdeke

| (117) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően két szállító vitatta az ideiglenes rendelet (143) preambulumbekezdésében ismertetett következtetést azt állítva, hogy az uniós gazdasági ágazat megszűnése jelentősen befolyásolná üzleti tevékenységüket. Ezek a szállítók azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat nátrium-glutamát gyártásának esetleges megszűnése káros hatással lenne teljes üzleti tevékenységükre, mivel elkerülhetetlen, hogy a cukorgyárak bizonyos mennyiségben cukorszirupot és melaszt állítsanak elő, amely termékek egyik fő felvásárolója az uniós gazdasági ágazat. A cukor említett formáinak elmaradó értékesítése befolyásolná az adott létesítmény teljes hatásfokát. |
| --- | --- |

(117)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően két szállító vitatta az ideiglenes rendelet (143) preambulumbekezdésében ismertetett következtetést azt állítva, hogy az uniós gazdasági ágazat megszűnése jelentősen befolyásolná üzleti tevékenységüket. Ezek a szállítók azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat nátrium-glutamát gyártásának esetleges megszűnése káros hatással lenne teljes üzleti tevékenységükre, mivel elkerülhetetlen, hogy a cukorgyárak bizonyos mennyiségben cukorszirupot és melaszt állítsanak elő, amely termékek egyik fő felvásárolója az uniós gazdasági ágazat. A cukor említett formáinak elmaradó értékesítése befolyásolná az adott létesítmény teljes hatásfokát.

| (118) | Ezeket az állításokat azonban nem támasztották alá, és ezért azokat nem lehetett figyelembe venni. |
| --- | --- |

(118)

Ezeket az állításokat azonban nem támasztották alá, és ezért azokat nem lehetett figyelembe venni.

5.   Egyéb érvek

| (119) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél megismételte az uniós gazdasági ágazat állítólagos erőfölényére vonatkozó észrevételét, azt állítva, hogy nátrium-glutamátra vonatkozó intézkedések bevezetése által az uniós gazdasági ágazat komparatív előnyhöz jutna az uniós piacon. Azonban nem nyújtott be új bizonyítékot ezen állításai alátámasztására. Ezért az ideiglenes rendelet (145) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette, és az ezzel kapcsolatos állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(119)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél megismételte az uniós gazdasági ágazat állítólagos erőfölényére vonatkozó észrevételét, azt állítva, hogy nátrium-glutamátra vonatkozó intézkedések bevezetése által az uniós gazdasági ágazat komparatív előnyhöz jutna az uniós piacon. Azonban nem nyújtott be új bizonyítékot ezen állításai alátámasztására. Ezért az ideiglenes rendelet (145) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette, és az ezzel kapcsolatos állítást el kell utasítani.

6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (120) | Az Unió érdekeit érintő egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (126)–(148) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(120)

Az Unió érdekeit érintő egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (126)–(148) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

G.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet (kárkülönbözet)

| (121) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél vitatta a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához alkalmazott, az ideiglenes rendelet (151) preambulumbekezdésében megjelölt nyereségcélt. Ez a fél azzal érvelt, hogy a 3 %–5 % közötti adózás előtti haszonkulcs ésszerű és a piachoz kapcsolódó haszonkulcs lenne, amely két ázsiai ország nátrium-glutamátot előállító gyártóinak a 2013-ban elért adózás előtti nettó nyereségén alapul. |
| --- | --- |

(121)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél vitatta a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához alkalmazott, az ideiglenes rendelet (151) preambulumbekezdésében megjelölt nyereségcélt. Ez a fél azzal érvelt, hogy a 3 %–5 % közötti adózás előtti haszonkulcs ésszerű és a piachoz kapcsolódó haszonkulcs lenne, amely két ázsiai ország nátrium-glutamátot előállító gyártóinak a 2013-ban elért adózás előtti nettó nyereségén alapul.

| (122) | A kármegszüntetés szintjének megállapításához alkalmazott haszonkulcs megfelelt annak a haszonkulcsnak, amelyet az uniós gazdasági ágazat ésszerűen elérhetőnek tartana rendes versenyfeltételek mellett. Az ideiglenes rendelet (151) preambulumbekezdésében említettek szerint az Indonéziából származó dömpingelt behozatal csak a figyelembe vett időszak harmadik évében kezdte éreztetni hatását. Ezért ésszerűnek tűnt, hogy a haszonkulcs megállapítása során a figyelembe vett időszak első két évét vegyék alapul. |
| --- | --- |

(122)

A kármegszüntetés szintjének megállapításához alkalmazott haszonkulcs megfelelt annak a haszonkulcsnak, amelyet az uniós gazdasági ágazat ésszerűen elérhetőnek tartana rendes versenyfeltételek mellett. Az ideiglenes rendelet (151) preambulumbekezdésében említettek szerint az Indonéziából származó dömpingelt behozatal csak a figyelembe vett időszak harmadik évében kezdte éreztetni hatását. Ezért ésszerűnek tűnt, hogy a haszonkulcs megállapítása során a figyelembe vett időszak első két évét vegyék alapul.

| (123) | A kármegszüntetés szintjére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (150)–(152) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(123)

A kármegszüntetés szintjére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (150)–(152) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

2.   Végleges intézkedések

| (124) | A dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni – az alacsonyabb vám szabályának megfelelően – a dömpingkülönbözetek szintjén. Ebben az esetben az egyik exportáló gyártó egyedi vámtételét felülvizsgálatnak vettették alá az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően, mivel egyes ügyleteket kizártak a rá vonatkozó exportár megállapításából. |
| --- | --- |

(124)

A dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni – az alacsonyabb vám szabályának megfelelően – a dömpingkülönbözetek szintjén. Ebben az esetben az egyik exportáló gyártó egyedi vámtételét felülvizsgálatnak vettették alá az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően, mivel egyes ügyleteket kizártak a rá vonatkozó exportár megállapításából.

| (125) | A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:









  Ország | Vállalat | Dömpingkülönbözet
  (%) | Kárkülönbözet
  (%) | Végleges dömpingellenes vám
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonézia | PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 | [24,9–40,2] | 7,2 |
| Indonézia | PT. Miwon Indonesia | 13,3 | [27,9–43,6] | 13,3 |
| Indonézia | Minden más vállalat | 28,4 | [31,4–47,0] | 28,4 |

(125)

A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:

Ország

Vállalat

Dömpingkülönbözet

(%)

Kárkülönbözet

(%)

Végleges dömpingellenes vám

(%)

Indonézia

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2

[24,9–40,2]

7,2

Indonézia

PT. Miwon Indonesia

13,3

[27,9–43,6]

13,3

Indonézia

Minden más vállalat

28,4

[31,4–47,0]

28,4

| (126) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(126)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

| (127) | Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (4). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(127)

Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (4). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (128) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámtétel alkalmazandó. |
| --- | --- |

(128)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámtétel alkalmazandó.

| (129) | A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(129)

A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

3.   Az ideiglenes vám végleges beszedése

| (130) | Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. |
| --- | --- |

(130)

Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.

| (131) | Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(131)

Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az Indonéziából származó és jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód alá besorolt (TARIC-kód: 2922420010) nátrium-glutamát behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetnek ki.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és a táblázatban szereplő vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Végleges dömpingellenes vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 | B961 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 | B962 |
| Minden más vállalat | 28,4 | B999 |

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2

B961

PT. Miwon Indonesia

13,3

B962

Minden más vállalat

28,4

B999

(3)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

A 904/2014/EU végrehajtási rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedik.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. január 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. augusztus 20-i 904/2014/EU végrehajtási rendelete az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 246., 2014.8.21., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2010. november 15-i 1036/2010/EU rendelete a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 298., 2010.11.16., 27. o.).

3

(4)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

4

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatot:

| — | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

—

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

| — | Nyilatkozat:

  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített nátrium-glutamátot (volumen) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Indonéziában. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített nátrium-glutamátot (volumen) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Indonéziában. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

Dátum és aláírás

---

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/70

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/85 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. január 21.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. január 21-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | EG | 285,0 |
| IL | 160,5 |
| MA | 126,0 |
| TR | 157,8 |
| ZZ | 182,3 |
| 0707 00 05 | JO | 241,9 |
| MA | 66,8 |
| TR | 179,2 |
| ZZ | 162,6 |
| 0709 91 00 | EG | 119,3 |
| ZZ | 119,3 |
| 0709 93 10 | MA | 235,4 |
| TR | 179,6 |
| ZZ | 207,5 |
| 0805 10 20 | EG | 50,2 |
| MA | 67,7 |
| TN | 52,0 |
| TR | 64,8 |
| ZA | 97,5 |
| ZZ | 66,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,6 |
| MA | 88,9 |
| ZZ | 115,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 115,2 |
| JM | 118,0 |
| KR | 153,2 |
| MA | 143,8 |
| TR | 114,1 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,2 |
| ZZ | 65,2 |
| 0808 10 80 | BR | 65,4 |
| CL | 87,7 |
| MK | 24,4 |
| US | 185,5 |
| ZZ | 90,8 |
| 0808 30 90 | CL | 265,9 |
| CN | 92,1 |
| US | 138,7 |
| ZZ | 165,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

EG

285,0

IL

160,5

MA

126,0

TR

157,8

ZZ

182,3

0707 00 05

JO

241,9

MA

66,8

TR

179,2

ZZ

162,6

0709 91 00

EG

119,3

ZZ

119,3

0709 93 10

MA

235,4

TR

179,6

ZZ

207,5

0805 10 20

EG

50,2

MA

67,7

TN

52,0

TR

64,8

ZA

97,5

ZZ

66,4

0805 20 10

IL

141,6

MA

88,9

ZZ

115,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

115,2

JM

118,0

KR

153,2

MA

143,8

TR

114,1

ZZ

128,9

0805 50 10

TR

65,2

ZZ

65,2

0808 10 80

BR

65,4

CL

87,7

MK

24,4

US

185,5

ZZ

90,8

0808 30 90

CL

265,9

CN

92,1

US

138,7

ZZ

165,6

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/73

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/86 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. január 21.)

a baromfihús-ágazatra vonatkozóan a 616/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2015. január 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben és behozatalijog-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (1) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 616/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg a Brazíliából, Thaiföldről és más harmadik országokból származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 616/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg a Brazíliából, Thaiföldről és más harmadik országokból származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A 2015. január 1. és 7. között a 2015. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek tekintetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki. |
| --- | --- |

(2)

A 2015. január 1. és 7. között a 2015. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek tekintetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

| (3) | A 2015. január 1. és 7. között a 2015. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedp alidőszakra benyújtott behozatalijog-kérelmek egyes kontingensek tekintetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően és ugyanazon rendelet 7. cikkének (2) bekezdését is figyelembe véve kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali jogok milyen mennyiségekre bocsáthatók ki. |
| --- | --- |

(3)

A 2015. január 1. és 7. között a 2015. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedp alidőszakra benyújtott behozatalijog-kérelmek egyes kontingensek tekintetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően és ugyanazon rendelet 7. cikkének (2) bekezdését is figyelembe véve kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali jogok milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

| (4) | Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 616/2007/EK rendelet alapján a 2015. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre az e rendelet mellékletének A. részében megállapított elosztási együtthatót kell alkalmazni.

(2)   A 616/2007/EK rendelet alapján a 2015. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozatalijog-kérelmekben szereplő mennyiségekre az e rendelet mellékletének B. részében megállapított elosztási együtthatót kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. január 21-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2007. június 4-i 616/2007/EK rendelete a közösségi vámkontingenseknek a Brazíliából, Thaiföldről és más harmadik országokból származó baromfihús számára történő megnyitásáról és igazgatásáról (HL L 142., 2007.6.5., 3. o.).

2

(3)  A Bizottság 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK rendelete az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 238., 2006.9.1., 13. o.).

3

---

MELLÉKLET

A. RÉSZ

| Csoportszám | Tételszám | A 2015. április 1-jétől június 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,401561 |
| 2 | 09.4212 | 0,975198 |
| 4A | 09.4214 | — |
| 09.4251 | 0,954412 |
| 09.4252 | — |
| 6A | 09.4216 | 0,449999 |
| 09.4260 | 0,997014 |
| 7 | 09.4217 | — |
| 8 | 09.4218 | — |

Csoportszám

Tételszám

A 2015. április 1-jétől június 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható

(%)

1

09.4211

0,401561

2

09.4212

0,975198

4A

09.4214

—

09.4251

0,954412

09.4252

—

6A

09.4216

0,449999

09.4260

0,997014

7

09.4217

—

8

09.4218

—

B. RÉSZ

| Csoportszám | Tételszám | A 2015. április 1-jétől június 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,661893 |
| 09.4254 | — |
| 09.4255 | — |
| 09.4256 | — |

Csoportszám

Tételszám

A 2015. április 1-jétől június 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható

(%)

5A

09.4215

0,661893

09.4254

—

09.4255

—

09.4256

—

---

HATÁROZATOK

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/75

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/87 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. január 21.)

a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 8. cikkére,

az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2013. november 30-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó citromsav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának és részleges időközi felülvizsgálatainak megindítását. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2013. november 30-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó citromsav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának és részleges időközi felülvizsgálatainak megindítását.

| (2) | A felülvizsgálatok végleges megállapításait és következtetéseit az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatokat követően a Kínából származó citromsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2015/82 bizottsági végrehajtási rendelet (3) tartalmazza. |
| --- | --- |

(2)

A felülvizsgálatok végleges megállapításait és következtetéseit az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatokat követően a Kínából származó citromsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2015/82 bizottsági végrehajtási rendelet (3) tartalmazza.

| (3) | Meg kell jegyezni, hogy a hatályos intézkedések (4) öt exportáló gyártóra – beleértve az exportáló gyártók egy csoportját – vonatkozó kötelezettségvállalások formáját öltik, amelyeket a 2008/899/EK bizottsági határozattal (5) fogadtak el (a továbbiakban: a jelenleg hatályos kötelezettségvállalások). |
| --- | --- |

(3)

Meg kell jegyezni, hogy a hatályos intézkedések (4) öt exportáló gyártóra – beleértve az exportáló gyártók egy csoportját – vonatkozó kötelezettségvállalások formáját öltik, amelyeket a 2008/899/EK bizottsági határozattal (5) fogadtak el (a továbbiakban: a jelenleg hatályos kötelezettségvállalások).

2.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (4) | A végleges dömpingellenes intézkedések elfogadását megelőzően ugyanazon öt kínai népköztársaságbeli együttműködő exportáló gyártó, amelyek a fenti (3) preambulumbekezdésben említett, jelenleg hatályos kötelezettségvállalások részesei – nevezetesen a COFCO Biochemical (Anhui), a Jiangsu Guoxin Union Energy (előzőleg Yixing-Union Biochemical), az RZBC csoport, a TTCA és a Weifang Ensign Industry – az árra vonatkozóan új kötelezettségvállalásokat ajánlottak fel az alaprendelet 8. cikkével összhangban a jelenleg hatályos kötelezettségvállalások helyettesítése céljából. |
| --- | --- |

(4)

A végleges dömpingellenes intézkedések elfogadását megelőzően ugyanazon öt kínai népköztársaságbeli együttműködő exportáló gyártó, amelyek a fenti (3) preambulumbekezdésben említett, jelenleg hatályos kötelezettségvállalások részesei – nevezetesen a COFCO Biochemical (Anhui), a Jiangsu Guoxin Union Energy (előzőleg Yixing-Union Biochemical), az RZBC csoport, a TTCA és a Weifang Ensign Industry – az árra vonatkozóan új kötelezettségvállalásokat ajánlottak fel az alaprendelet 8. cikkével összhangban a jelenleg hatályos kötelezettségvállalások helyettesítése céljából.

| (5) | A jelenleg hatályos kötelezettségvállalásokhoz hasonlóan a szóban forgó felülvizsgált kötelezettségvállalásokban az exportáló gyártók felajánlották, hogy a citromsavat a dömping felülvizsgált káros hatásainak kiküszöböléséhez szükséges áron vagy afölött értékesítik. |
| --- | --- |

(5)

A jelenleg hatályos kötelezettségvállalásokhoz hasonlóan a szóban forgó felülvizsgált kötelezettségvállalásokban az exportáló gyártók felajánlották, hogy a citromsavat a dömping felülvizsgált káros hatásainak kiküszöböléséhez szükséges áron vagy afölött értékesítik.

| (6) | Emellett az ajánlatok lehetővé teszik a minimális importárak indexálását, mivel a citromsav ára jelentős mértékben változott a vizsgálati időszakot megelőzően, az alatt és azt követően. Az indexálást a rendszerint a citromsav előállításához használt fő nyersanyag, a kukorica nyilvános uniós árfolyamához viszonyítva végezték el. |
| --- | --- |

(6)

Emellett az ajánlatok lehetővé teszik a minimális importárak indexálását, mivel a citromsav ára jelentős mértékben változott a vizsgálati időszakot megelőzően, az alatt és azt követően. Az indexálást a rendszerint a citromsav előállításához használt fő nyersanyag, a kukorica nyilvános uniós árfolyamához viszonyítva végezték el.

| (7) | Ezen túlmenően az exportáló gyártók – az árra vonatkozó kötelezettségvállalásnak az árak keresztkompenzációval történő megkerülése kockázatának mérséklése érdekében – felajánlották, hogy jelentést nyújtanak be az azon vevőknek értékesített EU-n kívüli eladásokról, amelyek szervezete vagy struktúrája az EU határain kívülre terjed, amennyiben az exportáló gyártó értékesít terméket ilyen vevőknek az EU-ban. |
| --- | --- |

(7)

Ezen túlmenően az exportáló gyártók – az árra vonatkozó kötelezettségvállalásnak az árak keresztkompenzációval történő megkerülése kockázatának mérséklése érdekében – felajánlották, hogy jelentést nyújtanak be az azon vevőknek értékesített EU-n kívüli eladásokról, amelyek szervezete vagy struktúrája az EU határain kívülre terjed, amennyiben az exportáló gyártó értékesít terméket ilyen vevőknek az EU-ban.

| (8) | Az exportáló gyártók a Bizottságot rendszeresen és részletesen tájékoztatják az EU-ba irányuló kivitelükről, vagyis a Bizottság hatékonyan ellenőrizheti a kötelezettségvállalások teljesítését. E vállalkozások értékesítési struktúrája alapján a Bizottság úgy véli továbbá, hogy a jóváhagyott kötelezettségvállalások kijátszásának veszélye csekély. |
| --- | --- |

(8)

Az exportáló gyártók a Bizottságot rendszeresen és részletesen tájékoztatják az EU-ba irányuló kivitelükről, vagyis a Bizottság hatékonyan ellenőrizheti a kötelezettségvállalások teljesítését. E vállalkozások értékesítési struktúrája alapján a Bizottság úgy véli továbbá, hogy a jóváhagyott kötelezettségvállalások kijátszásának veszélye csekély.

| (9) | Meg kell jegyezni továbbá, hogy a kínai fém-, ásvány- és vegyianyag-importőrök és -exportőrök kereskedelmi kamarája (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters, a továbbiakban: CCCMC) csatlakozik a (4) preambulumbekezdésben említett öt vállalkozáshoz, és ezért a kötelezettségvállalások ellenőrzésében is aktív szerepet fog játszani. |
| --- | --- |

(9)

Meg kell jegyezni továbbá, hogy a kínai fém-, ásvány- és vegyianyag-importőrök és -exportőrök kereskedelmi kamarája (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters, a továbbiakban: CCCMC) csatlakozik a (4) preambulumbekezdésben említett öt vállalkozáshoz, és ezért a kötelezettségvállalások ellenőrzésében is aktív szerepet fog játszani.

| (10) | Tekintettel a fentiekre, az exportáló gyártók és a CCCMC által felajánlott kötelezettségvállalások elfogadhatók. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel a fentiekre, az exportáló gyártók és a CCCMC által felajánlott kötelezettségvállalások elfogadhatók.

| (11) | Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan tudja ellenőrizni, hogy a vállalkozások betartják-e a kötelezettségvállalásokat, a kötelezettségvállalások értelmében a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelem megfelelő vámhatóságnak történő benyújtásakor a dömpingellenes vám fizetése alóli mentesség feltétele egy olyan számla benyújtása, amely legalább az (EU) 2015/82 végrehajtási rendelet melléklete által felsorolt elemeket tartalmazza. Az említett elemek azért is szükségesek, hogy a vámhatóságok kellő pontossággal meg tudják állapítani, a szállítás a kereskedelmi okmányokban foglaltak szerint zajlik-e. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, vagy ha a fent említett végrehajtási rendeletben előírt egyéb feltételek nem teljesülnek, a dömpingellenes vám megfelelő összegét kell megfizetni. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan tudja ellenőrizni, hogy a vállalkozások betartják-e a kötelezettségvállalásokat, a kötelezettségvállalások értelmében a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelem megfelelő vámhatóságnak történő benyújtásakor a dömpingellenes vám fizetése alóli mentesség feltétele egy olyan számla benyújtása, amely legalább az (EU) 2015/82 végrehajtási rendelet melléklete által felsorolt elemeket tartalmazza. Az említett elemek azért is szükségesek, hogy a vámhatóságok kellő pontossággal meg tudják állapítani, a szállítás a kereskedelmi okmányokban foglaltak szerint zajlik-e. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, vagy ha a fent említett végrehajtási rendeletben előírt egyéb feltételek nem teljesülnek, a dömpingellenes vám megfelelő összegét kell megfizetni.

| (12) | A kötelezettségvállalások hatékony teljesítésének biztosítása érdekében, az importőrök figyelmét a fent említett végrehajtási rendelettel felhívták arra, hogy a rendeletben előírt feltételek teljesítésének elmulasztása, illetve a kötelezettségvállalások elfogadásának visszavonása a Bizottság által a kérdéses ügyletek vonatkozásában vámtartozás keletkezését eredményezhetik. |
| --- | --- |

(12)

A kötelezettségvállalások hatékony teljesítésének biztosítása érdekében, az importőrök figyelmét a fent említett végrehajtási rendelettel felhívták arra, hogy a rendeletben előírt feltételek teljesítésének elmulasztása, illetve a kötelezettségvállalások elfogadásának visszavonása a Bizottság által a kérdéses ügyletek vonatkozásában vámtartozás keletkezését eredményezhetik.

| (13) | A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, vagy a kötelezettségvállalás elfogadásának Bizottság általi visszavonása esetén az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján kivetett dömpingellenes vám az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésének megfelelően automatikusan alkalmazandó, |
| --- | --- |

(13)

A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, vagy a kötelezettségvállalás elfogadásának Bizottság általi visszavonása esetén az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján kivetett dömpingellenes vám az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésének megfelelően automatikusan alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az alábbiakban felsorolt exportáló gyártók és a kínai fém-, ásvány- és vegyianyag-importőrök és -exportőrök kereskedelmi kamarája által a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalásokat a Bizottság elfogadja.

| Ország | Vállalkozás | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province | A874 |
| Gyártó: RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, PRC, és a vele kapcsolatban álló értékesítő vállalkozás: RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province | A926 |
| Gyártó: RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, PRC, és a vele kapcsolatban álló értékesítő vállalkozás: RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province | A927 |
| TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province | A878 |
| Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province | A879 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province | A882 |

Ország

Vállalkozás

TARIC-kiegészítő kód

Kínai Népköztársaság

COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province

A874

Gyártó: RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, PRC, és a vele kapcsolatban álló értékesítő vállalkozás: RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province

A926

Gyártó: RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, PRC, és a vele kapcsolatban álló értékesítő vállalkozás: RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province

A927

TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province

A878

Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province

A879

Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province

A882

2. cikk

A 2008/899/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. január 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 351., 2013.11.30., 27. o.

2

(3)  A Bizottság 2015. január 21-i (EU) 2015/82 végrehajtási rendelete az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat nyomán a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatokról (Lásd e Hivatalos Lap 8. oldalát.)

3

(4)  A Tanács 2008. december 1-jei 1193/2008/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről (HL L 323., 2008.12.3., 1. o.)

4

(5)  A Bizottság 2008. december 2-i 2008/899/EK határozat a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról (HL L 323., 2008.12.3., 62. o.).

5

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/78

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 153/2014 HATÁROZATA

(2014. július 9.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás X. mellékletének (A szolgáltatásokról általában) módosításáról [2015/88]

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló, 2011. március 9-i 2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

A határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló, 2011. március 9-i 2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | A más tagállamban kiállított orvosi rendelvények elismerésének megkönnyítésére irányuló intézkedésekről szóló, 2012. december 20-i 2012/52/EU bizottsági végrehajtási irányelvet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A más tagállamban kiállított orvosi rendelvények elismerésének megkönnyítésére irányuló intézkedésekről szóló, 2012. december 20-i 2012/52/EU bizottsági végrehajtási irányelvet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (3) | Az EGT-megállapodás X. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az EGT-megállapodás X. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás X. melléklete az 1c. pont (2011/130/EU bizottsági határozat) után a következő szöveggel egészül ki:

| „2. | 32011 L 0024: az Európai Parlament és a Tanács 2011. március 9-i 2011/24/EU irányelve a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről (HL L 88., 2011.4.4., 45. o.).
  E megállapodás alkalmazásában az irányelv rendelkezései a következő kiigazításokkal kell értendők:
  Az EGT Vegyes Bizottság általi jövőbeli intézkedések sérelme nélkül meg kell jegyezni, hogy a következő jogszabályok nem képezik az EGT-megállapodás részét:






  a) | a Tanács 2003. május 14-i 859/2003/EK rendelete az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet rendelkezéseinek valamely harmadik ország e rendelkezések által pusztán állampolgárságuk okán nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről; |
| --- | --- | --- |

„2.

32011 L 0024: az Európai Parlament és a Tanács 2011. március 9-i 2011/24/EU irányelve a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről (HL L 88., 2011.4.4., 45. o.).

E megállapodás alkalmazásában az irányelv rendelkezései a következő kiigazításokkal kell értendők:

Az EGT Vegyes Bizottság általi jövőbeli intézkedések sérelme nélkül meg kell jegyezni, hogy a következő jogszabályok nem képezik az EGT-megállapodás részét:

a)

a Tanács 2003. május 14-i 859/2003/EK rendelete az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet rendelkezéseinek valamely harmadik ország e rendelkezések által pusztán állampolgárságuk okán nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről;

| b) | az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1231/2010/EU rendelete a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet harmadik országok e rendeletek által csupán állampolgárságuk miatt nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről. |
| --- | --- |

b)

az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1231/2010/EU rendelete a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet harmadik országok e rendeletek által csupán állampolgárságuk miatt nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről.

Ezért az e jogszabályokra történő hivatkozások az EFTA-országokra nem alkalmazandók.

| 2a. | 32012 L 0052: a Bizottság 2012. december 20-i 2012/52/EU végrehajtási irányelve a más tagállamban kiállított orvosi rendelvények elismerésének megkönnyítésére irányuló intézkedésekről (HL L 356., 2012.12.22., 68. o.).” |
| --- | --- |

2a.

32012 L 0052: a Bizottság 2012. december 20-i 2012/52/EU végrehajtási irányelve a más tagállamban kiállított orvosi rendelvények elismerésének megkönnyítésére irányuló intézkedésekről (HL L 356., 2012.12.22., 68. o.).”

2. cikk

A 2011/24/EU irányelvnek és a 2012/52/EU végrehajtási irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2014. július 10-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2014. július 9-én.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Kurt JÄGER

---

(1)  HL L 88., 2011.4.4., 45. o.

1

(2)  HL L 356., 2012.12.22., 68. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.

3

---

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/80

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 154/2014 HATÁROZATA

(2014. július 9.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról [2015/89]

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 29. cikkét bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 29. cikkét bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 41c. pontja (913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő szöveggel egészül ki:

„, az alábbi módosítással:

| — | 32013 R 1316: az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1316/2013/EU rendelete (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.)” |
| --- | --- |

—

32013 R 1316: az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1316/2013/EU rendelete (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.)”

2. cikk

Az 1316/2013/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2014. július 10-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (2).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2014. július 9-én.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Kurt JÄGER

---

(1)  HL L 348., 2013.12.20., 129. o.

1

(2)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

2

---

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/81

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 155/2014 HATÁROZATA

(2014. július 9.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXII. mellékletének (Társasági jog) módosításáról [2015/90]

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A bizonyos harmadik országok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének egyenértékűségéről, továbbá bizonyos harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok európai unióbeli könyvvizsgálati tevékenységére vonatkozó átmeneti időszakról szóló 2011/30/EU határozat módosításáról szóló, 2013. június 13-i 2013/288/EU bizottsági végrehajtási határozatot (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos harmadik országok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének egyenértékűségéről, továbbá bizonyos harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok európai unióbeli könyvvizsgálati tevékenységére vonatkozó átmeneti időszakról szóló 2011/30/EU határozat módosításáról szóló, 2013. június 13-i 2013/288/EU bizottsági végrehajtási határozatot (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az EGT-megállapodás XXII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás XXII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás XXII. mellékletének 10fd. pontja (2011/30/EU bizottsági határozat) a következő szöveggel egészül ki:

„, az alábbi módosítással:

| — | 32013 D 0288: a Bizottság 2013. június 13-i 2013/288/EU végrehajtási határozata (HL L 163., 2013.6.15., 26. o.)” |
| --- | --- |

—

32013 D 0288: a Bizottság 2013. június 13-i 2013/288/EU végrehajtási határozata (HL L 163., 2013.6.15., 26. o.)”

2. cikk

A 2013/288/EU végrehajtási határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2014. július 10-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (2).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2014. július 9-én.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Kurt JÄGER

---

(1)  HL L 163., 2013.6.15., 26. o.

1

(2)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

2

---

Az EFTA-államok nyilatkozata a 2013/288/EU bizottsági végrehajtási határozatot az EGT-megállapodásba foglaló 2014. július 9-i 155/2014 EGT vegyes bizottsági határozathoz

„A 2013. július 13-i 2013/288/EU bizottsági végrehajtási határozat harmadik országokra vonatkozó egyenértékűséggel foglalkozik. E határozat EGT-megállapodásba foglalása nem sérti az EGT-megállapodás hatályát.”

---

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/83

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 156/2014 HATÁROZATA

(2014. július 9.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXII. mellékletének (Társasági jog) módosításáról [2015/91]

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Egyesült Amerikai Államok illetékes hatóságainak a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megfelelőségéről szóló, 2013. június 11-i 2013/280/EU bizottsági végrehajtási határozatot (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

Az Egyesült Amerikai Államok illetékes hatóságainak a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megfelelőségéről szóló, 2013. június 11-i 2013/280/EU bizottsági végrehajtási határozatot (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az Amerikai Egyesült Államok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti egyenértékűségéről szóló, 2013. június 11-i 2013/281/EU bizottsági végrehajtási határozatot (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

Az Amerikai Egyesült Államok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti egyenértékűségéről szóló, 2013. június 11-i 2013/281/EU bizottsági végrehajtási határozatot (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (3) | Az EGT-megállapodás XXII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az EGT-megállapodás XXII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás XXII. melléklete a 10fd. pont (2011/30/EU bizottsági határozat) után a következő pontokkal egészül ki:

| „10fe. | 32013 D 0280: a Bizottság 2013. június 11-i 2013/280/EU végrehajtási határozata az Egyesült Amerikai Államok illetékes hatóságainak a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megfelelőségéről (HL L 161., 2013.6.13., 4. o.). |
| --- | --- |

„10fe.

32013 D 0280: a Bizottság 2013. június 11-i 2013/280/EU végrehajtási határozata az Egyesült Amerikai Államok illetékes hatóságainak a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megfelelőségéről (HL L 161., 2013.6.13., 4. o.).

| 10ff. | 32013 D 0281: a Bizottság 2013. június 11-i 2013/281/EU végrehajtási határozata az Amerikai Egyesült Államok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti egyenértékűségéről (HL L 161., 2013.6.13., 8. o.)” |
| --- | --- |

10ff.

32013 D 0281: a Bizottság 2013. június 11-i 2013/281/EU végrehajtási határozata az Amerikai Egyesült Államok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti egyenértékűségéről (HL L 161., 2013.6.13., 8. o.)”

2. cikk

A 2013/280/EU és a 2013/281/EU végrehajtási határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2014. július 10-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2014. július 9-én.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Kurt JÄGER

---

(1)  HL L 161., 2013.6.13., 4. o.

1

(2)  HL L 161., 2013.6.13., 8. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

3

---

Az EFTA-államok nyilatkozata a 2013/280/EU és a 2013/281/EU bizottsági végrehajtási határozatot az EGT-megállapodásba foglaló 2014. július 9-i 156/2014 EGT vegyes bizottsági határozathoz

„Az Egyesült Amerikai Államok illetékes hatóságainak a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megfelelőségéről szóló, 2013. június 11-i 2013/280/EU bizottsági végrehajtási határozat és az Amerikai Egyesült Államok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti egyenértékűségéről szóló, 2013. június 11-i 2013/281/EU bizottsági végrehajtási határozat a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokkal foglalkozik. E határozatok EGT-megállapodásba foglalása nem sérti az EGT-megállapodás hatályát.”

---

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/85 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/85

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 157/2014 HATÁROZATA

(2014. július 9.)

az EGT-megállapodásnak egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról [2015/92]

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Indokolt kiterjeszteni az EGT-megállapodás szerződő felei közötti együttműködést az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 680/2007/EK és a 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1). |
| --- | --- |

(1)

Indokolt kiterjeszteni az EGT-megállapodás szerződő felei közötti együttműködést az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 680/2007/EK és a 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1).

| (2) | Ezért ennek megfelelően módosítani kell az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy e kibővített együttműködésre 2014. január 1-jétől sor kerülhessen, |
| --- | --- |

(2)

Ezért ennek megfelelően módosítani kell az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy e kibővített együttműködésre 2014. január 1-jétől sor kerülhessen,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 2. cikkének (5) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:

| „— | 32013 R 1316: az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1316/2013/EU rendelete az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 680/2007/EK és a 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.).
  Az EFTA-államok csak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz távközlési ágazatában vesznek részt.
  Liechtenstein mentesül a programban való részvétel és az e programhoz való pénzügyi hozzájárulás alól.” |
| --- | --- |

„—

32013 R 1316: az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1316/2013/EU rendelete az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 680/2007/EK és a 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.).

Az EFTA-államok csak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz távközlési ágazatában vesznek részt.

Liechtenstein mentesül a programban való részvétel és az e programhoz való pénzügyi hozzájárulás alól.”

2. cikk

Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették (2).

2

Ezt a határozatot 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

Kelt Brüsszelben, 2014. július 9-én.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Kurt JÄGER

---

(1)  HL L 348., 2013.12.20., 129. o.

1

(2)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

2

---

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/86

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 158/2014 HATÁROZATA

(2014. július 9.)

az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról [2015/93]

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Indokolt kiterjeszteni az EGT-megállapodás szerződő felei közötti együttműködést a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Jogok, egyenlőség és polgárság program létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i 1381/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1). |
| --- | --- |

(1)

Indokolt kiterjeszteni az EGT-megállapodás szerződő felei közötti együttműködést a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Jogok, egyenlőség és polgárság program létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i 1381/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1).

| (2) | Ezért ennek megfelelően módosítani kell az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy e kibővített együttműködésre 2014. január 1-jétől sor kerülhessen, |
| --- | --- |

(2)

Ezért ennek megfelelően módosítani kell az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy e kibővített együttműködésre 2014. január 1-jétől sor kerülhessen,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 31. jegyzőkönyv 5. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | Az (5) bekezdés a „2012. január 1-jétől részt vesznek a tizenharmadik francia bekezdésben említett programban” szövegrész után a „2014. január 1-jétől részt vesznek a tizennegyedik francia bekezdésben említett programban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

1.

Az (5) bekezdés a „2012. január 1-jétől részt vesznek a tizenharmadik francia bekezdésben említett programban” szövegrész után a „2014. január 1-jétől részt vesznek a tizennegyedik francia bekezdésben említett programban” szövegrésszel egészül ki.

| 2. | A (8) bekezdés a következő francia bekezdéssel egészül ki:






  „— | 32013 R 1381: az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1381/2013/EU rendelete a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Jogok, egyenlőség és polgárság program létrehozásáról (HL L 354., 2013.12.28., 62. o.).
  Liechtenstein csak azokban a tevékenységekben vesz részt, amelyeket a 33 01 04 01 – A Jogok és uniós polgárság program támogatási kiadásai és a 33 02 02 – A megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elősegítése költségvetési sorból fakadhatnak.
  Norvégia mentesül a programban való részvétel és az e programhoz való pénzügyi hozzájárulás alól.” |
| --- | --- | --- |

2.

A (8) bekezdés a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

32013 R 1381: az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1381/2013/EU rendelete a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Jogok, egyenlőség és polgárság program létrehozásáról (HL L 354., 2013.12.28., 62. o.).

Liechtenstein csak azokban a tevékenységekben vesz részt, amelyeket a 33 01 04 01 – A Jogok és uniós polgárság program támogatási kiadásai és a 33 02 02 – A megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elősegítése költségvetési sorból fakadhatnak.

Norvégia mentesül a programban való részvétel és az e programhoz való pénzügyi hozzájárulás alól.”

2. cikk

Ez a határozat az azt a napot követő napon lép hatályba, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették (2).

Ezt a határozatot 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2014. július 9-én.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Kurt JÄGER

---

(1)  HL L 354., 2013.12.28., 62. o.

1

(2)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

2

---

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/87

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 159/2014 HATÁROZATA

(2014. július 9.)

az EGT-megállapodás egyes mellékleteinek és jegyzőkönyveinek módosításáról [2015/94]

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Az EGT-megállapodás 128. cikke előírja, hogy minden olyan európai államnak, amely az Európai Unió tagjává válik, kérnie kell, hogy az EGT-megállapodás részes felévé váljon, valamint, hogy az ilyen részvétel feltételeit a szerződő felek és a kérelmező állam közötti megállapodásban kell rendezni. |
| --- | --- |

(1)

Az EGT-megállapodás 128. cikke előírja, hogy minden olyan európai államnak, amely az Európai Unió tagjává válik, kérnie kell, hogy az EGT-megállapodás részes felévé váljon, valamint, hogy az ilyen részvétel feltételeit a szerződő felek és a kérelmező állam közötti megállapodásban kell rendezni.

| (2) | Az európai uniós bővítési tárgyalások sikeres lezárását követően a Horvát Köztársaság (a továbbiakban: az új szerződő fél) kérelmet nyújtott be, hogy az EGT-megállapodás részes felévé váljon. |
| --- | --- |

(2)

Az európai uniós bővítési tárgyalások sikeres lezárását követően a Horvát Köztársaság (a továbbiakban: az új szerződő fél) kérelmet nyújtott be, hogy az EGT-megállapodás részes felévé váljon.

| (3) | A Horvát Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodást (1) (a továbbiakban: az EGT bővítési megállapodás) 2014. április 11-én írták alá. |
| --- | --- |

(3)

A Horvát Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodást (1) (a továbbiakban: az EGT bővítési megállapodás) 2014. április 11-én írták alá.

| (4) | Az EGT bővítési megállapodás 1. cikkének (2) bekezdése szerint az EGT-megállapodásnak az EGT Vegyes Bizottság 2011. június 30. előtt elfogadott határozataival módosított rendelkezései az EGT bővítési megállapodás hatálybalépésétől kezdődően az új szerződő félre nézve a jelenlegi szerződő felekre vonatkozó feltételek és az EGT bővítési megállapodásban megállapított feltételek szerint kötelezőek. |
| --- | --- |

(4)

Az EGT bővítési megállapodás 1. cikkének (2) bekezdése szerint az EGT-megállapodásnak az EGT Vegyes Bizottság 2011. június 30. előtt elfogadott határozataival módosított rendelkezései az EGT bővítési megállapodás hatálybalépésétől kezdődően az új szerződő félre nézve a jelenlegi szerződő felekre vonatkozó feltételek és az EGT bővítési megállapodásban megállapított feltételek szerint kötelezőek.

| (5) | 2011. június 30-a óta az EGT Vegyes Bizottság határozatai számos uniós jogi aktust belefoglaltak az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(5)

2011. június 30-a óta az EGT Vegyes Bizottság határozatai számos uniós jogi aktust belefoglaltak az EGT-megállapodásba.

| (6) | Az EGT-megállapodás homogenitásának, valamint a személyek és a gazdasági szereplők jogbiztonságának biztosítása érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a fent említett határozatokban említett vagy foglalt uniós jogi aktusok az EGT bővítési megállapodás hatálybalépésétől kezdődően kötelezőek az új szerződő félre nézve. |
| --- | --- |

(6)

Az EGT-megállapodás homogenitásának, valamint a személyek és a gazdasági szereplők jogbiztonságának biztosítása érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a fent említett határozatokban említett vagy foglalt uniós jogi aktusok az EGT bővítési megállapodás hatálybalépésétől kezdődően kötelezőek az új szerződő félre nézve.

| (7) | Az EGT bővítési megállapodás 3. cikkének (5) bekezdése értelmében, amennyiben az új szerződő fél részvétele miatt az EGT-megállapodásba az EGT bővítési megállapodás hatálybalépése előtt belefoglalt uniós jogi aktusok kiigazítására van szükség és az ilyen kiigazításokról az EGT bővítési megállapodás nem rendelkezik, a szóban forgó kiigazításokat az EGT-megállapodásban meghatározott eljárásokkal összhangban kell kezelni. |
| --- | --- |

(7)

Az EGT bővítési megállapodás 3. cikkének (5) bekezdése értelmében, amennyiben az új szerződő fél részvétele miatt az EGT-megállapodásba az EGT bővítési megállapodás hatálybalépése előtt belefoglalt uniós jogi aktusok kiigazítására van szükség és az ilyen kiigazításokról az EGT bővítési megállapodás nem rendelkezik, a szóban forgó kiigazításokat az EGT-megállapodásban meghatározott eljárásokkal összhangban kell kezelni.

| (8) | Az EGT bővítési megállapodás 4. cikkének (2) bekezdése értelmében minden olyan, a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról szóló okmányban (2) (a továbbiakban: a 2011. december 9-i csatlakozási okmány) említett vagy annak alapján elfogadott EGT-vonatkozású intézkedésre, amelyet az EGT bővítési megállapodás nem tartalmaz, az EGT-megállapodásban meghatározott eljárásokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

Az EGT bővítési megállapodás 4. cikkének (2) bekezdése értelmében minden olyan, a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról szóló okmányban (2) (a továbbiakban: a 2011. december 9-i csatlakozási okmány) említett vagy annak alapján elfogadott EGT-vonatkozású intézkedésre, amelyet az EGT bővítési megállapodás nem tartalmaz, az EGT-megállapodásban meghatározott eljárásokat kell alkalmazni.

| (9) | Az Európai Gazdasági Térség bővítése szerinti védintézkedési mechanizmusokról szóló, az EGT-megállapodáshoz csatolt 44. jegyzőkönyv értelmében, amelyet az EGT bővítési megállapodás 2. cikkének (2) bekezdése illesztett be az EGT-megállapodásba, az Európai Bizottság által a 2011. december 9-i csatlakozási okmány 38. cikkének alkalmazásában hozott határozatokra az EGT-megállapodásban előírt döntéshozatali eljárás alkalmazandó. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Gazdasági Térség bővítése szerinti védintézkedési mechanizmusokról szóló, az EGT-megállapodáshoz csatolt 44. jegyzőkönyv értelmében, amelyet az EGT bővítési megállapodás 2. cikkének (2) bekezdése illesztett be az EGT-megállapodásba, az Európai Bizottság által a 2011. december 9-i csatlakozási okmány 38. cikkének alkalmazásában hozott határozatokra az EGT-megállapodásban előírt döntéshozatali eljárás alkalmazandó.

| (10) | Az EGT-megállapodás mellékleteit és jegyzőkönyveit ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az EGT-megállapodás mellékleteit és jegyzőkönyveit ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | A szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) a 2011. december 9-i csatlakozási okmány által előírt módosításait bele kell foglalna az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(11)

A szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) a 2011. december 9-i csatlakozási okmány által előírt módosításait bele kell foglalna az EGT-megállapodásba.

| (12) | A 788/2012/EU végrehajtási rendeletnek a növényvédő szerek és termékek kombinációinak ellenőrzése céljából Horvátország által veendő és elemzendő minták száma tekintetében történő kiigazításáról szóló, 2013. május 24-i 481/2013/EU bizottsági rendeletet (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(12)

A 788/2012/EU végrehajtási rendeletnek a növényvédő szerek és termékek kombinációinak ellenőrzése céljából Horvátország által veendő és elemzendő minták száma tekintetében történő kiigazításáról szóló, 2013. május 24-i 481/2013/EU bizottsági rendeletet (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (13) | Az áruk szabad mozgása, a személyek szabad mozgása, a társasági jog, a versenypolitika, a mezőgazdaság, az élelmiszer-biztonság, állat- és növény-egészségügyi politika, a közlekedéspolitika, az energia, az adózás, a statisztika, a transzeurópai hálózatok, az igazságszolgáltatás és az alapvető jogok, a jogérvényesülés, szabadság és biztonság, a környezetvédelem, a vámunió, a külkapcsolatok, a kül-, biztonság- és védelempolitika, valamint az intézmények területén elfogadott egyes rendeleteknek és határozatoknak a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 517/2013/EU tanácsi rendeletet (5) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(13)

Az áruk szabad mozgása, a személyek szabad mozgása, a társasági jog, a versenypolitika, a mezőgazdaság, az élelmiszer-biztonság, állat- és növény-egészségügyi politika, a közlekedéspolitika, az energia, az adózás, a statisztika, a transzeurópai hálózatok, az igazságszolgáltatás és az alapvető jogok, a jogérvényesülés, szabadság és biztonság, a környezetvédelem, a vámunió, a külkapcsolatok, a kül-, biztonság- és védelempolitika, valamint az intézmények területén elfogadott egyes rendeleteknek és határozatoknak a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 517/2013/EU tanácsi rendeletet (5) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (14) | Az áruk szabad mozgása, a személyek szabad mozgása, a letelepedés joga és a szolgáltatásnyújtás szabadsága, a társasági jog, a versenypolitika, a mezőgazdaság, az élelmiszer-biztonság, az állat- és növény-egészségügyi politika, a halászat, a közlekedéspolitika, az energiaügy, az adózás, a statisztika, a szociálpolitika és foglalkoztatás, a környezetvédelem, a vámunió, a külkapcsolatok, valamint a kül-, biztonsági és védelmi politika területén elfogadott egyes rendeleteknek és határozatoknak Horvátország csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. február 21-i 519/2013/EU bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(14)

Az áruk szabad mozgása, a személyek szabad mozgása, a letelepedés joga és a szolgáltatásnyújtás szabadsága, a társasági jog, a versenypolitika, a mezőgazdaság, az élelmiszer-biztonság, az állat- és növény-egészségügyi politika, a halászat, a közlekedéspolitika, az energiaügy, az adózás, a statisztika, a szociálpolitika és foglalkoztatás, a környezetvédelem, a vámunió, a külkapcsolatok, valamint a kül-, biztonsági és védelmi politika területén elfogadott egyes rendeleteknek és határozatoknak Horvátország csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. február 21-i 519/2013/EU bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (15) | A kutyák, macskák és görények Horvátországban kibocsátott útlevélmintájára vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2013. július 10-i 656/2013/EU bizottsági rendeletet (7) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(15)

A kutyák, macskák és görények Horvátországban kibocsátott útlevélmintájára vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2013. július 10-i 656/2013/EU bizottsági rendeletet (7) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (16) | Az áruk szabad mozgása területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/15/EU tanácsi irányelvet (8) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(16)

Az áruk szabad mozgása területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/15/EU tanácsi irányelvet (8) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (17) | A közbeszerzés területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/16/EU tanácsi irányelvet (9) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(17)

A közbeszerzés területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/16/EU tanácsi irányelvet (9) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (18) | A környezetvédelem területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/17/EU tanácsi irányelvet (10) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(18)

A környezetvédelem területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/17/EU tanácsi irányelvet (10) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (19) | A megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/18/EU tanácsi irányelvet (11) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(19)

A megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/18/EU tanácsi irányelvet (11) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (20) | Az élelmiszer-biztonsági, állat- és növény-egészségügyi politika területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/20/EU tanácsi irányelvet (12) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(20)

Az élelmiszer-biztonsági, állat- és növény-egészségügyi politika területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/20/EU tanácsi irányelvet (12) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (21) | A környezetvédelem területén elfogadott 67/548/EGK tanácsi irányelvnek és az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/21/EU tanácsi irányelvet (13) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(21)

A környezetvédelem területén elfogadott 67/548/EGK tanácsi irányelvnek és az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/21/EU tanácsi irányelvet (13) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (22) | A közlekedéspolitika területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/22/EU tanácsi irányelvet (14) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(22)

A közlekedéspolitika területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/22/EU tanácsi irányelvet (14) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (23) | A pénzügyi szolgáltatások területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/23/EU tanácsi irányelvet (15) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(23)

A pénzügyi szolgáltatások területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/23/EU tanácsi irányelvet (15) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (24) | A társasági jog területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/24/EU tanácsi irányelvet (16) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(24)

A társasági jog területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/24/EU tanácsi irányelvet (16) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (25) | A letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadsága területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/25/EU tanácsi irányelvet (17) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(25)

A letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadsága területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. május 13-i 2013/25/EU tanácsi irányelvet (17) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (26) | Az élelmiszer-biztonsági, valamint az állat- és növény-egészségügyi politika területén elfogadott egyes irányelveknek Horvátország csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. február 8-i 2013/26/EU bizottsági irányelvet (18) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(26)

Az élelmiszer-biztonsági, valamint az állat- és növény-egészségügyi politika területén elfogadott egyes irányelveknek Horvátország csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról szóló, 2013. február 8-i 2013/26/EU bizottsági irányelvet (18) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (27) | A Horvátország csatlakozására tekintettel a 2009/821/EK határozatnak az állat-egészségügyi határállomásokra és a TRACES állat-egészségügyi egységeire vonatkozó listák tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. június 14-i 2013/290/EU bizottsági végrehatási határozatot (19) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(27)

A Horvátország csatlakozására tekintettel a 2009/821/EK határozatnak az állat-egészségügyi határállomásokra és a TRACES állat-egészségügyi egységeire vonatkozó listák tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. június 14-i 2013/290/EU bizottsági végrehatási határozatot (19) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (28) | A harmadik országokból 2013. július 1-je előtt Horvátországba bevitt, a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó állati eredetű termékekre vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2013. június 14-i 2013/291/EU bizottsági végrehajtási határozatot (20) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(28)

A harmadik országokból 2013. július 1-je előtt Horvátországba bevitt, a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó állati eredetű termékekre vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2013. június 14-i 2013/291/EU bizottsági végrehajtási határozatot (20) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (29) | A 2009/158/EK irányelvnek megfelelően a baromfik és keltetőtojások Unión belüli kereskedelmével foglalkozó telepek engedélyezésére vonatkozó, Horvátország által benyújtott terv jóváhagyásáról szóló, 2013. június 28-i 2013/346/EU bizottsági végrehajtási határozatot (21) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(29)

A 2009/158/EK irányelvnek megfelelően a baromfik és keltetőtojások Unión belüli kereskedelmével foglalkozó telepek engedélyezésére vonatkozó, Horvátország által benyújtott terv jóváhagyásáról szóló, 2013. június 28-i 2013/346/EU bizottsági végrehajtási határozatot (21) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (30) | A Horvátország által egyes állatbetegségek elleni védekezés céljából benyújtott készenléti tervek jóváhagyásáról szóló, 2013. június 28-i 2013/347/EU bizottsági végrehajtási határozatot (22) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(30)

A Horvátország által egyes állatbetegségek elleni védekezés céljából benyújtott készenléti tervek jóváhagyásáról szóló, 2013. június 28-i 2013/347/EU bizottsági végrehajtási határozatot (22) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (31) | Mivel az EGT-megállapodás a belső piacot kiterjeszti az EFTA-államokra, a belső piac megfelelő működéséhez szükséges, hogy ez a határozat indokolatlan késedelem nélkül alkalmazandó legyen és hatályba lépjen. |
| --- | --- |

(31)

Mivel az EGT-megállapodás a belső piacot kiterjeszti az EFTA-államokra, a belső piac megfelelő működéséhez szükséges, hogy ez a határozat indokolatlan késedelem nélkül alkalmazandó legyen és hatályba lépjen.

| (32) | Mivel az EGT bővítési megállapodás még nem lépett hatályba, viszont ideiglenesen alkalmazandó, e határozat az EGT bővítési megállapodás hatálybalépéséig szintén ideiglenesen alkalmazandó, |
| --- | --- |

(32)

Mivel az EGT bővítési megállapodás még nem lépett hatályba, viszont ideiglenesen alkalmazandó, e határozat az EGT bővítési megállapodás hatálybalépéséig szintén ideiglenesen alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT Vegyes Bizottság 2011. június 30-a után elfogadott határozatai kötelezőek az új szerződő félre.

2. cikk

Az EGT Vegyes Bizottság 1. cikkben hivatkozott határozatainak szövegét a szerződő felek elkészítik és hitelesítik horvát nyelven.

3. cikk

Az EGT-megállapodás II. melléklete XXVII. fejezetének 9. pontja (110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

| „— | 1 2012 J003: a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról szóló, 2011. december 9-én elfogadott okmány (HL L 112., 2012.4.24., 21. o.)” |
| --- | --- |

„—

1 2012 J003: a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról szóló, 2011. december 9-én elfogadott okmány (HL L 112., 2012.4.24., 21. o.)”

4. cikk

Az e határozat I. mellékletében hivatkozott átmeneti intézkedéseket belefoglalják az EGT-megállapodásba és az intézkedések annak részét képezik.

5. cikk

(1)   Az EGT-megállapodásnak az e határozat II. mellékletében felsorolt mellékletei és jegyzőkönyvei a következő francia bekezdéssel egészülnek ki:

| „— | 32013 R 0517: a Tanács 2013. május 13-i 517/2013/EU rendelete (HL L 158., 2013.6.10., 1. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 R 0517: a Tanács 2013. május 13-i 517/2013/EU rendelete (HL L 158., 2013.6.10., 1. o.)”

(2)   Az EGT-megállapodásnak az e határozat III. mellékletében felsorolt mellékletei és jegyzőkönyvei a következő francia bekezdéssel egészülnek ki:

| „— | 32013 R 0519: a Bizottság 2013. február 21-i 519/2013/EU rendelete (HL L 158., 2013.6.10., 74. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 R 0519: a Bizottság 2013. február 21-i 519/2013/EU rendelete (HL L 158., 2013.6.10., 74. o.)”

(3)   Ha az előző bekezdésekben említett francia bekezdés az adott pontban az első francia bekezdés, akkor a következő kifejezés előzi meg: „, az alábbi módosítással:”.

6. cikk

(1)   Az EGT-megállapodásnak az e határozat IV. mellékletében felsorolt mellékletei a következő francia bekezdéssel egészülnek ki:

| „— | 32013 L 0015: a Tanács 2013. május 13-i 2013/15/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 172. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0015: a Tanács 2013. május 13-i 2013/15/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 172. o.)”

(2)   Az EGT-megállapodásnak az e határozat V. mellékletében felsorolt mellékletei és jegyzőkönyvei a következő francia bekezdéssel egészülnek ki:

| „— | 32013 L 0016: a Tanács 2013. május 13-i 2013/16/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 184. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0016: a Tanács 2013. május 13-i 2013/16/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 184. o.)”

(3)   Az EGT-megállapodásnak az e határozat VI. mellékletében felsorolt mellékletei és jegyzőkönyvei a következő francia bekezdéssel egészülnek ki:

| „— | 32013 L 0017: a Tanács 2013. május 13-i 2013/17/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 193. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0017: a Tanács 2013. május 13-i 2013/17/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 193. o.)”

(4)   Az EGT-megállapodásnak az e határozat VII. mellékletében felsorolt mellékletei és jegyzőkönyvei a következő francia bekezdéssel egészülnek ki:

| „— | 32013 L 0018: a Tanács 2013. május 13-i 2013/18/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 230. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0018: a Tanács 2013. május 13-i 2013/18/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 230. o.)”

(5)   Az EGT-megállapodásnak az e határozat VIII. mellékletében felsorolt mellékletei és jegyzőkönyvei a következő francia bekezdéssel egészülnek ki:

| „— | 32013 L 0020: a Tanács 2013. május 13-i 2013/20/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 234. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0020: a Tanács 2013. május 13-i 2013/20/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 234. o.)”

(6)   Az EGT-megállapodásnak az e határozat IX. mellékletében felsorolt mellékletei és jegyzőkönyvei a következő francia bekezdéssel egészülnek ki:

| „— | 32013 L 0021: a Tanács 2013. május 13-i 2013/21/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 240. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0021: a Tanács 2013. május 13-i 2013/21/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 240. o.)”

(7)   Az EGT-megállapodásnak az e határozat X. mellékletében felsorolt mellékletei és jegyzőkönyvei a következő francia bekezdéssel egészülnek ki:

| „— | 32013 L 0022: a Tanács 2013. május 13-i 2013/22/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 356. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0022: a Tanács 2013. május 13-i 2013/22/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 356. o.)”

(8)   Az EGT-megállapodásnak az e határozat XI. mellékletében felsorolt mellékletei és jegyzőkönyvei a következő francia bekezdéssel egészülnek ki:

| „— | 32013 L 0023: a Tanács 2013. május 13-i 2013/23/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 362. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0023: a Tanács 2013. május 13-i 2013/23/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 362. o.)”

(9)   Az EGT-megállapodásnak az e határozat XII. mellékletében felsorolt mellékletei és jegyzőkönyvei a következő francia bekezdéssel egészülnek ki:

| „— | 32013 L 0024: a Tanács 2013. május 13-i 2013/24/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 365. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0024: a Tanács 2013. május 13-i 2013/24/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 365. o.)”

(10)   Az EGT-megállapodásnak az e határozat XIII. mellékletében felsorolt mellékletei és jegyzőkönyvei a következő francia bekezdéssel egészülnek ki:

| „— | 32013 L 0025: a Tanács 2013. május 13-i 2013/25/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 368. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0025: a Tanács 2013. május 13-i 2013/25/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 368. o.)”

(11)   Az EGT-megállapodásnak az e határozat XIV. mellékletében felsorolt mellékletei és jegyzőkönyvei a következő francia bekezdéssel egészülnek ki:

| „— | 32013 L 0026: a Tanács 2013. május 13-i 2013/26/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 376. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0026: a Tanács 2013. május 13-i 2013/26/EU irányelve (HL L 158., 2013.6.10., 376. o.)”

(12)   Ha az előző bekezdésekben említett francia bekezdés az adott pontban az első francia bekezdés, akkor a következő kifejezés előzi meg: „, az alábbi módosítással:”.

(13)   Az előző bekezdések által az EGT-megállapodásba foglalt jogi aktusok miatt szükséges egyéb kiigazítások e határozat vonatkozó mellékleteinek II. részében kerültek felsorolásra.

7. cikk

(1)   Az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 1.2. részében a 39. pont (2009/821/EK bizottsági határozat) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

| „— | 32013 D 0290: a Bizottság 2013. június 14-i 2013/290/EU végrehajtási határozata (HL L 164., 2013.6.18., 22. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 D 0290: a Bizottság 2013. június 14-i 2013/290/EU végrehajtási határozata (HL L 164., 2013.6.18., 22. o.)”

(2)   Az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 74. pontja (788/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

| „— | 32013 R 0481: a Bizottság 2013. május 24-i 481/2013/EU rendelete (HL L 139., 2013.5.25., 5. o.)” |
| --- | --- |

„—

32013 R 0481: a Bizottság 2013. május 24-i 481/2013/EU rendelete (HL L 139., 2013.5.25., 5. o.)”

(3)   Ha az előző bekezdésekben említett francia bekezdés az adott pontban az első francia bekezdés, akkor a következő kifejezés előzi meg: „, az alábbi módosítással:”.

8. cikk

Az EGT-megállapodás I. mellékletének I. fejezete a következőképpen módosul:

| (1) | Az 1.2. részben a 121. pont (2003/803/EK bizottsági határozat) a következővel egészül ki:
  „A következő jogi aktusban meghatározott átmeneti intézkedések alkalmazandók:






  — | 32013 R 0656: a Bizottság 2013. július 10-i 656/2013/EU rendelete a kutyák, macskák és görények Horvátországban kibocsátott útlevélmintájára vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról (HL L 190., 2013.7.11., 35. o.)” |
| --- | --- | --- |

(1)

Az 1.2. részben a 121. pont (2003/803/EK bizottsági határozat) a következővel egészül ki:

„A következő jogi aktusban meghatározott átmeneti intézkedések alkalmazandók:

—

32013 R 0656: a Bizottság 2013. július 10-i 656/2013/EU rendelete a kutyák, macskák és görények Horvátországban kibocsátott útlevélmintájára vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról (HL L 190., 2013.7.11., 35. o.)”

32013 R 0656

| (2) | A 6.1. részben az átmeneti intézkedésekről szóló címsor alatt a 17. pont (853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:






  „— | 32013 D 0291: a Bizottság 2013. június 14-i 2013/291/EU végrehajtási határozata a harmadik országokból 2013. július 1-je előtt Horvátországba bevitt, a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó állati eredetű termékekre vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról (HL L 164., 2013.6.18., 25. o.)” |
| --- | --- | --- |

(2)

A 6.1. részben az átmeneti intézkedésekről szóló címsor alatt a 17. pont (853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

32013 D 0291: a Bizottság 2013. június 14-i 2013/291/EU végrehajtási határozata a harmadik országokból 2013. július 1-je előtt Horvátországba bevitt, a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó állati eredetű termékekre vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról (HL L 164., 2013.6.18., 25. o.)”

32013 D 0291

.

| (3) | A 4.2. rész a „JOGSZABÁLYOK, AMELYEKET AZ EFTA-ÁLLAMOK ÉS AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG MEGFELELŐEN FIGYELEMBE VESZNEK” címsor alatt az 58. pont (2007/17/EK bizottsági határozat) után a következő ponttal egészül ki:






  „59. | 32013 D 0346: a Bizottság 2013. június 28-i 2013/346/EU végrehajtási határozata a 2009/158/EK irányelvnek megfelelően a baromfik és keltetőtojások Unión belüli kereskedelmével foglalkozó telepek engedélyezésére vonatkozó, Horvátország által benyújtott terv jóváhagyásáról (HL L 183., 2013.7.2., 12. o.).
  Ez a jogi aktus Izlandra nem alkalmazandó.” |
| --- | --- | --- |

(3)

A 4.2. rész a „JOGSZABÁLYOK, AMELYEKET AZ EFTA-ÁLLAMOK ÉS AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG MEGFELELŐEN FIGYELEMBE VESZNEK” címsor alatt az 58. pont (2007/17/EK bizottsági határozat) után a következő ponttal egészül ki:

JOGSZABÁLYOK, AMELYEKET AZ EFTA-ÁLLAMOK ÉS AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG MEGFELELŐEN FIGYELEMBE VESZNEK

„59.

32013 D 0346: a Bizottság 2013. június 28-i 2013/346/EU végrehajtási határozata a 2009/158/EK irányelvnek megfelelően a baromfik és keltetőtojások Unión belüli kereskedelmével foglalkozó telepek engedélyezésére vonatkozó, Horvátország által benyújtott terv jóváhagyásáról (HL L 183., 2013.7.2., 12. o.).

32013 D 0346

Ez a jogi aktus Izlandra nem alkalmazandó.”

| (4) | A 3.2. rész a „JOGSZABÁLYOK, AMELYEKET AZ EFTA-ÁLLAMOK ÉS AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG MEGFELELŐEN FIGYELEMBE VESZNEK” címsor alatt a 48. pont (2013/764/EU bizottsági végrehajtási határozat) után a következő ponttal egészül ki:






  „49. | 32013 D 0347: a Bizottság 2013. június 28-i 2013/347/EU végrehajtási határozata a Horvátország által egyes állatbetegségek elleni védekezés céljából benyújtott készenléti tervek jóváhagyásáról (HL L 183., 2013.7.2., 13. o.).
  Ez a jogi aktus Izlandra nem alkalmazandó.” |
| --- | --- | --- |

(4)

A 3.2. rész a „JOGSZABÁLYOK, AMELYEKET AZ EFTA-ÁLLAMOK ÉS AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG MEGFELELŐEN FIGYELEMBE VESZNEK” címsor alatt a 48. pont (2013/764/EU bizottsági végrehajtási határozat) után a következő ponttal egészül ki:

JOGSZABÁLYOK, AMELYEKET AZ EFTA-ÁLLAMOK ÉS AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG MEGFELELŐEN FIGYELEMBE VESZNEK

„49.

32013 D 0347: a Bizottság 2013. június 28-i 2013/347/EU végrehajtási határozata a Horvátország által egyes állatbetegségek elleni védekezés céljából benyújtott készenléti tervek jóváhagyásáról (HL L 183., 2013.7.2., 13. o.).

32013 D 0347

Ez a jogi aktus Izlandra nem alkalmazandó.”

9. cikk

A 481/2013/EU, az 517/2013/EU, az 519/2013/EU és a 68/2014/EU rendeletnek, valamint a 2013/15/EU, a 2013/16/EU, a 2013/17/EU, a 2013/18/EU, a 2013/20/EU, a 2013/21/EU, a 2013/22/EU, a 2013/23/EU, a 2013/24/EU, a 2013/25/EU és a 2013/26/EU irányelvnek, továbbá a 2013/290/EU és a 2013/291/EU végrehajtási határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles, és a 656/2013/EU rendeletnek, valamint a 2013/346/EU és a 2013/347/EU végrehajtási határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő norvég nyelvű szövege hiteles.

Európai Unió Hivatalos Lapja

Európai Unió Hivatalos Lapja

10. cikk

Ez a határozat az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentés megtételének (23) napját követő napon vagy az EGT bővítési megállapodás hatálybalépésének napján lép hatályba, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

23

Ez a határozat az elfogadásának időpontjától az EGT bővítési megállapodás hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazandó.

Ez a határozat nem érinti azon alkotmányos követelményeket, amelyek fennállását valamely szerződő fél jelzi az EGT Vegyes Bizottság 1. cikkben említett bármely határozatával kapcsolatban.

11. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

Kelt Brüsszelben, 2014. július 9-én.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Kurt JÄGER

---

(1)  HL L 170., 2014.6.11., 18. o.

1

(2)  HL L 112., 2012.4.24., 21. o.

2

(3)  HL L 39., 2008.2.13., 16. o.

3

(4)  HL L 139., 2013.5.25., 5. o.

4

(5)  HL L 158., 2013.6.10., 1. o.

5

(6)  HL L 158., 2013.6.10., 74. o.

6

(7)  HL L 190., 2013.7.11., 35. o.

7

(8)  HL L 158., 2013.6.10., 172. o.

8

(9)  HL L 158., 2013.6.10., 184. o.

9

(10)  HL L 158., 2013.6.10., 193. o.

10

(11)  HL L 158., 2013.6.10., 230. o.

11

(12)  HL L 158., 2013.6.10., 234. o.

12

(13)  HL L 158., 2013.6.10., 240. o.

13

(14)  HL L 158., 2013.6.10., 356. o.

14

(15)  HL L 158., 2013.6.10., 362. o.

15

(16)  HL L 158., 2013.6.10., 365. o.

16

(17)  HL L 158., 2013.6.10., 368. o.

17

(18)  HL L 158., 2013.6.10., 376. o.

18

(19)  HL L 164., 2013.6.18., 22. o.

19

(20)  HL L 164., 2013.6.18., 25. o.

20

(21)  HL L 183., 2013.7.2., 12. o.

21

(22)  HL L 183., 2013.7.2., 13. o.

22

(23)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

23

---

I. MELLÉKLET

A HATÁROZAT 4. CIKKÉBEN EMLÍTETT ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK

Az EGT-megállapodás XIII. melléklete (Közlekedés) a következőképpen módosul:

A 25a. pont (1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következőkkel egészül ki:

„A 2011. december 9-i csatlakozási okmány mellékleteiben (V. melléklet, 7. fejezet, 2. pont) Horvátország számára megállapított átmeneti intézkedéseket kell alkalmazni.”

Az EGT-megállapodás XX. melléklete (Környezet) a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1f. pont (2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő szöveggel egészül ki:
  „A 2011. december 9-i csatlakozási okmány mellékleteiben (V. melléklet, 10. fejezet, V. szakasz, 3. pont) Horvátország számára megállapított átmeneti intézkedéseket kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

1.

Az 1f. pont (2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő szöveggel egészül ki:

„A 2011. december 9-i csatlakozási okmány mellékleteiben (V. melléklet, 10. fejezet, V. szakasz, 3. pont) Horvátország számára megállapított átmeneti intézkedéseket kell alkalmazni.”

| 2. | A 14c. pont (2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő szöveggel egészül ki:
  „A 2011. december 9-i csatlakozási okmány mellékleteiben (V. melléklet, 10. fejezet, II. szakasz) Horvátország számára megállapított átmeneti intézkedéseket kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

2.

A 14c. pont (2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő szöveggel egészül ki:

„A 2011. december 9-i csatlakozási okmány mellékleteiben (V. melléklet, 10. fejezet, II. szakasz) Horvátország számára megállapított átmeneti intézkedéseket kell alkalmazni.”

Az EGT-megállapodás 47. jegyzőkönyve (a borkereskedelem technikai akadályainak felszámolásáról) a következőképpen módosul:

Az 1. függelék 8. pontja (1234/2007/EK tanácsi rendelet) a kiigazító szöveg előtt a következő szöveggel egészül ki:

„A 2011. december 9-i csatlakozási okmány mellékleteiben (V. melléklet, 4. fejezet, 3. pont) Horvátország számára megállapított átmeneti intézkedéseket kell alkalmazni.”

---

II. MELLÉKLET

A HATÁROZAT 5. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT LISTA

Az EGT-megállapodás mellékletei és jegyzőkönyvei a következő szöveghelyeken egészülnek ki az 5. cikk (1) bekezdésében említett francia bekezdéssel:

I. melléklet (Állat- és növény-egészségügyi kérdések):

| A. | I. fejezet (Állategészségügy):






  — | 1.1. rész, 7b. pont (A Tanács 21/2004/EK rendelete), |
| --- | --- | --- |

A.

I. fejezet (Állategészségügy):

—

1.1. rész, 7b. pont (A Tanács 21/2004/EK rendelete),

| — | 1.1. rész, 7c. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

1.1. rész, 7c. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete),

| — | 1.1. rész, 10. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 998/2003/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

1.1. rész, 10. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 998/2003/EK rendelete),

| — | 1.1. rész, 11. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

1.1. rész, 11. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete),

| — | 1.1. rész, 12. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 854/2004/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

1.1. rész, 12. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 854/2004/EK rendelete),

| — | 6.1. rész, 17. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

6.1. rész, 17. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendelete),

| — | 7.1. rész, 8b. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2160/2003/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

7.1. rész, 8b. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2160/2003/EK rendelete),

| — | 7.1. rész, 12. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK rendelete); |
| --- | --- |

—

7.1. rész, 12. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK rendelete);

| B. | II. fejezet (Takarmányok):






  — | 31j. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete); |
| --- | --- | --- |

B.

II. fejezet (Takarmányok):

—

31j. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete);

II. melléklet (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás):

| A. | I. fejezet (Gépjárművek):






  — | 45zy. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 78/2009/EK rendelete); |
| --- | --- | --- |

A.

I. fejezet (Gépjárművek):

—

45zy. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 78/2009/EK rendelete);

| B. | XI. fejezet (Textiltermékek):






  — | 4d. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1007/2011/EU rendelete); |
| --- | --- | --- |

B.

XI. fejezet (Textiltermékek):

—

4d. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1007/2011/EU rendelete);

| C. | XII. fejezet (Élelmiszerek):






  — | 54zzzi. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete); |
| --- | --- | --- |

C.

XII. fejezet (Élelmiszerek):

—

54zzzi. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete);

| D. | XV. fejezet (Veszélyes anyagok):






  — | 12zc. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete), |
| --- | --- | --- |

D.

XV. fejezet (Veszélyes anyagok):

—

12zc. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete),

| — | 12zze. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete); |
| --- | --- |

—

12zze. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete);

VI. melléklet (Szociális biztonság):

| — | 1. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 883/2004/EK rendelete); |
| --- | --- |

—

1. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 883/2004/EK rendelete);

XIII. melléklet (Közlekedés):

| — | 1. pont (A Tanács 1108/70/EGK rendelete), |
| --- | --- |

—

1. pont (A Tanács 1108/70/EGK rendelete),

| — | 5. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 661/2010/EU határozata), |
| --- | --- |

—

5. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 661/2010/EU határozata),

| — | 19a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1071/2009/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

19a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1071/2009/EK rendelete),

| — | 21. pont (A Tanács 3821/85/EGK rendelete), |
| --- | --- |

—

21. pont (A Tanács 3821/85/EGK rendelete),

| — | 25a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1072/2009/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

25a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1072/2009/EK rendelete),

| — | 32a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1073/2009/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

32a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1073/2009/EK rendelete),

| — | 39. pont (A Tanács 1192/69/EGK rendelete); |
| --- | --- |

—

39. pont (A Tanács 1192/69/EGK rendelete);

XX. melléklet (Környezet):

| — | 1ea. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1221/2009/EK rendelete); |
| --- | --- |

—

1ea. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1221/2009/EK rendelete);

XXI. melléklet (Statisztika):

| — | 1. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 295/2008/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

1. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 295/2008/EK rendelete),

| — | 7f. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 70/2012/EU rendelete), |
| --- | --- |

—

7f. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 70/2012/EU rendelete),

| — | 7h. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 437/2003/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

7h. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 437/2003/EK rendelete),

| — | 18i. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1177/2003/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

18i. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1177/2003/EK rendelete),

| — | 19d. pont (A Tanács 2223/96/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

19d. pont (A Tanács 2223/96/EK rendelete),

| — | 19dc. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1221/2002/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

19dc. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1221/2002/EK rendelete),

| — | 19o. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 501/2004/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

19o. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 501/2004/EK rendelete),

| — | 19q. pont (A Tanács 1222/2004/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

19q. pont (A Tanács 1222/2004/EK rendelete),

| — | 19t. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1161/2005/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

19t. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1161/2005/EK rendelete),

| — | 19x. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 716/2007/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

19x. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 716/2007/EK rendelete),

| — | 25. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1921/2006/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

25. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1921/2006/EK rendelete),

| — | 25a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 218/2009/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

25a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 218/2009/EK rendelete),

| — | 25b. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 217/2009/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

25b. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 217/2009/EK rendelete),

| — | 25c. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 216/2009/EK rendelete); |
| --- | --- |

—

25c. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 216/2009/EK rendelete);

XXII. melléklet (Társasági jog):

| — | 10a. pont (A Tanács 2157/2001/EK rendelete); |
| --- | --- |

—

10a. pont (A Tanács 2157/2001/EK rendelete);

26. jegyzőkönyv (az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatással kapcsolatos hatásköreiről és feladatairól):

| — | 2. cikk, (1) bekezdés (A Tanács 659/1999/EK rendelete). |
| --- | --- |

—

2. cikk, (1) bekezdés (A Tanács 659/1999/EK rendelete).

---

III. MELLÉKLET

A HATÁROZAT 5. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT LISTA

Az EGT-megállapodás mellékletei és jegyzőkönyvei a következő szöveghelyeken egészülnek ki az 5. cikk (2) bekezdésében említett francia bekezdéssel:

I. melléklet (Állat- és növény-egészségügyi kérdések), I. fejezet (Állategészségügy):

| — | 1.2. rész, 39. pont (A Bizottság 2009/821/EK határozata), |
| --- | --- |

—

1.2. rész, 39. pont (A Bizottság 2009/821/EK határozata),

| — | 1.2. rész, 115. pont (A Bizottság 136/2004/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

1.2. rész, 115. pont (A Bizottság 136/2004/EK rendelete),

| — | 1.2. rész, 141. pont (A Bizottság 911/2004/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

1.2. rész, 141. pont (A Bizottság 911/2004/EK rendelete),

| — | 2.2. rész, 33. pont és 4.2. rész, 85. pont (A Bizottság 504/2008/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

2.2. rész, 33. pont és 4.2. rész, 85. pont (A Bizottság 504/2008/EK rendelete),

| — | 4.2. rész, 86. pont (A Bizottság 1251/2008/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

4.2. rész, 86. pont (A Bizottság 1251/2008/EK rendelete),

| — | 6.2. rész, 39. pont (A Bizottság 98/536/EK határozata), |
| --- | --- |

—

6.2. rész, 39. pont (A Bizottság 98/536/EK határozata),

| — | 7.2. rész, 14. pont (A Bizottság 98/179/EK határozata), |
| --- | --- |

—

7.2. rész, 14. pont (A Bizottság 98/179/EK határozata),

| — | 7.2. rész, 49. pont (A Bizottság 2007/453/EK határozata), |
| --- | --- |

—

7.2. rész, 49. pont (A Bizottság 2007/453/EK határozata),

| — | 9.2. rész, 4. pont (A Bizottság 2006/778/EK határozata); |
| --- | --- |

—

9.2. rész, 4. pont (A Bizottság 2006/778/EK határozata);

II. melléklet (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás):

| A. | I. fejezet (Gépjárművek):






  — | 45zr. pont (A Bizottság 706/2007/EK rendelete), |
| --- | --- | --- |

A.

I. fejezet (Gépjárművek):

—

45zr. pont (A Bizottság 706/2007/EK rendelete),

| — | 45zu. pont (A Bizottság 692/2008/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

45zu. pont (A Bizottság 692/2008/EK rendelete),

| — | 45zze. pont (A Bizottság 1008/2010/EU rendelete), |
| --- | --- |

—

45zze. pont (A Bizottság 1008/2010/EU rendelete),

| — | 45zzh. pont (A Bizottság 109/2011/EU rendelete), |
| --- | --- |

—

45zzh. pont (A Bizottság 109/2011/EU rendelete),

| — | 45zzl. pont (A Bizottság 582/2011/EU rendelete), |
| --- | --- |

—

45zzl. pont (A Bizottság 582/2011/EU rendelete),

| — | 45zzm. pont (A Bizottság 406/2010/EU rendelete); |
| --- | --- |

—

45zzm. pont (A Bizottság 406/2010/EU rendelete);

| B. | XV. fejezet (Veszélyes anyagok):






  — | 12 l. pont (A Bizottság 2000/657/EK határozata), |
| --- | --- | --- |

B.

XV. fejezet (Veszélyes anyagok):

—

12 l. pont (A Bizottság 2000/657/EK határozata),

| — | 12zze. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete); |
| --- | --- |

—

12zze. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete);

X. melléklet (A szolgáltatásokról általában):

| — | 1b. pont (A Bizottság 2009/767/EK határozata); |
| --- | --- |

—

1b. pont (A Bizottság 2009/767/EK határozata);

XIII. melléklet (Közlekedés):

| — | 37da. pont (A Bizottság 2007/756/EK határozata), |
| --- | --- |

—

37da. pont (A Bizottság 2007/756/EK határozata),

| — | 42gb. pont (A Bizottság 36/2010/EU rendelete); |
| --- | --- |

—

42gb. pont (A Bizottság 36/2010/EU rendelete);

XX. melléklet (Környezet):

| — | 32cb. pont (A Bizottság 1418/2007/EK rendelete); |
| --- | --- |

—

32cb. pont (A Bizottság 1418/2007/EK rendelete);

XXI. melléklet (Statisztika):

| — | 1k. pont (A Bizottság 250/2009/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

1k. pont (A Bizottság 250/2009/EK rendelete),

| — | 1 l. pont (A Bizottság 251/2009/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

1 l. pont (A Bizottság 251/2009/EK rendelete),

| — | 4ca. pont (A Bizottság 772/2005/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

4ca. pont (A Bizottság 772/2005/EK rendelete),

| — | 7bb. pont (A Bizottság 2008/861/EK határozata), |
| --- | --- |

—

7bb. pont (A Bizottság 2008/861/EK határozata),

| — | 7i. pont (A Bizottság 1358/2003/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

7i. pont (A Bizottság 1358/2003/EK rendelete),

| — | 18wb. pont (A Bizottság 912/2013/EU rendelete), |
| --- | --- |

—

18wb. pont (A Bizottság 912/2013/EU rendelete),

| — | 19s. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 184/2005/EK rendelete); |
| --- | --- |

—

19s. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 184/2005/EK rendelete);

XXII. melléklet (Társasági jog):

| — | 10fd. pont (A Bizottság 2011/30/EU határozata); |
| --- | --- |

—

10fd. pont (A Bizottság 2011/30/EU határozata);

21. jegyzőkönyv (a vállalkozásokra alkalmazandó versenyszabályok végrehajtásáról):

| — | 3. cikk, 1. pont, (2) bekezdés (A Bizottság 802/2004/EK rendelete), |
| --- | --- |

—

3. cikk, 1. pont, (2) bekezdés (A Bizottság 802/2004/EK rendelete),

| — | 3. cikk, 1. pont, (4) bekezdés (A Bizottság 773/2004/EK rendelete); |
| --- | --- |

—

3. cikk, 1. pont, (4) bekezdés (A Bizottság 773/2004/EK rendelete);

47. jegyzőkönyv (a borkereskedelem technikai akadályainak felszámolásáról):

| — | 1. függelék, 11. pont (A Bizottság 607/2009/EK rendelete). |
| --- | --- |

—

1. függelék, 11. pont (A Bizottság 607/2009/EK rendelete).

---

IV. MELLÉKLET

A HATÁROZAT 6. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT LISTA

Az EGT-megállapodás II. melléklete (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) a következő szöveghelyeken egészül ki a 6. cikk (1) bekezdésében említett francia bekezdéssel:

| A. | I. fejezet (Gépjárművek):






  — | 2. pont (A Tanács 70/157/EGK irányelve), |
| --- | --- | --- |

A.

I. fejezet (Gépjárművek):

—

2. pont (A Tanács 70/157/EGK irányelve),

| — | 4. pont (A Tanács 70/221/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

4. pont (A Tanács 70/221/EGK irányelve),

| — | 8. pont (A Tanács 70/388/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

8. pont (A Tanács 70/388/EGK irányelve),

| — | 10. pont (A Tanács 71/320/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

10. pont (A Tanács 71/320/EGK irányelve),

| — | 11. pont (A Tanács 72/245/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

11. pont (A Tanács 72/245/EGK irányelve),

| — | 14. pont (A Tanács 74/61/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

14. pont (A Tanács 74/61/EGK irányelve),

| — | 16. pont (A Tanács 74/408/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

16. pont (A Tanács 74/408/EGK irányelve),

| — | 17. pont (A Tanács 74/483/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

17. pont (A Tanács 74/483/EGK irányelve),

| — | 19. pont (A Tanács 76/114/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

19. pont (A Tanács 76/114/EGK irányelve),

| — | 22. pont (A Tanács 76/757/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

22. pont (A Tanács 76/757/EGK irányelve),

| — | 23. pont (A Tanács 76/758/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

23. pont (A Tanács 76/758/EGK irányelve),

| — | 24. pont (A Tanács 76/759/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

24. pont (A Tanács 76/759/EGK irányelve),

| — | 25. pont (A Tanács 76/760/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

25. pont (A Tanács 76/760/EGK irányelve),

| — | 26. pont (A Tanács 76/761/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

26. pont (A Tanács 76/761/EGK irányelve),

| — | 27. pont (A Tanács 76/762/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

27. pont (A Tanács 76/762/EGK irányelve),

| — | 29. pont (A Tanács 77/538/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

29. pont (A Tanács 77/538/EGK irányelve),

| — | 30. pont (A Tanács 77/539/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

30. pont (A Tanács 77/539/EGK irányelve),

| — | 31. pont (A Tanács 77/540/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

31. pont (A Tanács 77/540/EGK irányelve),

| — | 32. pont (A Tanács 77/541/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

32. pont (A Tanács 77/541/EGK irányelve),

| — | 36. pont (A Tanács 78/318/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

36. pont (A Tanács 78/318/EGK irányelve),

| — | 39. pont (A Tanács 78/932/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

39. pont (A Tanács 78/932/EGK irányelve),

| — | 45r. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 94/20/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

45r. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 94/20/EK irányelve),

| — | 45t. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 95/28/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

45t. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 95/28/EK irányelve),

| — | 45y. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2001/85/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

45y. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2001/85/EK irányelve),

| — | 45za. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2002/24/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

45za. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2002/24/EK irányelve),

| — | 45zc. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2003/97/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

45zc. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2003/97/EK irányelve),

| — | 45zx. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

45zx. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve),

| — | 45zzs. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2000/40/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

45zzs. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2000/40/EK irányelve),

| — | 45zzt. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2001/56/EK irányelve); |
| --- | --- |

—

45zzt. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2001/56/EK irányelve);

| B. | II. fejezet (Mezőgazdasági és erdészeti traktorok):






  — | 11. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/57/EK irányelve), |
| --- | --- | --- |

B.

II. fejezet (Mezőgazdasági és erdészeti traktorok):

—

11. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/57/EK irányelve),

| — | 13. pont (A Tanács 78/764/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

13. pont (A Tanács 78/764/EGK irányelve),

| — | 17. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/75/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

17. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/75/EK irányelve),

| — | 20. pont (A Tanács 86/298/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

20. pont (A Tanács 86/298/EGK irányelve),

| — | 22. pont (A Tanács 87/402/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

22. pont (A Tanács 87/402/EGK irányelve),

| — | 23. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/144/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

23. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/144/EK irányelve),

| — | 28. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2003/37/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

28. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2003/37/EK irányelve),

| — | 29. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2000/25/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

29. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2000/25/EK irányelve),

| — | 31. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/64/EK irányelve); |
| --- | --- |

—

31. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/64/EK irányelve);

| C. | XIX. fejezet (A kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó általános rendelkezések):






  — | 3e. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 94/11/EK irányelve). |
| --- | --- | --- |

C.

XIX. fejezet (A kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó általános rendelkezések):

—

3e. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 94/11/EK irányelve).

---

V. MELLÉKLET

A HATÁROZAT 6. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT LISTA

Az EGT-megállapodás XVI. melléklete (Közbeszerzés) a következő szöveghelyeken egészül ki a 6. cikk (2) bekezdésében említett francia bekezdéssel:

| — | 2. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

2. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irányelve),

| — | 4. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2004/17/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

4. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2004/17/EK irányelve),

| — | 5c. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve). |
| --- | --- |

—

5c. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve).

---

VI. MELLÉKLET

A HATÁROZAT 6. CIKKÉNEK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT LISTA

Az EGT-megállapodás XX. melléklete (Környezet) a következő szöveghelyen egészül ki a 6. cikk (3) bekezdésében említett francia bekezdéssel:

| — | 21ar. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2001/81/EK irányelve). |
| --- | --- |

—

21ar. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2001/81/EK irányelve).

---

VII. MELLÉKLET

A HATÁROZAT 6. CIKKÉNEK (4) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT LISTA

Az EGT-megállapodás IV. melléklete (Energia) a következő szöveghelyen egészül ki a 6. cikk (4) bekezdésében említett francia bekezdéssel:

| — | 41. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve). |
| --- | --- |

—

41. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve).

---

VIII. MELLÉKLET

I. RÉSZ

A HATÁROZAT 6. CIKKÉNEK (5) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT LISTA

Az EGT-megállapodás mellékletei a következő szöveghelyeken egészülnek ki a 6. cikk (5) bekezdésében említett francia bekezdéssel:

I. melléklet (Állat- és növény-egészségügyi kérdések), I. fejezet (Állategészségügy):

| — | 1.1. rész, 4. pont (A Tanács 97/78/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

1.1. rész, 4. pont (A Tanács 97/78/EK irányelve),

| — | 3.1. rész, 1a. pont (A Tanács 2003/85/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

3.1. rész, 1a. pont (A Tanács 2003/85/EK irányelve),

| — | 3.1. rész, 9a. pont (A Tanács 2000/75/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

3.1. rész, 9a. pont (A Tanács 2000/75/EK irányelve),

| — | 4.1. rész, 1. pont (A Tanács 64/432/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

4.1. rész, 1. pont (A Tanács 64/432/EGK irányelve),

| — | 4.1. rész, 2. pont (A Tanács 91/68/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

4.1. rész, 2. pont (A Tanács 91/68/EGK irányelve),

| — | 5.1. rész, 6a. pont (A Tanács 2002/99/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

5.1. rész, 6a. pont (A Tanács 2002/99/EK irányelve),

| — | 7.1. rész, 2. pont (A Tanács 96/23/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

7.1. rész, 2. pont (A Tanács 96/23/EK irányelve),

| — | 7.1. rész, 8a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2003/99/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

7.1. rész, 8a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2003/99/EK irányelve),

| — | 8.1. rész, 2. pont (A Tanács 2009/156/EK irányelve); |
| --- | --- |

—

8.1. rész, 2. pont (A Tanács 2009/156/EK irányelve);

II. melléklet (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás), XII. fejezet (Élelmiszerek):

| — | 18. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2000/13/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

18. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2000/13/EK irányelve),

| — | 47. pont (A Tanács 89/108/EGK irányelve). |
| --- | --- |

—

47. pont (A Tanács 89/108/EGK irányelve).

II. RÉSZ

A CSATLAKOZÁS MIATT SZÜKSÉGES EGYÉB KIIGAZÍTÁSOK

Az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezete 1.1. részének 4. pontjában (97/78/EGK tanácsi irányelv) a b) kiigazítás szövegének helyébe a következő szöveg lép:

| „29. | Az Izlandi Köztársaság területe. |
| --- | --- |

„29.

Az Izlandi Köztársaság területe.

| 30. | A Norvég Királyság területe a Spitzbergák kivételével.” |
| --- | --- |

30.

A Norvég Királyság területe a Spitzbergák kivételével.”

---

IX. MELLÉKLET

A HATÁROZAT 6. CIKKÉNEK (6) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT LISTA

Az EGT-megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) XV. fejezete (Veszélyes anyagok) a következő szöveghelyeken egészül ki a 6. cikk (6) bekezdésében említett francia bekezdéssel:

| — | 1. pont (A Tanács 67/548/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

1. pont (A Tanács 67/548/EGK irányelve),

| — | 12r. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1999/45/EK irányelve). |
| --- | --- |

—

12r. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1999/45/EK irányelve).

---

X. MELLÉKLET

A HATÁROZAT 6. CIKKÉNEK (7) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT LISTA

Az EGT-megállapodás XIII. melléklete (Közlekedés) a következő szöveghelyeken egészül ki a 6. cikk (7) bekezdésében említett francia bekezdéssel:

| — | 13. pont (A Tanács 92/106/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

13. pont (A Tanács 92/106/EGK irányelve),

| — | 18a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

18a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelve),

| — | 24c. pont (A Tanács 1999/37/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

24c. pont (A Tanács 1999/37/EK irányelve),

| — | 24f. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2006/126/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

24f. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2006/126/EK irányelve),

| — | 36a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2003/59/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

36a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2003/59/EK irányelve),

| — | 46a. pont (A Tanács 91/672/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

46a. pont (A Tanács 91/672/EGK irányelve),

| — | 47a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2006/87/EK irányelve). |
| --- | --- |

—

47a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2006/87/EK irányelve).

---

XI. MELLÉKLET

A HATÁROZAT 6. CIKKÉNEK (8) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT LISTA

Az EGT-megállapodás IX. melléklete (Pénzügyi szolgáltatások) a következő szöveghelyen egészül ki a 6. cikk (8) bekezdésében említett francia bekezdéssel:

| — | 1. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve). |
| --- | --- |

—

1. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve).

---

XII. MELLÉKLET

A HATÁROZAT 6. CIKKÉNEK (9) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT LISTA

Az EGT-megállapodás XXII. melléklete (Társasági jog) a következő szöveghelyeken egészül ki a 6. cikk (9) bekezdésében említett francia bekezdéssel:

| — | 1. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/101/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

1. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/101/EK irányelve),

| — | 2. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2012/30/EU irányelve), |
| --- | --- |

—

2. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2012/30/EU irányelve),

| — | 3. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2011/35/EU irányelve), |
| --- | --- |

—

3. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2011/35/EU irányelve),

| — | 4. pont (A Tanács 78/660/EGK negyedik irányelve), |
| --- | --- |

—

4. pont (A Tanács 78/660/EGK negyedik irányelve),

| — | 4. pont (A Tanács 78/660/EGK negyedik irányelve), második francia bekezdés (A Tanács 83/349/EGK hetedik irányelve), |
| --- | --- |

—

4. pont (A Tanács 78/660/EGK negyedik irányelve), második francia bekezdés (A Tanács 83/349/EGK hetedik irányelve),

| — | 9. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/102/EK irányelve). |
| --- | --- |

—

9. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2009/102/EK irányelve).

---

XIII. MELLÉKLET

A HATÁROZAT 6. CIKKÉNEK (10) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT LISTA

Az EGT-megállapodás VII. melléklete (A szakképesítések kölcsönös elismerése) a következő szöveghelyeken egészül ki a 6. cikk (10) bekezdésében említett francia bekezdéssel:

| — | 1. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

1. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve),

| — | 2. pont (A Tanács 77/249/EGK irányelve), |
| --- | --- |

—

2. pont (A Tanács 77/249/EGK irányelve),

| — | 2a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 98/5/EK irányelve), |
| --- | --- |

—

2a. pont (Az Európai Parlament és a Tanács 98/5/EK irányelve),

| — | 4. pont (A Tanács 74/557/EGK irányelve). |
| --- | --- |

—

4. pont (A Tanács 74/557/EGK irányelve).

---

XIV. MELLÉKLET

A HATÁROZAT 6. CIKKÉNEK (11) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT LISTA

Az EGT-megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) XII. fejezete (Élelmiszerek) a következő szöveghelyeken egészül ki a 6. cikk (11) bekezdésében említett francia bekezdéssel:

| — | 54w. pont (A Bizottság 1999/21/EK irányelve),






  — | 54zzzv. pont (A Bizottság 2006/141/EK irányelve). |
| --- | --- | --- |

—

54w. pont (A Bizottság 1999/21/EK irányelve),

—

54zzzv. pont (A Bizottság 2006/141/EK irányelve).

---

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/103

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 302/14/COL HATÁROZATA

(2014. július 16.)

az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak egyes, állami támogatásokról szóló iránymutatások módosításával történő, kilencvenkilencedik módosításáról [2015/95 ]

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (a továbbiakban: a Hatóság),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás), különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: felügyeleti és bírósági megállapodás), különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, 24. cikkére, valamint a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikkére,

Mivel:

A felügyeleti és bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek.

A felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli.

2014. május 21-én az Európai Bizottság közleményt fogadott el az „Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról”, az „Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020)”, „A filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatás”, az „Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan” és az „Iránymutatás a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról” című bizottsági közlemények módosításáról (1). A módosítások az állami támogatásokról szóló különböző iránymutatások közötti átláthatósági rendelkezések egységesítésére és a jelenlegi rendelkezések egyszerűsítésére irányulnak.

Ez a közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti.

Az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell, összhangban az EGT-megállapodás 1. cikkében megállapított homogenitásra vonatkozó célkitűzéssel.

Az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. mellékletben szereplő „ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK” cím II. pontja értelmében a Hatóság az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott szabályoknak megfelelő új szabályokat.

Az Európai Bizottsággal való konzultációt követően,

Az EFTA-államokkal 2014. június 30-án kelt levelében folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatások anyagi jogi szabályai a következőképpen módosulnak.

2. cikk

E határozat értelmében a következő bekezdések helyébe:

| — | az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról szóló iránymutatás (2) (74) bekezdése j) pontjának első két mondata, |
| --- | --- |

—

az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról szóló iránymutatás (2) (74) bekezdése j) pontjának első két mondata,

| — | a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás (3) (135) bekezdése, |
| --- | --- |

—

a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás (3) (135) bekezdése,

| — | a filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás (4) (51) bekezdésének 7. Pontja, |
| --- | --- |

—

a filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás (4) (51) bekezdésének 7. Pontja,

| — | a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás (5) (162) és (163) bekezdése, |
| --- | --- |

—

a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás (5) (162) és (163) bekezdése,

a következő szöveg lép:

„Az EFTA-államoknak gondoskodniuk kell a következő információk átfogó állami támogatási weboldalon történő, nemzeti vagy regionális szintű közzétételéről:

| — | a jóváhagyott támogatási program vagy az egyedi támogatás odaítéléséről szóló határozat, valamint a kapcsolódó végrehajtási rendelkezések teljes szövege vagy arra mutató hivatkozás, |
| --- | --- |

—

a jóváhagyott támogatási program vagy az egyedi támogatás odaítéléséről szóló határozat, valamint a kapcsolódó végrehajtási rendelkezések teljes szövege vagy arra mutató hivatkozás,

| — | a támogatást nyújtó hatóság(ok) megnevezése, |
| --- | --- |

—

a támogatást nyújtó hatóság(ok) megnevezése,

| — | az egyedi kedvezményezettek megnevezése, az egyes kedvezményezetteknek nyújtott támogatás formája és összege, az odaítélés időpontja, a vállalkozás típusa (kkv/nagyvállalat), a kedvezményezett székhelye szerinti régió (2-es statisztikai régió szinten) (6), valamint a kedvezményezett tevékenysége szerinti (NACE alágazati szintjén meghatározott) fő gazdasági ágazat (7). |
| --- | --- |

—

az egyedi kedvezményezettek megnevezése, az egyes kedvezményezetteknek nyújtott támogatás formája és összege, az odaítélés időpontja, a vállalkozás típusa (kkv/nagyvállalat), a kedvezményezett székhelye szerinti régió (2-es statisztikai régió szinten) (6), valamint a kedvezményezett tevékenysége szerinti (NACE alágazati szintjén meghatározott) fő gazdasági ágazat (7).

Ettől a követelménytől el lehet tekinteni az 500 000 EUR-nál alacsonyabb összegű egyedi támogatások nyújtása esetén. Adókedvezmény formájában nyújtott támogatás esetén az egyedi támogatás összegére vonatkozó információ (8) a következő sávok formájában is megadható (millió EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 vagy több].

Ezeket az információkat a támogatás nyújtásáról szóló határozat meghozatalát követően közzé kell tenni, legalább 10 évig meg kell őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára (9). Az EFTA-államoknak csak 2016. július 1-jét követően kell közzétenniük a fent említett információkat (10).

3. cikk

(1)   E határozat értelmében a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás és a regionális állami támogatási programokra előírt ellenőrzési feltételek a következőképpen módosulnak:

| — | a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás (169) bekezdését, beleértve az ellenőrzési feltételt, el kell hagyni, |
| --- | --- |

—

a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás (169) bekezdését, beleértve az ellenőrzési feltételt, el kell hagyni,

| — | a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás IV. mellékletét el kell hagyni. |
| --- | --- |

—

a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás IV. mellékletét el kell hagyni.

(2)   A regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás alapján már jóváhagyott regionális állami támogatási programok esetében az ellenőrzési feltételt, ideértve az említett iránymutatás (169) bekezdésében előírt ellenőrzési feltételt, nem kell alkalmazni. Ennek megfelelően a regionálisan differenciált társadalombiztosítási járulékokról (2014–2020) szóló, 2014. június 18-i 225/14/COL határozat (65) bekezdését el kell hagyni.

4. cikk

E határozat értelmében a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatás (11) a következőképpen módosul:

| — | a (166) bekezdés v. alpontjában:






  — | a következő szövegrész:„E követelménytől el lehet tekinteni azon kkv-k esetében, amelyek nem hajtottak végre kereskedelmi értékesítést, valamint a végső kedvezményezett vállalkozásban megvalósított azon befektetések esetében, amelyeknek összege nem éri el a 200 000 EUR-t.” |
| --- | --- | --- |

—

a (166) bekezdés v. alpontjában:

—

a következő szövegrész:„E követelménytől el lehet tekinteni azon kkv-k esetében, amelyek nem hajtottak végre kereskedelmi értékesítést, valamint a végső kedvezményezett vállalkozásban megvalósított azon befektetések esetében, amelyeknek összege nem éri el a 200 000 EUR-t.”

| — | helyesen:„E követelménytől el lehet tekinteni azon kkv-k esetében, amelyek nem hajtottak végre kereskedelmi értékesítést, valamint a végső kedvezményezett vállalkozásban megvalósított azon befektetések esetében, amelyeknek összege nem éri el az 500 000 EUR-t”. |
| --- | --- |

—

helyesen:„E követelménytől el lehet tekinteni azon kkv-k esetében, amelyek nem hajtottak végre kereskedelmi értékesítést, valamint a végső kedvezményezett vállalkozásban megvalósított azon befektetések esetében, amelyeknek összege nem éri el az 500 000 EUR-t”.

| — | a (166) bekezdés vi. alpontjában:






  — | a következő szövegrész:„a nyújtott fiskális előny összegét, amennyiben az meghaladja a 200 000 EUR-t. Ez utóbbi 2 millió EUR-s tartományokban nyújtható.” |
| --- | --- | --- |

—

a (166) bekezdés vi. alpontjában:

—

a következő szövegrész:„a nyújtott fiskális előny összegét, amennyiben az meghaladja a 200 000 EUR-t. Ez utóbbi 2 millió EUR-s tartományokban nyújtható.”

| — | helyesen:„a nyújtott fiskális előny összegét, amennyiben az meghaladja az 500 000 EUR-t. Ez az összeg a következő sávok formájában is megadható (millió EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 vagy több].” |
| --- | --- |

—

helyesen:„a nyújtott fiskális előny összegét, amennyiben az meghaladja az 500 000 EUR-t. Ez az összeg a következő sávok formájában is megadható (millió EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 vagy több].”

| — | , valamint a szöveg a (166) bekezdés végén a következő szövegrésszel egészül ki:

  „Az EFTA-államoknak csak 2016. július 1-jét követően kell közzétenniük a fent említett információkat (12). |
| --- | --- |

—

, valamint a szöveg a (166) bekezdés végén a következő szövegrésszel egészül ki:

„Az EFTA-államoknak csak 2016. július 1-jét követően kell közzétenniük a fent említett információkat (12).

5. cikk

A határozat az alábbi szövegrészt illeszti be:

„A csoportmentességi rendelet hatálya alól kizárólag a nagy költségvetésük miatt kivett támogatási programok esetében a Hatóság az összeegyeztethetőségüket kizárólag az értékelési terv alapján értékeli.”

| — | az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról szóló iránymutatás (49) bekezdésének végén, |
| --- | --- |

—

az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról szóló iránymutatás (49) bekezdésének végén,

| — | a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás (138) bekezdésének végén, |
| --- | --- |

—

a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás (138) bekezdésének végén,

| — | a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás (167) bekezdésének végén, |
| --- | --- |

—

a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás (167) bekezdésének végén,

| — | a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatás (172) bekezdésének végén. |
| --- | --- |

—

a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatás (172) bekezdésének végén.

6. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2014. július 16-án.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Oda Helen SLETNES

az elnök

Helga JÓNSDÓTTIR

testületi tag

---

(1)  HL C 198., 2014.6.27., 30. o.

1

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé. Elérhető: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Application-of-state-aid-rules-in-relation-to-rapid-deployment-of-broadband-networks.pdf

2

(3)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé. Elérhető: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III---Guidelines-on-regional-State-Aid-for-2014-2020.pdf

3

(4)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé. Elérhető: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part_IV_-_State_aid_for_films_and_other_audiovisual_works.pdf

4

(5)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé. Elérhető: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Aviation-Guidelines.pdf

5

(6)  A megfelelő bizottsági iránymutatásban alkalmazott »NUTS« mozaikszó helyett a »statisztikai régió« kifejezést használjuk. A »NUTS« a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.) alapján a »Nomenclature of Territorial Units for Statistics« kifejezésből származik. Ezt a rendeletet nem foglalták bele az EGT-megállapodásba. Annak érdekében azonban, hogy a statisztikai információk iránti folyamatosan növekvő igényekre tekintettel regionális szinten közös fogalommeghatározásokat alkalmazzanak, az Eurostat, a tagjelölt országok nemzeti intézményei és az EFTA megállapodtak, hogy a NUTS-besoroláshoz hasonló statisztikai régiókat hoznak létre.

6

(7)  Kellően indokolt esetben és a Hatóság beleegyezésével üzleti titkok és egyéb bizalmas információk kivételével (lásd az állami támogatásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos szakmai titoktartásról szóló hatósági iránymutatást [HL L 154., 2006.6.8., 27. o. és 29. sz. EGT-kiegészítés, 2006.6.8., 1. o.]).

7

(8)  A közzéteendő összeg a megengedett adóelőny legmagasabb összege, nem az egyes években levont összeg (például adókedvezmény esetében nem az – adóköteles jövedelemtől függő és évente változó – tényleges összeget, hanem a megengedett adókedvezmény maximális összegét kell közzétenni).

8

(9)  Ezeket az információkat a támogatás odaítélésétől számított 6 hónapon belül (adókedvezmény formájában nyújtott támogatás esetén az adóbevallás benyújtási határidejétől számított 1 éven belül) kell közzétenni. Jogellenes támogatások esetén az EFTA-államoknak a Hatóság vonatkozó határozatától számított 6 hónapon belül gondoskodniuk kell ezen információ utólagos közzétételéről. Az információt olyan formátumban kell elérhetővé tenni, amely lehetővé teszi az adatok keresését, kinyerését és interneten való egyszerű közzétételét. Erre például a CSV vagy az XML formátum alkalmas.

9

(10)  A 2016. július 1. előtt odaítélt támogatásokra, valamint adóintézkedés formájában nyújtott támogatások esetében a 2016. július 1. előtt igényelt vagy nyújtott támogatásokra vonatkozó információkat nem kell közzétenni.”

10

(11)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé. Elérhető: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III---State%20aid-to-promote-risk-finance-investments--(Applicable-from-1-July-2014).pdf

11

(12)  A 2016. július 1. előtt odaítélt támogatásokra, valamint adóintézkedés formájában nyújtott támogatások esetében a 2016. július 1. előtt igényelt vagy nyújtott támogatásokra vonatkozó információkat nem kell közzétenni.”

12

---

Helyesbítések

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/106

---

Helyesbítés a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről szóló 1107/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről szóló, 1996. július 1-i 1263/96/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja L 163., 1996. július 2.
  )

A 21. oldalon a melléklet A. pontjában (A szerződés II. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt termékek) az „Olajok és zsírok” kategóriában AUSZTRIA esetében:

a következő szövegrész:

„Steierisches Kürbiskernöl (PGI)”

helyesen:

„Steirisches Kürbiskernöl (PGI)”.

---

| 22.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/106

---

Helyesbítés az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 3 és az IFRS 13 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard és az IAS 40 nemzetközi számviteli standard tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. december 18-i 1361/2014/EU bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 365., 2014. december 19.
  )

A 121. oldalon a 2. cikkben:

a következő szövegrész:

„Az 1. cikk (1) bekezdésében említett módosításokat minden társaság legkésőbb a(z) [e rendelet hatálybalépését követő hónap első napja beillesztendő]-jén vagy az azt követően kezdődő első pénzügyi éve kezdőnapjától alkalmazza.”

helyesen:

„Az 1. cikk (1) bekezdésében említett módosításokat minden társaság legkésőbb a 2015. január 1-jén vagy az azt követően kezdődő első pénzügyi éve kezdőnapjától alkalmazza.”

---